natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HICP inflation roseinitially from 5.8% in 1996 to 12.2% in 2000.Over the next two years it fell to 3.5%, only toincrease again to 8.5% in 2003.
A HICPinfláció kezdetben az 1996. évi 5,8%ról 2000re 12,2%ra nőtt.
Since theabandonment of the exchange rate peg in 1998,inflation developments have taken placeagainst the background of a monetary policygeared towards meeting a yearend inflationtarget, while at the same time taking intoconsideration exchange rate developments,particularly with regard to the euro.
A következő két évben 3,5%ra csökkent, majd 2003ban újra 8,5%ra nőtt.Miután a rögzítettárfolyamrendszert 1998ban eltörölték, az inflációs folyamatok olyanmonetáris politikai alapon mentek végbe,amelynek célkitűzése az év végi infláció elérésevolt, miközben az árfolyamok alakulását isfigyelembe vette, különös tekintettel az euróra.A Národná banka Slovenskáról szólótörvény2001. évi módosítása a monetáris politika főcélkitűzéseként a valutastabilitás helyett azárstabilitás elérését jelölte meg.
Anamendment to the Národná banka Slovenska Act in 2001 changed the primary objective ofmonetary policy from currency to pricestability.
1999 óta azinfláció alakulására elsősorban a szabályozottáraknak a költségmegtérülés szintjére valóemelése és a közvetett adók módosításai voltakhatással.
Since 1999, inflation developmentshave mainly been affected by upwardadjustments of administered prices to costrecovery levels and changes in indirect taxes.The main aim of monetary policy has thus beento contain the secondround inflationarypressures.
Ily módon a monetáris politika főcélkitűzése a másodlagos inflációs nyomásféken tartása lett.
Exchange rate appreciation and anumber of liberalisation measures includingfinancial market deregulation and reformsdesigned to enhance product marketcompetition have helped to containinflationary pressures.
Az árfolyam felértékelődéseés számos liberalizációra irányuló intézkedés,mint például a pénzügyi piac liberalizációja ésa termékpiacok versenyének elősegítését célzóreformok, hozzájárult az inflációs nyomásféken tartásához.
On the other hand,fiscal policy has generally been expansionary.
Másrészt viszont a fiskálispolitika általában véve expanzív volt.
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Slovakia will be dependent on, inter alia, theconduct of an appropriate monetary policy,the continuation of fiscal consolidation as wellas the ongoing implementation of structuralreforms. In addition, it will be important toimprove the functioning of labour markets,which are characterised by persistently highunemployment, insufficient labour mobilityand low employment rates, and to ensure thatwage increases are kept in line with labourproductivity growth while taking developmentsin competitor countries into account.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet megteremtése Szlovákiában többek között attól függ majd,hogy sikerüle megfelelő monetáris politikátkialakítani, a fiskális konszolidációt és ajelenlegi strukturális reformokat folytatni.Ezen kívül fontos lesz a munkaerőpiacokműködésének javítása, amelyet jelenleg atartósan magas munkanélküliség, a munkaerőmobilitás hiánya és az alacsonyfoglalkoztatottsági szint jellemez és annakbiztosítása, hogy a béremelések összhangbanlegyenek a munkatermelékenységnövekedésével, miközben a versenytársországokban lezajló folyamatokat is figyelembekell venni.
It will beequally important to continue theliberalisation of the economy and to furtherenhance competition in product markets.According to the Slovakian statistical office’s
Szintén nagy jelentőséggel bír agazdaság liberalizációjának folytatása és atermékpiacok versenyének további elősegítése.A szlovák statisztikai hivatal becslése szerint a
estimate, the share of administered prices isaround 28% of the HICP basket, whichindicates that there is scope for furtherimprovement in product market flexibility.Moreover, the catchingup process is likely tohave a bearing on inflation in the comingyears, although the exact size of the impact isdifficult to assess.
szabályozott árak aránya a HICPkosárbanmintegy 28%, ami azt mutatja, hogy lehetőségvan a termékpiacok rugalmasságának továbbijavítására. Továbbá a felzárkózási folyamat azelkövetkező években valószínűleg hatással leszaz inflációra, bár e hatás pontos mértékétnehéz felmérni.
