natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU Biodiversity Policy http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
A biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós politikahttp://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
The ultimate conclusion from the latest indicator-based assessment was that EU failed to meet the original target of halting biodiversity by 2010, despite progress in some areas.
A legutóbbi mutató alapú értékelés végkövetkeztetése az volt, hogy az EU-nak nem sikerült teljesítenie eredeti célkitűzését, vagyis elérnie a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását 2010-re, annak ellenére, hogy egyes területeken volt javulás.
This has prompted decision-makers to develop a new post-2010 EU biodiversity strategy and 2020 target, taking account of feedback from the biodiversity indicators.
Ez arra indította a döntéshozókat, hogy 2010 utánra a biológiai sokféleségre vonatkozó új uniós stratégiát, valamint egy 2020-as célkitűzést dolgozzanak ki, melyek figyelembe veszik a biodiverzitási mutatók által adott visszajelzéseket.
As part of this process, the EU has set a new biodiversity baseline for the year 2010.
E folyamat részeként az EU új biodiverzitási alapszintet határozott meg a 2010-es évre.
This baseline is the first of its kind for the EU and sets a clear reference point against which future changes in biodiversity can be assessed, for instance as a result of EU policies and action.
Ez az alapszint az első a maga nemében az EU-ban, és olyan világos hivatkozási alapot teremt, amelynek alapján értékelni lehet a biodiverzitás jövőbeli változásait, például amelyek az EU politikái és intézkedései nyomán következnek be.
EEA website on SEBI 2010 biodiversity indicators http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
Az EKÜ honlapja a SEBI 2010 biodiverzitási mutatókról http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
The baseline is structured in such a way that it provides facts and figures on the current status of biodiversity according to major ecosystem types: agro-ecosystems, grasslands, heaths and scrubs, forests, wetlands, lakes and rivers, coastal and marine ecosystems.
Az alapszint úgy van kialakítva, hogy tényeket és számadatokat tartalmaz a biológiai sokféleség jelenlegi helyzetéről a főbb ökoszisztéma-típusoknak megfelelően, melyek a következők: mezőgazdasági ökoszisztémák, füves területek, fenyérek és bokrosok, erdők, vizes élőhelyek, tavak és folyók, parti és tengeri ökoszisztémák.
It also, for the first time, provides a measure of the ability of different ecosystems to deliver a range of different ecosystem services.
Továbbá az első alkalommal tartalmaz olyan mutatót, mely az egyes ökoszisztémáknak azt képességét fejezi ki, hogy milyen különböző ökoszisztéma-szolgáltatásokat tudnak nyújtani.
EEA report N°4/2009 – Progress towards the European 2010 Biodiversity targethttp://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
4/2009 sz. EKÜ-jelentés a biológiai sokféleségre vonatkozó 2010-es európai célkitűzés megvalósítása terén elért haladásrólhttp://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
Fact 7: Further research and monitoring is needed to support the baseline op a. eu /e co la be l) .e ur
7.tény: További kutatások és megfigyelések szükségesek az alapszint pontosításához
Health check for habitats and species protected under the Habitats Directivehttp://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm
Az élőhelyvédelmi irányelv értelmében védett fajok és élőhelytípusok állapotának felmérésehttp://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm
The European Biodiversity indicators and EU 2010 Biodiversity Baseline are based on best available information.
Az európai biodiverzitási mutatók és az EU 2010-es biodiverzitási alapszintje a jelenleg rendelkezésre álló legjobb információkon alapulnak.
However, addressing the complexity of biodiversity remains a challenge and it is acknowledged that there are still significant knowledge and data gaps in many areas.
A biodiverzitás összetett voltának kezelése azonban továbbra is kihívást jelent, és nyilvánvaló, hogy az ismereteket és az adatokat illetően sok területen még jelentős hiányosságok állnak fenn.
IUCN European Red Listshttp://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/index_en.htm ra ph ic p ap er (h tt p: // ec or g
A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) európai „vörös listái”http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/index_en.htm
In the coming years, it will be important to ensure that biodiversity research and monitoring within the EU and globally is stepped up to fill these knowledge gaps.
Az elkövetkező években fontos lesz biztosítani azt, hogy a biodiverzitás kutatása, illetve nyomon követése az EU-ban és világszinten is intenzívebbé váljék annak érdekében, hogy meg lehessen szüntetni a biodiverzitásról szóló ismeretekben fennálló hiányosságokat.
