natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES v OHIM (REPRESENTATION OF A MAPLE LEAF) them or which incorporate them but also against the inclusion in such marks of any imitation of those emblems ‘from a heraldic point of view’ (ECA, paragraph 10 above, paragraph 40).
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES KONTRA OHIM (JUHARFALEVÉL ÁBRÁZOLÁSA) nem csak azon védjegyek lajstromozásával és használatával szemben védik, amelyek azokkal megegyeznek, vagy amelyek azokat tartalmazzák, hanem a jelvények minden „címertani” utánzatának e védjegyekbe történő beépítésével szemben is (a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet 40. pontja).
Accordingly, in the present case, the fact that the mark also contains the word element ‘rw’ does not, in itself, preclude application of that article, contrary to what the applicant claims (see, to that effect, ECA, paragraph 10 above, paragraph 41).
Ezért a jelen ügyben az a tény, hogy a bejelentett védjegy az „rw” szóelemet is tartalmazza, a felperes állításával ellentétben önmagában nem akadályozza meg az említett cikk alkalmazását (lásd e tekintetben a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet 41. pontját).
In that context, the applicant errs in referring to Nichols, paragraph 35 above, paragraph 35.
A felperes ebben az összefüggésben tévesen hivatkozik a fenti 35. pontban említett Nichols-ügyben hozott ítéletre (35. pont).
It must be stated at the outset that paragraph 35 of that judgment, which is relied on by the applicant, is of no relevance.
Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy ezen ítélet felperes által hivatkozott 35. pontja semmiképpen sem releváns.
In any event, it must be pointed out that that judgment concerns the interpretation of Article 3(1)(a) and (b) of First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks (OJ 1989 L 40, p. 1).
Mindenesetre emlékeztetni kell, hogy ez az ítélet a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104 első tanácsi irányelv (HL 1989., L 40, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 92. o.) 3. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának értelmezésére vonatkozik.
That is a provision the wording of which is similar to that of Article 7(1)(a) and (b) of Regulation No 40/94, which provides that the following shall not be registered as Community trade marks: first, signs which do not conform to the requirements of Article 4 thereof, namely those of which a Community trade mark may not consist, and, secondly, trade marks which are devoid of any distinctive character.
Egy olyan rendelkezésről van szó, amelynek a megfogalmazása hasonlít a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjához, és amely meghatározza, hogy közösségi védjegyként nem részesülhetnek védjegyoltalomban egyrészt azon megjelölések, amelyek nem felelnek meg az ugyanezen rendelet 4. cikkének, vagyis amelyek nem képezhetik közösségi védjegyoltalom tárgyát, másrészt azok a védjegyek, amelyek nem alkalmasak a megkülönböztetésre.
Irrespective of the incorrect reference made by the applicant, it is true that it is settled caselaw that, as regards a compound mark, any distinctive character may be assessed, in part, in respect of each of the terms or elements, taken separately, but that assessment must, in any event, be based on the overall perception of that trade mark by the relevant public and not on the presumption that elements individually devoid of distinctive character cannot, on being combined, present such
Azonban függetlenül a felperes által tévesen hivatkozott idézettől, valóban állandó ítélkezési gyakorlat, hogy egy összetett védjegy esetében az esetleges megkülönböztető képességet részben az egyes, külön-külön vett szavak vagy elemek tekintetében lehet vizsgálni, de minden esetben az érintett vásárlóközönségben keltett összbenyomásra kell támaszkodni, nem pedig arra a feltételezésre, hogy a külön-külön megkülönböztető képességgel nem bíró elemek egymás mellé rendelésük esetén sem bírhatnak ilyen képességgel.
2008 — CASE T-215/06 character.
28-I ÍTÉLET – T-215/06. SZ.
The mere fact that each of those elements, considered separately, is devoid of distinctive character does not mean that their combination cannot present such character (see Case C-37/03 P BioID v OHIM [2005] ECR I-7975, paragraph 29, and the caselaw cited).
ÜGY azt, hogy az általuk alkotott szókapcsolat megkülönböztető képességgel rendelkezzék (lásd a Bíróság C-37/03. sz., BioID kontra OHIM ügyben 2005. szeptember 15-én hozott ítéletének [EBHT 2005., I-7975. o.] 29. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
It is therefore apparent from that caselaw that the mere fact that an element of a compound mark is devoid of distinctive character does not preclude registration of the mark in question as a Community trade mark, if the mark, perceived as a whole, has such character.
Ezen ítélkezési gyakorlatból kitűnik tehát, hogy csupán az a tény, hogy egy összetett védjegy valamely eleme nem rendelkezik megkülönböztető képességgel, nem zárja ki a szóban forgó védjegy közösségi védjegyként történő lajstromozását, ha az általa keltett összbenyomás rendelkezik ilyen képességgel.