10.2FISCAL DEVELOPMENTS primary deficits and adverse public debtdynamics, irrespective of the starting level ofpublic debt.
2002 során (lásd a 6. táblázatot). A növekedésés a kamatláb közötti különbözet hatásaelhanyagolható volt.
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity was volatile in the late 1990s butbroadly stable from 2001 onwards (see Table5).
A megfigyelt minták – azállamadósság kiinduló szintjétől függetlenül –az elsődleges hiány és az azzal ellentétesadósságdinamika közötti szoros kapcsolatjeleinek tekinthetők.
On the basis of the 2003 figures, theproportion of public debt with a shorttermmaturity is noticeable but, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
Ebben az összefüggésbenmegemlíthető, hogy a rövid lejáratúállamadósság részaránya az 1990es évek végefelé változékony volt, de 2001től kezdvenagyjából stabilizálódott (lásd az 5.táblázatot).
Moreover, the proportion offoreign currencydenominated public debt in Slovakia has been decreasing from the highlevels reached in 2001, and in 2003 the bulk ofthis debt was almost entirely denominated ineuro.
A 2003. évi adatok alapján a rövidlejáratú államadósság részaránya érzékelhetőugyan, de az adósságráta szintjét tekintetbevéve a költségvetési egyenlegek viszonylagkevéssé érzékenyek a kamatlábak változásaira.Ezen felül a devizában fennálló államadósság Szlovákiában a 2001ben elért magashányadról fokozatosan csökken, 2003banennek az adósságállománynak a zöme máreuróban denominált volt.
On the basis of the figures for 2003, theproportion of foreign currencydenominatedpublic debt is relatively high and, taking intoaccount the level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively sensitive to changes inexchange rates.
A 2003. évi adatokalapján a devizában fizetendő adósságállományviszonylag nagyarányú, és az adósságrátaszintjét tekintetbe véve a költségvetésiegyenlegek viszonylag érzékenyek azárfolyamok változásaira.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 3.7%, i.e. abovethe 3% reference value, and the public debtratio was 42.6%, i.e. below the 60% referencevalue.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartás GDParányos hiánya 3,7%ot tett ki, ezzelmeghaladta a 3%os referenciaértéket, a GDParányos államadósság pedig 42,6% volt, tehát a60%os referenciaérték alatt maradt.
Compared with the previous year, thedeficit ratio decreased by 2.0 percentage pointsand the public debt ratio by 0.7 percentagepoint.
Az előzőévhez képest a GDParányos hiány 2,0százalékponttal, a GDPhez viszonyítottállamadósság pedig 0,7 százalékponttalcsökkent.
In 2004, the deficit ratio is forecast toincrease by 0.2 percentage point to 3.9%, whilethe public debt ratio is projected to increase to44.5%.
2004ben a költségvetési hiány azelőrejelzések szerint 0,2 százalékponttal 3,9%ra emelkedik, míg az államadósság a GDP44,5%át teszi majd ki.
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 2.4 percentage pointsand 1.1 percentage points respectively (see Table 4).
A GDParányos hiány2002ben 2,4 százalékponttal, 2003ban pedig1,1 százalékponttal haladta meg az államiberuházások GDPhez viszonyított kiadásait(lásd a 4. táblázatot).
Slovakia is currently in an excessivedeficit situation.
Szlovákia jelenleg atúlzott hiány helyzetében van.
Since 1996 a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved for the deficit to GDP ratio.
1996tól kezdve eleinte változékony, majdjavuló tényleges GDParányos költségvetésihiány volt megfigyelhető.
Startingfrom a ratio of 7.4% in 1996, the deficit firstimproved to 6.2% in 1997 and 3.8% in 1998,then deteriorated again to 7.1% in 1999 and12.3% in 2000.