This will create a more robust and comprehensive knowledge base for supporting future policies and actions, which should ultimately result in more efficient and effective policy making.
Ezáltal szilárdabb és átfogóbb tudásalap keletkezik a jövőbeli politikák és intézkedések támogatására, melynek végső soron hatékonyabb politikaalkotáshoz kell vezetnie.
RUBICODE project RUBICODE is an EU funded research project which is reviewing and developing concepts of dynamic ecosystems and the services they provide.
RUBICODE-projekt A RUBICODE európai uniós finanszírozásból megvalósuló kutatási projekt, mely a dinamikus ökoszisztémákra és az általuk nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó koncepciókat dolgoz ki, ill. vizsgál felül.
Those components of biodiversity which provide specific services to society are being defined and evaluated in order to increase our understanding of their value and, consequently, of the cost of losing them.http://www.rubicode.net
Meghatározta és értékelte a társadalom számára konkrét szolgáltatásokat nyújtó biodiverzitási összetevőket annak érdekében, hogy jobban megértsük ezek értékét, következésképpen elvesztésük jelentőségét is. http://www.rubicode.net
Biodiversity Information System for Europe (BISE)The EU’s Biodiversity Baseline issupported by the Biodiversity Information System for Europe (BISE) which has been set up by the European Environment Agency and the European Commission.
Az EU biodiverzitási alapszintje az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Bizottság által létrehozott európai biodiverzitási információs rendszeren (BISE) alapul.
It provides a single entry point for data and information on biodiversity in the EU.
Ez az EU biológiai sokféleségével kapcsolatos adatok és információk egységes bevitelére szolgál.
Bringing together facts and figures on biodiversity and ecosystem services, it links to related policies, environmental data centres, assessments and research ndings from various sources.
A biológiai sokféleséget és az ökoszisztémákat érintő tények és számadatok gyűjtőhelye, és kölcsönhatásban áll a vonatkozó szakpolitikákkal, környezeti adattárakkal, valamint különböző értékelési és kutatási eredményekkel.
It is an important new gateway to information on European biodiversity: www.biodiversity.europa.eu ed on r in t r P
A honlap az európai biológiai sokféleségről szóló információk fontos új tárháza.
Climate change — what is it all about?
Éghajlatváltozás –mi is az egyáltalán?
An introduction for young people
Bevezetés fiataloknak
European Commission Directorate-General for the Environment
Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóság
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
A Europe Direct egy szolgáltatás, amely segít az Európai Unióval kapcsolatoskérdéseid megválaszolásában.
Freephone number:00 800 6 7 8 9 10 11
Díjmentesen hívható telefonszám(*):00 800 6 7 8 9 10 11
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
© Fotók:Digital Vision Ltd, 6. o.; E. Johansson, 12. o. (fent);Európai Közösség, 19. o.;Európai Közösség, Környezetvédelmi Főigazgatóság, Mike St. Maur Sheil, 17. o.;Európai Közösség, Kutatási Főigazgatóság, 14. o.;Hans Oerter (EPICA), 10. o.;International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, 13. o.; PhotoDisc, borító és 3., 7., 8., 12. o. (lent);Jack Stein Grove, 9. o.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Az Európai Unióról további nagy mennyiségű információ található az interneten.Elérhető az „Európa” szerveren keresztül (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Katalógusinformáció a kiadvány végén.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2006
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Európai Közösségek, 2006Sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Climate change — what is it all about?
Éghajlatváltozás – mi is az egyáltalán?
What causes climate change?
Mi okozza az éghajlatváltozást?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Az üvegházhatás Az általunk termelt üvegházhatást okozó gázok
Evidence of climate change
Az éghajlatváltozás bizonyítéka
Climate change and its effects How climate scientists work
Az éghajlatváltozás és hatásai Hogyan dolgoznak a meteorológusok?
What needs to be done to curb climate change?
Mi szükséges az éghajlatváltozás mérsékléséhez?
What governments are doing
Mit tesznek a kormányok?
The UN Framework Convention on Climate Change The Kyoto Protocol
Az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye A Kiotói Jegyzőkönyv
Looking to the future
Kitekintés a jövőbe
Useful websites on climate change
Hasznos linkek az éghajlatváltozásról
Climate change is happening, and its impact on all of us is growing.
A klímaváltozás folyamatban van, és hatása egyre jobban érint bennünket.
Have you noticed storms and floods becoming more frequent around your area, or on television?
Észrevetted a környezetedben, vagy a televíziót nézve, hogy egyre gyakrabban fordulnak elő viharok és árvizek?