By contrast, the same is not true as regards the absolute ground for refusal referred to in Article 7(1)(h) of Regulation No 40/94, which refers to Article 6ter of the Paris Convention.
Ez azonban nem érvényes a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikkére utaló h) pontjában említett feltétlen kizáró okra.
Article 6ter prohibits not only the registration of marks which consist solely of a State emblem or an imitation thereof ‘from a heraldic point of view’, but also the registration or the use of a State emblem or an imitation of such an emblem ‘from a heraldic point of view’ as an element of a compound mark.
Ez a 6ter cikk ugyanis nem csak azon védjegyek lajstromozását tiltja, amelyek kizárólag állami jelvényből vagy annak „címertani” utánzatából állnak, hanem állami jelvénynek vagy ilyen jelvény „címertani” utánzatának összetett védjegy elemeként történő lajtromozását és használatát is.
Therefore, for the purpose of assessing a complex mark from the perspective of that provision, regard must be had to each of the elements of that mark and it is sufficient that one of them is a State emblem or an imitation thereof ‘from a heraldic point of view’ to preclude registration of the mark concerned, irrespective of its overall perception.
Ennek következtében egy összetett védjegy e rendelkezés fényében történő értékelésének céljából, az említett védjegy minden elemét figyelme kell venni, és függetlenül az érintett védjegy által keltett összbenyomástól, annak lajstromozásának kizárásához elegendő, hogy azok közül akár egy elem állami jelvény, vagy annak „címertani” utánzata legyen.
The applicant’s reference to ECA, paragraph 10 above, paragraph 64, is also incorrect.
Szintén téves a felperesnek a fenti 10. pontban említett ECA-ügyben hozott ítéletre (64. pont) történő utalása.
First, in paragraph 64 of that judgment, the Court merely reiterated the wording of the decision of the Board of Appeal, which was contested in that case.
Egyrészt ezen ítélet 64. pontjában az Elsőfokú Bíróság arra szorítkozott, hogy a fellebbezési tanács ezen ügyben hozott vitatott határozatának megfogalmazására emlékeztetett.
Secondly, that paragraph is in the part of the judgment which deals with the derogation established by Article 6ter(1)(c) of the Paris Convention and concerns, in particular, the relevant
Másrészt ugyanezen pont az ítélet azon részében található, amely a Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikke (1) bekezdésének c) pontjában
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES v OHIM (REPRESENTATION OF A MAPLE LEAF) public’s perception as to the existence of a connection between the proprietor of the mark applied for and the international organisation whose emblem appears in that mark.
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES KONTRA OHIM (JUHARFALEVÉL ÁBRÁZOLÁSA) említett kivétellel foglalkozik, és különösen az érintett közönségnek a bejelentett védjegy jogosultja és annak a nemzetközi szervezetnek a jelvénye közötti kapcsolat fennállását érintő észlelésére vonatkozik, amelynek a jelvényét e védjegy ábrázolja.
That paragraph of ECA, paragraph 10 above, cannot therefore be interpreted in favour of the registration, as a Community trade mark, of a mark including other elements as well as a State emblem or the emblem of an international organisation.
A fenti 10. pontban említett ECA-ügyben hozott ítélet e pontját nem lehet tehát olyan védjegy közösségi védjegyként történő lajstromozása érdekében kedvezően értelmezni, amely egy állam vagy nemzetközi szervezet jelvénye mellett más elemeket is tartalmaz.
That argument was expressly rejected by the judgment in ECA (see paragraph 59 above).
Ezt a nézetet ugyanis kifejezetten elutasította a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet (lásd a fenti 59. pontot).
Therefore, in the present case, it must be examined whether the maple leaf in the mark applied for will be perceived as the emblem of the Canadian State or as an imitation thereof ‘from a heraldic point of view’.
Ezért a jelen ügyben meg kell vizsgálni, hogy a bejelentett védjegyben szereplő juharfalevél a kanadai állam jelvényének, vagy annak „címertani” utánzatának tekinten-dő-e.
The applicant maintains that that is not the case and adduces, first, the difference in colour between the maple leaf in the mark applied for and that which constitutes the emblem of the Canadian State and, secondly, the graphic differences between those leaves as regards the stem.
A felperes azt állítja, hogy nem ez a helyzet, és egyrészt a bejelentett védjegy juharfalevele és a kanadai állam jelvényét képező juharfalevél színe közötti eltéréssel, másrészt a két levél szára közötti grafikai különbséggel érvel.
As regards the difference in colour, given that the application for registration does not mention the colours of the mark sought, that mark could be depicted in any combination of colours and thus equally with a red-coloured maple leaf.