Az 1996. évi 7.4%osbázisról a deficit először 1997ben 6,2%ra,majd 1998ban 3,8%ra javult, azután 1999ben ismét 7,1%ra, 2000ben pedig 12,3%ranőtt.
In the years thereafter thebalance improved, leading to a deficit of 3.7%in 2003 (see Chart 3a and Table 7).
Az azt követő években az egyenleg ismétjavult, 2003ban a hiány 3,7% volt (lásd a 3.aábrát és a 7. táblázatot).
Nohomogeneous estimates of cyclically adjustedbalances are available for the Member Stateswhich joined the EU on 1 May 2004.
Az Európai Unióhoz2004. május 1jén csatlakozott tagállamokciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegeirenincsenek egyöntetű becslések.
Chart 3btherefore does not break down the changes inthe fiscal balance into cyclical and noncyclical factors.
A 3.b ábraezért nem ábrázolja a költségvetési egyenlegetkonjunkturális és nem konjunkturális tényezőkszerinti bontásban.
The noncyclical changes inthe government budget balance could reflecteither a lasting structural change or the effectof temporary measures.
Az állami költségvetésegyenlegének nem konjunkturális jellegűváltozásai tartós szerkezeti változások vagyátmeneti intézkedések hatásait tükrözhetik.
Available evidencesuggests that such measures increased thedeficit ratio by 1.2 percentage points in 2002,while they played a minor role in 2003.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogyilyen intézkedések növelték a hiány GDPhezviszonyított arányát 1,2 százalékponttal 2002ben, 2003ban viszont szerepük csekély volt.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 12.3 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Az 1996 és 2003 között eltelt időszakban a GDParányos államadósság 12,3százalékponttal növekedett (lásd a 2.a ábrát ésaz 5. táblázatot).
It initiallystood at 30.3% in 1996 and at 33.0% and 34.0%in 1997 and 1998 respectively, after which itincreased steeply in 1999 to 47.2%, mainlyowing to banking sector restructuring.
Az 1996. évi 30,3%hozképest 1997ben 33,0%ra, 1998ban pedig34,0%ra emelkedett, majd 1999ben hirtelen47,2%ra ugrott, főként a bankszektorátszervezése következtében.
In thesubsequent years, the ratio climbed to 49.9% in2000, before declining to 42.6% in 2003 as aresult of debt repayment from privatisationrevenues.
Az azt követőévekben a mutató 2000ben 49,9%ranövekedett, azután 2003ban a privatizációsbevételekből teljesített adósságvisszafizetésnek köszönhetően 42,6%ra esettvissza.
1997 but declined significantly thereafter. Onbalance, although Slovakia’s governmentexpenditure ratio in 2003 was 22.3 percentagepoints lower than in 1996, reflecting a declinein both current and capital expenditure, it isstill high in comparison with countries with asimilar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.After peaking at 58.8% of GDP in 1997,government revenue declined to 35.4% of GDP in 2003.
SZLOVÁKIA az esetében, amelyek GDParányosállamadóssága 2003ban 60% vagy az alatt volt.A jelenlegi tendenciák azonban arra utalnak,hogy az államadósság növekedni fog, de abelátható jövőben még 60% alatt tartható.
On balance, the revenue ratiodeclined by 18.7 percentage points between1996 and 2003.
Akörültekintő költségvetési politikaszükségességét támasztja alá az is, hogy Szlovákia inflációja messze a referenciaértékfölött áll.
contributions among other things, could makea significant contribution to fiscalconsolidation while promoting economicgrowth and real income convergence.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 1996–1997 folyamánnövekedett, azt követően viszont jelentősencsökkent.
Thecomprehensive tax reform implemented in2004 includes the introduction of a flat rateand a shift from direct to indirect taxation.
Összességében a bevételek 18,7százalékponttal csökkentek 1996 és 2003között.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected.
