natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘We bring together and help establish trust between the site owners and the individual or organisation that wants to use the site and try to get them to enter into a free loan agreement or a temporary leasing contract,’ explains Tobias Habermann, one of the two ‘neighbourhood managers’ in the URBAN zone.
„A mi szerepünk az, hogy önkéntes építészekkel együtt felkutassuk a rendelkezésre álló és elfogadható áron felújítható épületeket, és azokat felajánljuk a lakásvásárlás szándékával jelentkező családoknak.
‘Everybody benefits and we get rid of many urban eyesores.
Összeismerkedés, valamint az épület közös megvásárlásához és társtulajdonba vételéhez szükséges anyagi lehetőségeik megismerése érdekében összehozzuk e potenciális vásárlókat – átlagban hat háztartást épületenként.” 2002 és 2005 között 212 lakás talált vevőre ezen az áron.
We apply the same principle to certain empty shops on major roads.
Lipcse az első németországi város, mely támogatja ezt a típusú műveletet, melynek a modelljét egy 500 000 eurós URBAN-szubvenció révén lehetett kidolgozni.
When loaned out by the owners these can be used for one-off cultural events, such as fairs or exhibitions, or become permanent meeting places for young people, associations, etc.’
Becslések szerint e művelet 40 millió eurót kitevő befektetéseket és hozzávetőleg 200 új munkahelyet generált a város egésze számára.
‘In the east, people have very limited assets. Although a lot of them would like to own their own homes, few of them have the means to buy and renovate a house,’ explains Christoph Scheffen, coordinator of the Immothek social housing agency that is supported by URBAN and the City of Leipzig.
Az új lakosok városba csalogatásához természetesen a lakótelepek kicsinosítására is szükség van.
‘Our role, with the aid of architects who provide their services free of charge, is to seek available buildings that can be renovated at a reasonable cost and propose them to families who are seeking to buy.
E tekintetben, a „Városi övezet minősége” elnevezésű projekt finanszírozására az URBAN hozzávetőleg 7,3 millió eurót mozgósított.
We then bring together these potential buyers – an average of six households per building – so they can get to know one another and see whether they think they get on well enough to buy the building together on a joint ownership basis.’
A különféle ráfordítások együttesen a Karl-Heine-csatorna újraértékelését és a volt ipari helyszínek zöldövezetekké való alakítását eredményezték.
Between 2002 and 2005, 212 houses found buyers in this way.
Emellett olyan intézkedésekkel is jártak, mint az újdonságszámba menő telekkölcsönzési rendszer.
Leipzig is the first city in Germany to support this type of operation, the model for which was developed thanks to an URBAN grant of €500 000 euros.
„Mi kapcsolatot teremtünk a telektulajdonos és azon személy vagy szervezet között, aki használatba venné azt a területet, és megpróbáljuk elérni, hogy egy ingyenes kölcsönzési megállapodást vagy egy ideiglenes bérleti szerződést kössenek”, magyarázza Tobias Habermann, aki az URBAN-övezet két „lakótelepi menedzserének” egyike.
The operation is believed to have generated €40 million in investments and about 200 new jobs.
„Ezen mindenki nyer, miközben így sok városi rákfenét megszüntetünk.
A study carried out by The German Planning Institute (Deutsches Institut für Urbanistik / DIFU) found that the budget of around EUR 20 million available to URBAN Leipziger Westen generated EUR 280 million in private capital.
A Német Urbanisztikai Intézet (Deutsches Institut für Urbanistik/DIFU) egyik tanulmánya szerint a Leipziger Westen URBAN költségvetésének megközelítőleg 20 millió eurója 280 millió eurós magántőkét generált.
‘This is certainly an excellent result,’ confirms Bertram Plate, coordinator of the programme’s social projects, ‘but what I find even more impressive is that we found in our neighbourhoods the same enthusiasm that prevailed in the early days of reunification but that had evaporated in the face of the harsh realities of restructuring.’
„Ez természetesen kiváló eredmény”, állapítja meg Bertram Plate, a program szociális projektjeinek koordinátora, „de amit én még ennél is fontosabbnak tartok, az annak a lelkesedésnek a visszatérte, amely a vasfüggöny lebontásakor létezett lakótelepeinken, de amely a gazdasági struktúraváltás durva realitásaival szembesülve elpárolgott.”