Ami azonban a színek közötti különbséget illeti, mivel a lajstromozás iránti kérelem nem említi a bejelentett védjegy színét, az bármilyen színkombinációval, vagyis piros juharfalevéllel is ábrázolható.
Therefore, the fact that the maple leaf in the Canadian emblem is red in colour is irrelevant in the present case (see, to that effect, ECA, paragraph 10 above, paragraph 45).
Ezért nincs jelentősége annak a ténynek, hogy a kanadai jelvény juharfalevele piros színű (lásd e tekintetben a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet 45. pontját).
Moreover, it should be noted that the Canadian emblem may, like the maple leaf in the mark applied for, be reproduced in black and white (see, to that effect, ECA, paragraph 10 above, paragraph 46).
Továbbá megjegyezendő, hogy a kanadai jelvény – mint a bejelentett védjegyben ábrázolt juharfalevél – fekete-fehérben is megjelenhet a másolatokban (lásd e tekintetben a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet 46. pontját).
The contested decision was therefore correct when it rejected, in paragraph 15, the applicant’s argument concerning the difference in colour between the two maple leaves.
Ebből következik, hogy a megtámadott határozat 15. pontja helyesen utasította el a felperesnek a két juharfalevél színe közötti különbségre vonatkozó érvét.
As regards the graphic differences between the stem of the two leaves, it is necessary for the purpose of establishing whether a mark is contrary to the provisions of Article 6ter(1)(a) of the Paris Convention, to compare that mark and the State emblem concerned ‘from a heraldic point of view’.
A két levél szára közötti grafikai különbséggel kapcsolatban e védjegyet és az érintett állami jelvényt – annak meghatározása céljából, hogy egy védjegy ellentétes-e a Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikke (1) bekezdésének a) pontjával – „címertanilag” kell összehasonlítani.
In that regard, it must be pointed out that armorial bearings and other heraldic emblems are drawn on the basis of a relatively simple description which contains particulars regarding the layout and background colour and lists the different elements (such as a lion, an eagle, a flower, etc) constituting the emblem with information as to their colour and position within the emblem.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a címereket és más címertani jelvényeket viszonylag egyszerű leírás alapján rajzolják meg, amely az elrendezésre, az alapszínre, valamint a jelvényt alkotó különböző elemek felsorolására (oroszlán, sas, virág stb.) – a színükre és a jelvényen belüli elhelyezkedésükre vonatkozó utalással – vonatkozóan tartalmaz adatokat.
That heraldic description does not, by contrast, include detailed particulars regarding the design of the emblem and the specific elements which constitute it, with the result that a number of artistic interpretations of one and the same emblem on the basis of the same heraldic description are possible.
Ez a címertani leírás ellenben nem tartalmaz részletes adatokat a jelvény rajzára és az azt alkotó különböző elemekre vonatkozóan, így ugyanazon címertani leírás alapján egy és ugyanazon jelvény különböző művészi értelmezéssel bírhat.
Although there may be differences in detail between each of those interpretations, the fact remains that they will all be imitations ‘from a heraldic point of view’ of the emblem concerned.
Bár ezen értelmezések részleteikben eltérők lehetnek egymástól, azok még az érintett jelvény „címertani” utánzatának minősülnek.
Consequently, when making a comparison ‘from a heraldic point of view’ within the meaning of Article 6ter of the Paris Convention, regard must be had to the heraldic description of the emblem concerned and not to a possible geometric description of the same emblem, which is by nature much more detailed (ECA, paragraph 10 above, paragraph 44).
Következésképpen a Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikkének értelmében vett „címertani” összehasonlítás során az érintett jelvény címertani leírását, és nem ugyanazon jelvény esetleges – jellegénél fogva sokkal részletesebb – geometriai leírását kell figyelembe venni (a fenti 10. pontban hivatkozott ECA-ügyben hozott ítélet 44. pontja).
In the present case, Canada notified a representation of the maple leaf which constitutes its State emblem (see paragraph 7 above) to the International Bureau of WIPO without any accompanying description.
A jelen ügyben Kanada a WIPO nemzetközi irodájával bármiféle leírás nélkül az állami jelvényének minősülő juharfalevél ábráját közölte (lásd a fenti 7. pontot).
It is obvious that a heraldic description of that emblem would include only the information that it is a red-coloured maple leaf without providing further details in respect of the specific design, as such details are not necessary or customary for a heraldic description.
Azonban egyértelmű, hogy e jelvény címertani leírása csak azt említené, hogy egy piros színű juharfalevélről van szó, és nem pontosítaná rajzának részleteit, mivel ilyen pontosítás nem szükséges vagy szokásos a címertani leírásban.