A 8.táblázatból kitűnik, hogy hozzávetőleg 2010től kezdve a népesség rohamos elöregedésevárható.
While Slovakia is expected to benefitfrom the introduction of a fullyfundedpension pillar in 2005, population ageing isexpected to induce pressures on the remainingpayasyougo pension system.
Bár Szlovákiában 2005ben várható ateljes mértékben tőkefedezett nyugdíjpillérbevezetése, a népesség rohamos elöregedésevárhatóan jelentős terhet ró majd anyugdíjrendszer felosztókirovó részére.
Coping withthe overall burden of population ageing will befacilitated if sufficient room for manoeuvre iscreated in public finances before the period inwhich the demographic situation is projectedto worsen.
Azelöregedés általános problémájánakleküzdésében segít, ha a közkiadásoktervezésében már a demográfiai helyzet előrejelzett romlása előtt elegendő mozgásteretbiztosítanak.
10.3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
10.3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA
According to the Slovak mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004, thegeneral government deficit is expected toincrease to 4.0% of GDP and the public debtratio to 45.1% in 2004.
A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó,2004 májusában kelt szlovákkonvergenciaprogramban bemutatottközéptávú költségvetési stratégia azállamháztartás hiányát 2004ben a GDP 4,0%ra teszi, az államadósságot pedig a GDP45,1%a körül várja.
The generalgovernment total expenditure ratio is projectedto increase by 1.3 percentage points, mostlyreflecting an increase in capital expenditurewhich is partly linked to EU accession.
Az államháztartás összeskiadásainak aránya az előrejelzések szerint 1,3százalékponttal növekszik majd, részben az EU csatlakozással kapcsolatos kiadásokkalösszefüggésben.
Totalrevenue is projected to remain unchanged.There is currently no evidence of significantmeasures with a temporary effect in the 2004budget.
Az összes bevétel azelőrejelzések szerint változatlan marad.Pillanatnyilag semmi nem utal olyan lényegesintézkedésekre, amelyeknek átmeneti hatásalenne a 2004. évi költségvetésre.
The deficit ratio is forecast to declineto 2.0% and the public debt ratio to increaseslightly to 45.5% by 2007.
A GDParányos hiány az előrejelzések szerint 2,0%raolvad, az államadósság pedig csekélymértékben, 45,5%ra emelkedik 2007ig.
On the basis of thefiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Slovakia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
Akonvergenciaprogramban előrejelzettköltségvetési egyenlegek alapján továbbijelentős konszolidációra van szükség ahhoz,hogy Szlovákia megfeleljen a stabilitási ésnövekedési paktum középtávú célkitűzésének,amely szerint a költségvetés pozíciójánakegyensúlyközeli állapotot vagy többletet kellmutatnia.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Slovak koruna didnot participate in ERM II (see Table 9a).Developments in the exchange rate of thekoruna against the euro since October 2002were characterised by an initial period of broadstability until the third quarter of 2003, whenthe exchange rate fluctuated in a fairly narrowrange of between 40.8 and 42.5 korunas pereuro.
Az államadósság lehetséges jövőbeli alakulásátilletően az EKB konvergenciajelentése nem térki e kérdés részleteire azoknak az országoknak
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Akorona euróban kifejezett árfolyamánakváltozását 2002 októberétől 2003 harmadiknegyedévéig nagyjából a stabilitás jellemezte,amikor is az árfolyam a 40,8 és 42,5 korona/euró közötti meglehetősen szűk sávbanmozgott.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
Ezt követően a korona fokozatosanfelértékelődött az euróhoz képest.
Prudent fiscal policies arewarranted by the fact that Slovakia’s inflationrate is considerably above the reference value.In addition, the continuation of structuralreforms, with regard to social security
Ebben azidőszakban a korona átváltása általában a 2002.októberi átlagos euróárfolyamhoz közeliértéken történt (41,8 korona/euró, 100ranormálva az 5. ábrában), amelyet ERM II
greenfield investment.
felett volt.