Does it seem to be warmer in the winter, with less snow and more rain?
Nem tűnik úgy, hogy a tél egyre melegebb, kevesebb hóval és több esővel?
Do you feel that spring is coming a little earlier each year, with flowers blooming or birds arriving before you expect them?
Nem érzed úgy, hogy a tavasz minden évben valamivel korábban jelentkezik, a virágok a vártnál korábban nyílnak, és a madarak is hamarabb megérkeznek?
These are all signs of accelerating climate change — or global warming, as it is sometimes known.
Ezek mind a felgyorsult éghajlatváltozás jelei – vagy, ahogy ismert, a globális felmelegedésé.
If we don’t take action to stop it, it is going to damage the world we live in, and alter the ways of life we now take for granted.
Ha nem teszünk semmit azért, hogy ezt megállítsuk, akkor tönkreteszi a világot, amelyben élünk, és megváltoztatja a most biztosnak hitt életmódunkat.
The climate is changing because of the way people live these days, especially in richer, economically developed countries — and that includes the European Union.
Az éghajlat korunk emberének életmódja miatt változik, különösen a gazdagabb, gazdaságilag fejlett országokban – az Európai Uniót is beleértve.
The power plants that create energy to provide us with electricity and to heat our homes, the cars and planes that we use, the factories that produce the goods we buy, agriculture to grow our food — all these play a part in changing the climate.
Az erőművek, amelyek energiát termelnek, hogy elektromos árammal és fűtéssel lássák el otthonainkat, az általunk használt autók és repülőgépek, az általunk vásárolt árukat előállító gyárak, az élelmünket termelő mezőgazdaság – ezek mind szerepet játszanak az éghajlatváltozásban.
The greenhouse effect
Az üvegházhatás
Our atmosphere acts as a transparent, protective covering around the Earth.
Légkörünk átlátszó védőtakarót von a Föld köré.
It lets in sunlight and retains heat.
Átengedi a napfényt, és megtartja a hőt.
Without it, the sun’s heat would immediately rebound off the Earth’s surface and go back into space.
Enélkül a nap heve azonnal visszaverődne a Föld felületéről a világűrbe.
In that case, it would be some 30° Celsius colder on Earth — everything would freeze.
Ebben az esetben mintegy 30 °C-kal hidegebb lenne a Földön – minden megfagyna.
The atmosphere therefore acts a bit like the glass walls of a greenhouse.
A légkör épp ezért egy kicsit ahhoz hasonlóan működik, mint egy üvegház falai.
This is why people talk about the ‘greenhouse effect’.
Ezért beszélnek az emberek „üvegházhatásról”.
Responsible for this effect are the ‘greenhouse gases’ in the atmosphere, which trap heat.
Ezért a hatásért az üvegházhatást okozó gázok felelősek a légkörben, amelyek felfogják a hőséget.
Most of the greenhouse gases occur naturally.
Az üvegházhatást a keltő gázok lfogják légkörben fe a meleg egy részét
However, since the industrial revolution in the 18th century, human society too has been producing greenhouse gases — in ever-increasing amounts.
A legtöbb üvegházhatást okozó gáz természetes formában fordul elő.
As a result, their concentrations in the atmosphere are now higher than at any time in the past 420 000 years.
A 18. századi ipari forradalom óta azonban az emberi társadalomnak is szerepe van abban, hogy ezek koncentrációja a légkörben mostanra nagyobb lett, mint az elmúlt 420 000 évben valaha.
They make the greenhouse effect stronger.
Ezáltal növekedik az üvegházhatás.
This means rising temperatures on Earth — climate change.
Ez a hőmérséklet emelkedéséhez – éghajlatváltozáshoz – vezet a Földön.
Source: Government of C
t-változási honlapja Forrás: a kanadai kormány éghajla
The greenhouse gases we produce
Az általunk termelt üvegházhatást okozó gázok
The principal greenhouse gas generated by human activities is carbon dioxide.
Az emberi tevékenység által előidézett legfontosabb üvegházhatást okozó gáz a szén-dioxid.
It accounts for some 75 % of all the ‘greenhouse gas emissions’ in the world.
A világ valamennyi üvegházhatást okozó gázkibocsátásáért mintegy 75%-ban felelős.