A green brigade in action in Henriettepark, in the centre of the URBAN area in Leipzig.
Akcióban a zöld brigád a lipcsei URBAN-övezet közepén található Henrietteparkban
The same regained enthusiasm and pride is also found in a region far from Leipzig that does not share the experiences of its recent past because it is in Western Germany. Lying to the east of the Ruhr Basin, Dortmund (pop.
Ezt a visszanyert lelkesedést és büszkeséget még abban a Lipcsétől nagyon távol eső régióban is érzékelték, amelynek az utóbbi évtizedekben teljesen más történelme volt, mivel Nyugat-Németországban van.
590 000) is continuing the process of conversion from a steel town to a high-tech metropolis.
A Ruhr-medence keleti részén található Dortmund (590 000 lakos) folytatja átalakulását: azaz kohászati városból high-tech metropolisszá válását.
The process is well under way but not all areas of the city are reaping the benefits: Nordstadt, an area lying north of Dortmund city centre, has lost a great many jobs and in particular two thousand at a stroke when a major steelworks closed.
Az eljárás eléggé előrehaladott állapotban van, de ebből az átalakulásból a város nem minden része nyer: a városközponttól északra fekvő Nordstadt számos munkahelyet veszített, főleg akkor, amikor egy acélmű bezárásakor egyszerre 2000 munkahely szűnt meg.
In addition, 40% of Nordstad’s 54 000 inhabitants are of immigrant origin, a population that is particularly vulnerable to the loss of industrial jobs.
Ehhez még hozzáadódik az is, hogy Nordstadt 54 000-es lakosságának 40%-a bevándorló, és a lakosságnak ezt a részét rendkívül érzékenyen érinti az ipari munkahelyek megszűnése.
For these reasons, this neighbourhood was chosen as the beneficiary of an URBAN II programme with funds of EUR 28.8 million, including EUR 10 million from the EU.
Innen származott az az ötlet is, hogy a lakótelep részesüljön abból a 28,8 millió eurós URBAN II programból, amelyből 10 millió euro európai forrásokból származik.
So what is the situation as the 29 selected projects arrive at mid-term? ‘Sixteen new businesses started up, 200 new jobs created, 2 300 training places provided, 2 500 contacts with local firms and a significant fall in crime,’ declares Ralf Appel, programme manager, who also stresses that ‘URBAN has generated an irreversible neighbourhood dynamic.’
A 29 kiválasztott projekt félidős mérlege a következő: „16 új vállalat és 200 új munkahely, 2300 képzésben részesült személy, 2500 kapcsolatfelvétel a helyi vállalkozásokkal és a bűnőzés érzékelhető csökkenése”, mondja Ralf Appel, a program igazgatója, aki azt is aláhúzza: „Az URBAN segítségével egy visszafordíthatatlan lakótelepi dinamizmus alakult ki”.
With neighbourhoods where unemployment is running at over 20%, jobs are clearly the big priority for the URBAN programme in Leipzig.
Magától értetődő, hogy azokon a lakótelepeken, ahol a munkanélküliség aránya meghaladja a 20%-ot, a foglalkoztatás képezi a lipcsei URBAN-program fő prioritását.
EUR 8 million, or 40% of the budget, is allocated to an ‘Economy and Employment’ measure that combines traditional methods for assisting entrepreneurs (advice, provision of equipment, networking, etc.) with targeted training (for young people, women, immigrants, etc.) and more innovative measures (school enterprises, idea grants, etc.).
8 millió eurót – a költségvetés 40%-át – szenteltek a „Gazdaság és Foglalkoztatás” elnevezésű projektnek, mely a vállalkozóknak nyújtott klasszikus támogatási formákat (tanácsadás, berendezések rendelkezésre bocsátása, hálózatba kapcsolás…) kombinálja az innovatívabb (iskolai vállalatok, ötletbörzék), célzott képzésekkel (fiataloknak, nőknek, bevándorlóknak…).