The introduction of flatrates for income tax, corporation tax andvalueadded tax at the beginning of 2004provided a further stimulus to the inflows offoreign direct investment.
2003ban viszont e hiány a GDP0,5%ára esett (lásd 11. táblázat). Ezelsősorban a kereskedelmi mérleg hiányánakjelentős mérséklődését tükrözte, ami a jelekszerint az export oldalán bekövetkezett ágazatspecifikus fejleményekhez köthető, valamintahhoz, hogy a külföldi befektetők kevesebbetimportáltak beruházási javakból.
The netinternational investment position of Slovakiahas consistently been negative, standing at24.0% of GDP in 2003.
Afinanszírozási szerkezet szempontjából a nettóközvetlen külföldi befektetések 1998 utánfontos szerepet játszottak Szlovákiában,elsősorban a zöldmezős beruházások területén.Az átalányadórendszer 2004. eleji bevezetésea személyi jövedelemadó, a társasági adó és atöbbletértékadó területén újabb ösztönzéstadott a közvetlen külföldi befektetéseknek.Szlovákia nettó nemzetközi befektetésipozíciója következetesen negatív volt; 2003ban a GDP 24,0%ának felelt meg.
It may be recalled that Slovakia is a small, open economy with –according to the most recent data available – aratio of foreign trade in goods and services to GDP of 77.3% for exports and 78.5% forimports.
Minttudjuk, Szlovákia egy kicsi és nyitott gazdaság,ahol – a rendelkezésre álló legfrissebb adatokszerint – az áruk és szolgáltatásokkülkereskedelmének GDPhez viszonyítottaránya az export esetén 77,2%, az importesetén pedig 78,5%.
In 2003 exports of goods to the euroarea and to the EU as a share of total exportsamounted to 57.1% and 84.6% respectively.The corresponding figures for imports as ashare of total imports were 47.8% and 74.5%.
2003ban az euróövezetbeés az EUba irányuló árukivitel részesedése ateljes exportból 57,1%ot, illetve 84,6%ot tettki.
10.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
A teljes importból a megfelelő részesedés47,8%, illetve 74,5% volt.
Moreover, theannouncement of forthcoming foreign directinvestment in Slovakia may have supported thekoruna.
2004. szeptemberébenviszont e referenciaértéknél mintegy 4,4%kalmagasabb szinten zajlott az adásvétel.
In the reference period the shortterminterest rate differential against the threemonth EURIBOR declined but still showed asizeable spread of 1.9 percentage points in thethird quarter of 2004 (see Table 9b).
Areferenciaértéktől felfelé az eltérés – a napiadatokból képzett tíznapos mozgó átlagokalapján – legfeljebb 4,7% volt, míg lefelé azeltérés maximum 0,7%ot tett ki.
When Národná banka Slovenska considered that thekoruna was appreciating too quickly, it reactedby lowering key interest rates and interveningin foreign exchange markets, with its pricestability objective in mind.
A referenciaidőszakban a háromhónapos EURIBORhoz képest a rövidlejáratú kamatlábkülönbözet mérséklődött,bár 2004 harmadik negyedévében még mindigjókora, 1,9 százalékpontos volt a különbözet.Amikor a Národná banka Slovenska túlgyorsnak tartotta a korona felértékelődését, azárstabilitási célt szem előtt tartva az irányadókamatlábak csökkentésével és devizapiacibeavatkozással reagált.
Throughout theperiod under review, the koruna’s exchangerate against the euro exhibited a relatively highdegree of volatility as measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges (see Table 9b).
A vizsgált időszakban akorona/euró árfolyam viszonylag nagyvolatilitást mutatott a napi százalékosváltozások évesített szórásában mérve (lásd 9.btáblázat).
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Slovakia were 5.1% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
A 2003 szeptembere és 2004 augusztusa közöttireferenciaidőszakban Szlovákiában a hosszútávú kamatlábak átlaga 5,1%ot tett ki, azazalatta maradt a kamatlábkritérium 6,4%osreferenciaértékének (lásd 12. táblázat).