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Ez a fogalom megfelel valamennyi üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a légkörben, amelynek része a dohányfüst, a gőz és az elhasznált csövekből, kéményekből, kemencékből és egyéb forrásokból kiáramló füst.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
Szén-dioxid-kibocsátásra akkor kerül sor, amikor az ásványi eredetű fűtőanyagok, mint a szén, az olaj és a természetes gáz, elégnek.
And fossil fuels are still the most used energy source.
Mégis, az ásványi eredetű fűtőanyagok még mindig a leggyakrabban használt energiaforrások.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Elektromosság és hő termelésére égetjük őket, valamint üzemanyagként használjuk az autókhoz, a hajókhoz és a repülőgépekhez.
Most of us know carbon dioxide (CO) from soda drinks — the bubbles in carbonated drinks and beer are actually CO bubbles.
A legtöbben közülünk szódavízként ismerik a szén-dioxidot (CO) – a szénsavas italok és a sör buborékjai valójában CO-buborékok.
It also plays an important role in breathing: we take in oxygen and breathe out carbon dioxide, while trees and plants absorb CO to produce oxygen.
A légzésben is fontos szerepet játszik: oxigént lélegzünk be, és szén-dioxidot lélegzünk ki, míg a fák és növények felveszik a CO-ot, és oxigént termelnek.
This is why the world’s forests are so important. They help soak up some of the excess CO that we are producing.
Ez az, ami miatt olyan fontosak az erdők a Földön: segítenek felszívni az általunk termelt felesleges CO egy részét.
However, deforestation — the logging, clearing and burning of forests — is taking place on every continent.
Az erdőirtás azonban – az erdők kivágása, ritkítása és égetése – mindegyik földrészen előfordul.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
Az emberi tevékenységek által keletkezett egyéb üvegházhatást okozó gáz a metán és a nitrogén-oxid.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
Részei a láthatatlan gőzöknek, amelyek a hatalmas hulladéklerakókból, szarvasmarhatenyészetekből, rizsültetvényekből és egyes mezőgazdasági trágyázási módszerekből származnak.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Emellett mesterségesen is gerjesztünk néhány üvegházhatást okozó gázt, az úgynevezett öri koncentrációja
Page 7
Forrás: Egyesült Nemzetek Környezetvédelm(UNEP) & GRID Arendal Page 7
Climate change has already begun.
Az éghajlatváltozás már megkezdődött.
Over the last century, the average global temperature has increased by 0.6° Celsius, while the average temperature in Europe has increased by almost 1° Celsius.
Az elmúlt évszázad folyamán a globális átlaghőmérséklet 0,6 °C-kal emelkedett, miközben Európában az átlaghőmérséklet csaknem 1 °C-kal nőtt.
Globally, the five hottest years ‘on record’ (since around 1860 when we designed instruments that can measure temperatures fairly accurately) have been, in this order:
Összességében a feljegyzett öt legforróbb év (nagyjából 1860 óta, amióta olyan eszközöket tervezünk, amelyek meglehetősen pontosan képesek mérni a hőmérsékletet) a következő volt, ebben a sorrendben:
These temperature increases may not seem much.
Ez a hőmérsékletemelkedés nem tűnhet nagynak.
But one need only remember that during the last Ice Age, which ended 11 500 years ago, the average global temperature was just 5° Celsius lower than today.
De elég csak arra gondolni, hogy a legutolsó jégkorszak során, amely 11 500 évvel ezelőtt végződött, a globális átlaghőmérséklet mindössze 5 °C-kal volt alacsonyabb, mint ma.
Yet polar ice covered much of Europe.
Mégis sarkvidéki jég fedte Európa legnagyobb részét.
A few degrees make a lot of difference for our climate.
Néhány fok nagy különbséget jelent éghajlatunkra nézve.
0 The current change in climate is already having an impact in Europe and around the globe (see next page).
A jelenlegi éghajlatváltozás már most is hatással van Európára és a glóbuszra (lásd a következő oldalt).
In the longer term, it could even trigger catastrophic events, such as rapidly rising sea levels and floods, big storms, and food and water shortages in some parts of the world.
Hosszabb távon még katasztrofális eseményeket is kiválthat, például a tengerszint gyors emelkedését, áradásokat, hatalmas viharokat, valamint éhínséget és a vízkészletek szűkösségét a világ néhány részén.
Climate change will affect all countries, but developing countries are the most vulnerable.
Az éghajlatváltozás minden országra hatással van, de a fejlődő országok a legsebezhetőbbek.
They often depend on climate-sensitive activities such as agriculture and do not have much money to adapt to the consequences of climate change.