During the 2001-2004 period, URBAN Leipziger Westen created or saved 430 jobs, gave 80 trainees the chance to acquire new skills and enabled more than 800 young people to attend an intensive course on how to start up a company.
A 2001–2004-es időszakban az URBAN Leipziger Westen 430 frissen létrehozott vagy megőrzött munkahellyel, 80 gyakornokkal, szakképzések haszonélvezőivel, és több mint 800 olyan fiatallal büszkélkedhet, akik egy intenzív, vállalkozásalapítással kapcsolatos tanfolyamon vettek részt.
‘We started with nothing back in May 2002,’ explains Frank Basten, adviser at the ‘Freie Wirtschafts-Förderung’ (Support for free enterprise) Enterprise and Innovation Centre.
„2002 májusában a nulláról indultunk”, meséli Frank Basten, a „Freie WirtschaftsFörderung” (Szabad Vállalkozás Támogatása) nevű Vállalkozások és Innováció Központ tanácsosa.
‘Today, in February 2006, we have assisted 147 small businesses representing 353 jobs.
„A mai napig, azaz 2006 februárjáig 147 kisvállalatot támogattunk, ami 353 munkahelyet jelent.
The breakdown per sector reflects the URBAN zone’s economic fabric as well as our own priorities: 69 businesses providing services to companies, 28 craft enterprises, 23 shops, 14 hotels and 13 companies providing services to individuals. In our support we give priority to activities linked to Leipzig’s clusters and specialities, namely cars and computers.’
A szakági eloszlás jól képviseli az URBAN-övezet gazdasági szerkezetét, de a mi prioritásainkat is: 69 vállalatoknak szolgáltatásokat nyújtó, 28 kézművességi, 23 kereskedelmi, 14 vendégfogadási és 13 magánszemélyeknek szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás.
Attracting new residents to a city clearly involves cleaning up the neighbourhoods. This is why URBAN allocated
Támogatásainkkal azokat a tevékenységeket részesítjük előnyben, amelyek a lipcsei ipari szokásokhoz és sajátosságokhoz kapcsolódnak: az informatikához és az autóhoz.”
Whilst the visitor may be impressed by the sight of the world’s largest tepee standing in the Fredebaumpark, the Nordmarkt is perhaps the area of Nordstadt that is most emblematic of the strategy implemented and results obtained by URBAN in Dortmund. As recently as 2002 what is today a beautiful marketplace and pleasant green area at the heart of a densely populated area was a derelict site frequented by alcoholics, heroin addicts and prostitutes.
Meglehet, a látogató meglepődve csodálkozik rá a Fredebaumparkban felállított és a világ legnagyobbjának számító tipi (indián sátor) látványára, ám mindez voltaképpen a Nordstadt részét képező Nordmarkt jelképe, mivel az a Dortmundban életbe léptetett URBAN-stratégiának és az azzal elért eredményeknek a legemblematikusabb része.
Just over EUR 1.1 million in URBAN funds made it possible to improve the site as well as to maintain it and ensure it remains a safe place by employing ‘urban stewards’ or ‘atmosphere agents’.
Mindaz, ami jelenleg egy szép piactér és egy sűrűn lakott negyedben található kellemes zöldövezet, 2002-ben egy elfeledett övezet
Cities for growth, jobs and cohesion programme to get people back into work and ensure that the streets and square of the Nordmarkt remain clean, safe and generally a pleasant place to be.
Egy szövetségi program keretében 18 olyan hivatalnok dolgozik, akik a munkába állásra, a tulajdonra és a közbiztonságra vigyáznak, lásd Nordmarkt utcáinak és tereinek állapotát.
‘The tasks involved are simple but highly symbolic, such as asking people to put their rubbish in the bins or helping children to cross the road, all of which helps these former excluded members of society to regain self esteem and renew social contacts,’ explains Baernd Axmann, project leader at the Grünbau GmbH social insertion enterprise that operates the scheme.
„Egyszerű és nagyon szimbolikus feladatokat látnak el: felszólítják az embereket, hogy a szemetet a kukákba dobják, vagy segítenek az iskolásoknak, hogy átkeljenek az utcán. Mindezek ismét értékessé teszik a szociálisan kitaszítottakat, és ismét kialakítják a társadalmi szolidaritást”, magyarázza Bernd Axmann, annak a Grünbau GmbH-nek a projektvezetője, mely a szociális beilleszkedés vállalata, és mely e berendezkedés keretszervezete.