From January 2001 until mid2002, Slovaklongterm interest rates were relatively stable(see Chart 6a).1They then declined fairlysignificantly until early 2003, in parallel with afall in the risk premium and inflation, andsubsequently moved in a relatively narrowrange around 5% for most of the time until theend of the reference period.
2001 januárjától 2002 közepéig a szlovákhosszú távú kamatlábak viszonylag stabilak voltak (lásd 6.a ábra).1
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Slovak koruna stood in September 2004 well above historical averagesas calculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Slovakia has been subject to aprocess of transition to a market economy,which complicates any historical assessment ofreal exchange rate developments.
Ezt követően – párhuzamosan a kockázati prémium és azinfláció esésével – 2003 elejéig viszonylagjelentősen csökkentek, majd a referenciaidőszak végéig hátralévő idő java részében egy
As regardsother external developments, until 2002Slovakia reported almost consistently largedeficits in the combined current and capitalaccount balance, which stood above 7.5% of GDP in 2001 and 2002.
2001 az első olyan év, amik or Szlovákiára vonatkozóan adatokállnak rendelkezésre a referenciaként szolgáló hosszú távúkamatlábról.
In 2003, however, thisdeficit fell to 0.5% of GDP (see Table 11).
Hosszabb távú kitekintésben, mind az euróhozképest kétoldalúan, mind effektív módon aszlovák korona reálárfolyama 2004szeptemberében jóval magasabban volt, mintaz 1996 első negyedévétől és az euróbevezetésétől számított történelmi átlagok(lásd 10. táblázat).
Thismainly reflected a significant decline in thetrade deficit, which seems to have been relatedto sectorspecific developments on the exportside and lower imports of investment goods byforeign investors.
Ugyanakkor e számokatóvatosan kell értelmezni, mivel Szlovákiában apiacgazdasággá alakulás folyamata zajlott, amibonyolítja a reálárfolyam alakulásánaktörténeti áttekintését.
From a financing structureperspective, inflows in net foreign directinvestment played an important role in Slovakia after 1998, reflecting mainly
Más külső fejleményeketilletően, 2002ig Szlovákia csaknemkövetkezetesen a folyó fizetési és tőkemérlegegyüttes egyenlegének hiányát jelentette,amely 2001ben és 2002ben a GDP 7,5%a
SLOVAKIA progress in fiscal consolidation and the relativestrength of the koruna’s exchange rate.
SZLOVÁKIA aránylag szűk, 5 százalékpont körüli sávbanmozogtak.
In August 2004, the spread between Slovak longterm interest rates and similar interest rates inthe euro area was 0.8 percentage point.
A szlovák hosszú távú kamatlábakalakulását tükrözve, az euróövezethezviszonyítva – különösen 2001 novembere és2002 novembere között – a hosszú távúkamatlábkülönbözet mérséklődött, majd areferenciaidőszak végéig viszonylag stabilmaradt (lásd 6.b ábra).
Thisstability was maintained despite an increase inthe inflation differential with the euro area, asthe increase was mainly due to temporaryfactors such as adjustments to administeredprices and indirect taxes (see Section 10.1).
2004augusztusában a szlovák hosszú távúkamatlábak és a hasonló euróövezetikamatlábak különbözete 0,8 százalékpont volt.Ez a stabilitás az euróövezethez viszonyítottinflációs különbözet növekedése ellenérefennmaradt, mivel a növekedés csak olyanideiglenes tényezőkből fakadt, mint aszabályozott árak és a közvetett adókkorrekciója (lásd 10.1 szakasz).
For the concluding summary on Slovakia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
A Szlovákiáról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Slovakkoruna
(b) A szlovák koronáranehezedő árfolyamnyomásmutatószámai
Stock prices (SAX Index) 4)
Hitelfelvétel bankoktól 4)