Ezek gyakran függnek az éghajlatra érzékeny tevékenységektől, mint a mezőgazdaság, és nincs elegendő pénzük, hogy alkalmazkodjanak az éghajlatváltozás következményeihez.
Climate change and its effects
Az éghajlatváltozás és hatásai következő néhány évszázad folyamán, a tengerszint akár hét méterrel is megemelkedhet.
• The polar ice caps are melting.
• A sarkköri jéghegyek megolvadnak.
The area of sea covered by the Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10 % in recent decades, and the thickness of the ice above the water by about 40 %.
Az Északisarkon a Jeges-tenger borította terület az elmúlt évtizedekben 10%-ot apadt, a vizet takaró jég vastagsága pedig mintegy 40%-kal csökkent.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
A világ másik végén, az Antarktiszt borító jégtakaró labilissá vált.
• Climate change causes extreme weather events, such as storms, floods, droughts and heat waves.
• Az éghajlatváltozás rendkívüli időjárási eseményeket okozhat, mint viharok, áradások, aszályok és meleghullámok.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes — mostly floods and windstorms — in the world than in the 1960s.
Az elmúlt évtizedben háromszor több időjárással összefüggő természeti katasztrófa fordult elő – többnyire árvizek és szélviharok – a világon, mint a hatvanas években.
These disasters not only create a lot of damage, they also drive up insurance costs.
A természeti csapások nemcsak rengeteg kárt okoznak, hanem megnövelik a biztosítási költségeket is.
• Glaciers are retreating.
• A gleccserek visszahúzódóban vannak.
It is likely that 75 % of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
Valószínű, hogy 2050-ig a svájci Alpok gleccsereinek 75%-a eltűnik.
Managers of the Andermatt ski resort in Switzerland are now planning to cover the Gurschen glacier, a popular skiing area, with a huge insulating plastic sheet during the summer to stop it from melting and sliding.
A svájci Andermatt síparadicsom vezetői most a Gurschen-gleccser, egy népszerű sízőhely befedését tervezik egy óriási, szigetelő műanyag felülettel a nyári időszakban, hogy megállítsák az olvadást és a lecsúszást.
• Water is already scarce in many regions of the world.
• A világ számos régiója már vízhiánnyal küzd.
Almost a fifth of the world population, 1.2 billion people, do not have access to clean drinking water.
A Föld népességének mintegy ötöde, 1,2 milliárd ember nem jut tiszta ivóvízhez.
If global temperatures increase by 2.5° Celsius above pre-industrial levels, an additional 2.4 to 3.1 billion people worldwide are likely to suffer from water scarcity.
Ha a globális hőmérséklet 2,5 °C-kal az iparosodás előtti szint fölé emelkedik, akkor további 2,4–3,1 milliárd ember szenved majd vízhiánytól szerte a világon.
• A 2.5° Celsius temperature rise would also leave 50 million people at risk of hunger, in addition to the 850 million people suffering from chronic hunger today.
• Egy 2,5 °C-os hőmérsékletemelkedés további 50 millió embert fenyegetne az éhezés veszélyével a már most krónikus éhínségtől szenvedő 850 millió ember mellett.
In Europe, the growing season lengthened by ten days between 1962 and 1995.
Európában a nyári időszak 10 nappal meghosszabbodott 1962 és 1995 között.
While this has been beneficial for agriculture in northern Europe, even there yields will start declining once temperatures rise beyond 2° Celsius above pre-industrial levels.
Ez ugyan kedvezett eddig a mezőgazdaságnak Észak-Európában, de még ott is csökkenésnek indul majd a terméshozam, amint a hőmérséklet 2 °C-kal meghaladja az iparosodás előtti szintet.
• As the ice caps melt, sea levels rise.
• A jéghegyek olvadásával megemelkedik a tengerek szintje.
They have already gone up by 10–25 centimetres over the last century (depending on the measurement) and are projected to rise further by up to 88 centimetres by 2100.
Az elmúlt évszázad során már 10–25 centimétert emelkedett (méréstől függően), és 2100-ra előreláthatólag 88 centiméterig további emelkedés várható.
This would flood low-lying islands and coastal areas, such as the Maldives, the Nile Delta in Egypt, and Bangladesh.
Mindez elöntené az alacsonyan fekvő szigeteket és a part menti területeket, mint a Maldív-szigetek, a Nílus deltája Egyiptomban és Banglades.
In Europe, some 70 million coastal dwellers would be at risk.
Európában mintegy 70 millió part menti lakost fenyegetne veszély.