Like the URBAN initiative that it partly inspired, the Soziale Stadt programme opts for a territorial, integrated and participatory approach to the renovation of the most disadvantaged neighbourhoods.
A részben az URBAN kezdeményezésből ihletődött Szociális Város program szentesíti a leghátrányosabban érintett lakótelepek átalakításának integrált és részes területi megközelítését.
‘The major added value of programmes such as Soziale Stadt or URBAN,’ explains Karl Jasper, URBAN coordinator at the North Rhineland – Westphalia Ministry of Buildings and Mobility, ‘is that they encourage local residents to become involved in the projects.
„Az olyan programok, mint a Szociális Város vagy az URBAN nagy hozzáadott értéke abban áll – állítja Karl Jasper, a szövetségi állam Épület- és Mobilitási Minisztériumának URBAN-koordinátora –, hogy előmozdítják a lakosok részvételét a projektekben.
This brings two benefits. Firstly, we draw on their personal experiences so as to better adapt the projects and to make them more sustainable.
Ebből két előny származik mindenekelőtt: építünk az emberek tapasztalataira, és ezek alapján a projekteket is optimálisabbá és fenntarthatóbbá lehet tenni.
Secondly, the dynamic these projects generate makes it possible to create social structures that have a permanent stabilising effect on the neighbourhood.
Másodsorban: a projektek által gerjesztett dinamika olyan szociális struktúrák létrehozását teszi lehetővé, amelyek tartósan stabilizálják a lakótelepet.
Ultimately, it is the role of government that is redefined: the government that assists, which helps people in difficulty, becomes the government that releases inherent potential to enable people to help themselves.
Végső soron, az államhatalom szerepe módosul: a segítő, a nehézségekkel küzdő állampolgárait támogató állam lesz az az állam, amely felszabadítja azt az endogén potenciált, mely lehetővé teszi, hogy az emberek segíthessenek magukon.
“Help yourself and URBAN will help you”: that could be the motto.’
Ez egy kicsit úgy hangzik, hogy »segíts magadon, és az URBAN segíteni fog neked«.”
But Karl Jasper is also quick to point out that URBAN is no more than one modest aspect of urban action in North Rhineland – Westphalia.
Ennek ellenére, Karl Jasper emlékeztet arra, hogy Észak-Raj-na–Vesztfáliában az URBAN csak egy kis részét alkotja a városi akcióknak: a jelenlegi 2. célkitűzési program (hozzávetőleg 2 milliárd euro) főleg a városi övezetekben van jelen.
The present Objective 2 programme (about EUR 2 billion) is principally active in urban areas and this Land alone – the most densely populated and industrialised in Germany and Europe’s number one regional economy – invests EUR 150 million a year in urban development, divided between the Soziale Stadt programme (40 million), the ‘Stadtumbau’ reconversion programme (30 million) and various other measures for the benefit of small and medium-sized towns (80 million).
Európa legelső helyen álló regionális gazdasága, Németország legsűrűbben lakott és legiparosítottabb szövetségi tartománya maga is évente 150 millió eurót fektet a városfejlesztésbe, mely a Szociális Város nevű program (40 millió), a városi átalakítás „Stadtumbau” nevű programja (30 millió) és a többi különféle, a kis- és közepes városok érdekében hozott intézkedések finanszírozása (80 millió) között oszlik el.
A view of the façade painting operation under the URBAN district renovation campaign, in Dortmund.
Jelenet abból a homlokzatfestési műveletből, amelyre a lakótelepek felújítását célzó URBAN-cselekvés keretében Dortmundban kerül sor
Social Town
A szociális város
The Rhineland of North Westphalia also provides an example of the future of urban development management fi -nanced by the Structural Funds.
A strukturális alapok által finanszírozott városfejlesztés kezelésének terén Észak-Rajna–Vesztfália előremutató álláspontot képvisel.
It is quite remarkable that the mayors of five of the Land’s biggest towns sit on the European programme monitoring committee without any prerogatives and very much on an equal footing with the other partners, such as the Chambers of Commerce.
Rendkívülinek tekinthető, hogy a szövetségi állam öt legnagyobb városának polgármesteri hivatala anélkül vesz részt az európai programok nyomon követési bizottságában, hogy hegemóniára vagy olyan előjogokra törekedne, mint amilyenekkel egyes partnerek – például kereskedelmi kamarák – rendelkeznek.
‘We are trying to give people a boost,’ explains Helga Beckmann.
„Megpróbáljuk felemelni az embereket”, árulja el Helga Beck-mann.
‘To improve their self-image as well as the way they see their neighbourhood, to convince them that the glass is not half empty but half full and that there is no reason why it cannot be completely full.
„Javítani a saját magukról és a lakótelepükről kialakított képet, elhitetni velük, hogy a pohár nem félig üres, hanem félig tele van, és hogy a hiányzó részt ők maguk is feltölthetik.
We organise all kinds of events, parties and competitions for the best ideas. This all helps generate projects and gives the neighbourhood a higher and more attractive profile without costing a lot of money.’
Mindenféle eseményt, ünnepséget és ötletbörzét megszervezünk… Mindez projekteket generál, és anélkül, hogy sok pénzbe kerülne, vonzóvá és észrevehetővé teszi a lakótelepet.”
Helga and her colleague Martin Gansau are the joint managers of the Nordmarkt ‘Neighbourhood Office’.
Helga és kollégája, Martin Gansau Nordmarkt „Lakótelepi Irodájának” felelősei.
There are three such offices in Nordstadt and they are the interface between the population and the public authorities.
Három ilyen van Nordstadtban.
‘They have a mediating, facilitating and organisational role,’ explains Martin.
Ők képezik a lakosok és az állami hatóságok közötti láncszemet, „egyszerre közvetítők, ügyintézők és szervezők”, foglalja össze Martin.
‘We do not solve problems directly, we do not replace the administration, we simply help people who contact us to address their questions to the right person.’
„Mi nem közvetlenül oldjuk meg a problémákat, nem lépünk az adminisztráció helyébe, mi csak abban segítünk, hogy az emberek megtalálják a nekik szükséges tárgyalópartnert.”
One of the promoters and inventors of the Soziale Stadt programme is Ullrich Sierau, the City of Dortmund’s alderman for town planning.
A Szociális Város program egyik kitalálója és hirdetője Ullrich Sierau volt, aki most Dortmund városának urbanisztikai tanácsadója.
This former head of unit at the Land’s Ministry for Urban Development expresses an opinion that seems to be shared by many regional developers: ‘We are favourable to the principles of the Lisbon strategy: we must encourage competitiveness, innovation, knowledge and the training of human resources.
Ő, úgyis, mint a tartomány városfejlesztési minisztériumának korábbi osztályvezetője, olyan véleményen van, amelyet – úgy tűnik – jó néhány regionális fejlesztéssel foglalkozó személy is oszt: „Mi kedvezően fogadjuk a lisszaboni stratégia elveit: azaz tényleg előnyben kell részesíteni a versenyképességet, az innovációt, a humánerőforrások képzését...
But I still believe in the principles of the Social Town: nobody must be left by the wayside.
De ennek ellenére a szociális város elveiben is hiszek: senkit sem szabad magára hagyni.
You need to strike a balance.
A két álláspont egyensúlyban kell, hogy legyen.
In any event, capital is not going to be attracted into areas where the social problems have not been resolved.’
Akárhogy is nézzük, a tőke nem megy olyan helyekre, ahol a szociális problémák megoldatlanok.”
To find out more: www.urban-leipzig.de www.urban.dortmund.de
Bővebb információk:www.urban-leipzig.dewww.urban.dortmund.de
The URBAN Germano-Austrian network is an excellent resource in the field of urban development at European level as well as for the two countries in question.Deutsch-Österreichisches URBAN-Netzwerk47–51 rue du Luxembourg, B-1050 Brussels Tel.: +32 (0)2 5501610, Fax: +32 (0)2 5035606c.huttenloher@deutscher-verband.org
A német–osztrák URBAN-hálózat a két érintett ország, de Európa városfejlesztési kérdéseit illetően is kiváló forrásanyagokkal rendelkezik:. Deutsch-Österreichisches URBAN-Netzwerk 47–51 rue du Luxembourg, B-1050 Brüsszel Tel.: +32 (0)2 5501610, Fax: +32 (0)2 5035606 c.huttenloher@deutscher-verband.org
This ‘Quartiersmanagement’, or ‘neighbourhood management’ is an essential tool of urban development in Germany.
Ez a „Quartiersmanagement” – azaz „lakótelepi menedzsment” – a németországi városfejlesztés legfőbb eszköze.
It is central to the concept of the ‘Soziale Stadt’ (Social Town) of which North Rhineland-Westphalia – the Land in which Dortmund lies – was a pioneer.
Ez a „lelke” annak a „Soziale Stadt” (Szociális Város) nevű koncepciónak, amelyet Dortmund szövetségi állama: Észak-Rajna–Vesztfália legelsőnek alkalmazott.
Launched in 1993, the regional programme ‘Stadtteile mit besonderem Erneuerungsbedarf’ (Neighbourhoods with a special need for renovation) was the first German programme to opt for the transverse approach in seeking to combat the urban decline caused by the loss of the coalmines and steelworks in the Ruhr Basin.
Az 1993-ban elindított „Stadtteile mit besonderem Erneuerungsbedarf” (A haladéktalan felújítást követelő lakótelepek) elnevezésű szociális program volt az a legelső német program, amely transzverzális megközelítéssel működik.
In 1998, the scheme’s success caused the federal government to adopt the formula, in 1999 proposing it in all the 16 German Länder under the name of the ‘Bund-Länder-Programm Soziale Stadt’ (Federal-Regional Programme for the Social Town).
Ebben a szénbányászat és a kohászat Ruhr-medencei eltűnése miatt keletkező városi hanyatlással való megbirkózásról van szó. 1998-ban, a kísérlet sikere rábírta a szövetségi kormányt, hogy elfogadja ezt a megoldást, és hogy 1999-ben – „Bund-Länder-Programm Soziale Stadt”
LE HAVRE (FRANCE)Creation of an urban park
LE HAVRE (FRANCIAORSZÁG)Egy városi park létrehozása
SAMBREVILLE (BELGIUM)Training in building renovation
SAMBREVILLE (BELGIUM)Épületrestaurátori képzés
Total cost: EUR 9 343 413EU contribution: EUR 2 472 721
Összköltség: 9 343 413 EUREU-s hozzájárulás: 2 472 721 EUR
Total cost: EUR 202 057EU contribution: EUR 101 028
Összköltség: 202 057 EUREU-s hozzájárulás: 101 028 EUR
‘The URBAN II flagship project in Le Havre is the creation of an urban park lying between the town and the port.
„A Le Havre-i URBAN II program irányadó projektje a város és a kikötő közötti városi park kialakítása.
This will provide a place to relax and to walk for the residents of the Saint-Nicholas district, link this neighbourhood to the town centre and give it a new image by attracting residents and investors.
A Saint-Nico-las-negyed lakosai számára létrehozandó kikapcsolódási és sétálóövezetről, valamint e lakótelep városközponttal való összekötéséről és a róla alkotott kép megváltoztatásáról van szó, hogy újabb lakosokat és befektetőket lehessen odacsalogatni.
The site design draws to the full on its exceptional nature: the presence of maritime basins and port activities, and close proximity of the sea and town centre. Special lighting will show off the site to best effect, especially the basins.
A park kialakítása a kiváló helyszíni adottságokon alapul: a tengeröblök és a kikötői tevékenységek jelenléte, a tenger és a városközpont közelsége… Sajátos esti megvilágítással emelik majd ki a helyszín és főleg az öblök szépségét.
The construction of a bridge leading to the heart of the park will help break the relative isolation of the Saint Nicholas neighbourhood and above all lend a municipal or even inter-municipal vocation to this convivial space.’
A park közepéig érő híd megépítése megszünteti a Saint-Nicolas-negyed elszigeteltségét, és közösségi – azaz közösségeket összekötő – szerepet ad majd az övezetnek.”