However, a detail such as the exact depth of those serrations would never appear in the heraldic description of the emblem in question but, if need be, in a much more detailed geometric description, which is, however, of no relevance to the comparison ‘from a heraldic point of view’.
Azonban ilyen adat, mint a bevágások pontos mélysége, nem a szóban forgó jelvény címertani, hanem a jelen ügyben a sokkal részletesebb, a „címertani” összehasonlítás szempontjából azonban irreleváns geometriai leírásában szerepel.
It follows that the Board of Appeal was correct to conclude, in paragraph 16 of the contested decision, that, in spite of the ‘slight difference between the width of the stems’ of the two leaves, ‘the relevant public in the Community will perceive the [mark applied for] essentially as an imitation of the Canadian emblem’.
Ebből következik, hogy a fellebbezési tanács helyesen jutott a megtámadott határozat 16. pontjában arra a következtetésre, hogy a két levél „szárának enyhe eltérése” ellenére „a Közösség érintett közönsége a [bejelentett védjegyet] lényegében a kanadai jelvény utánzatának észleli”.
Although that public is not defined in the contested decision, it can only be the public at large, at which the articles of everyday consumption covered by the mark applied for are directed.
Ugyanis, bár ezt a közönséget nem határozza meg a megtámadott határozat, csakis széles körű közönségről lehet szó, amelyet a bejelentett védjeggyel ellátott szokásos fogyasztási cikkek céloznak.
That public, made up of average consumers, who, according to the caselaw (Case T-320/03 Citicorp v OHIM (LIVE RICHLY) [2005] ECR II-3411, paragraph 69), are deemed to be reasonably well informed and reasonably observant and circumspect, does not pay particular attention to the details of emblems and marks, such as, in the present case, the difference in width of the stem of the two maple leaves in question.
Márpedig ez az átlagos fogyasztókból álló közönség, amely az ítélkezési gyakorlat (az Elsőfokú Bíróság T-320/03. sz., Citicorp kontra OHIM (LIVE RICHLY) ügyben 2005. szeptember 15-én hozott ítéletének [EBHT 2005., II-3411. o.] 69. pontja) szerint szokásosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő, nem fordít különös figyelmet a jelvények és a védjegyek részleteire, mint a jelen ügyben a szóban forgó két juharlevél szárának mérete közötti különbség.
The applicant also disputes the finding in paragraph 17 of the contested decision that ‘the registration of the mark applied for may mislead the public as to the origin of the goods and services to which that mark will be applied’.
A felperes kifogásolja továbbá a megtámadott határozat 17. pontjában levont következtetést, miszerint „a bejelentett védjegy lajstromozása megtévesztheti a közönséget az e védjeggyel ellátott áruk és szolgáltatások eredetét illetően”.
In that regard, it must be pointed out that the application of Article 6ter(1)(a) of the Paris Convention is not subject to the condition that there be a possibility of error on the part of the public concerned as regards the origin of the goods designated by the mark applied for or as regards the existence of a connection between the proprietor of that mark and the State whose emblem appears in that mark.
Azonban e tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikke (1) bekezdésének a) pontja nem függ attól, hogy az érintett közönséget a bejelentett védjeggyel jelölt áruk eredetét illetően, vagy az e védjegy jogosultja és azon állam, amelynek a jelvényét az említett védjegy ábrázolja, közötti kapcsolat fennállását illetően megtéveszthetik.
The second sentence of Article 6ter(1)(c), which refers to such a connection, relates only to the emblems and other signs of the international intergovernmental organisations referred to in Article 6ter(1)(b) and not to the emblems and other State signs referred to in Article 6ter(1)(a).
Ugyanis a 6ter cikk (1) bekezdése c) pontjának második mondata, amely egy ilyen kapcsolatra utal, ugyanis csak az ugyanezen bekezdés b) pontjában említett nemzet-közi-kormányközi szervezetek jelvényeit és más megjelöléseit érinti, és nem érinti az ugyanezen bekezdés a) pontjában említett államok jelvényeit és más megjelöléseit.
‘[T]he said provisions’, referred to in the second sentence of Article 6ter(1)(c), are clearly the provisions referred to in the first sentence of Article 6ter(1)(c), namely the ‘the provisions of … (b)’ relating to the emblems of international organisations.
A 6ter cikk (1) bekezdése c) pontjának második mondatában hivatkozott „[e]mlített rendelkezések” nyilvánvalóan az ugyanezen (1) bekezdés c) pontjának első mondatában hivatkozott rendelkezések, vagyis a nemzetközi szervezetek jelvényeire vonatkozó, „a fent b) alatt foglalt rendelkezések”.
That reading is borne out by the reference, on two occasions, to ‘the organisation’ concerned in the wording of the second sentence of Article 6ter(1)(c).
Ezt az olvasatot megerősíti az érintett „szervezetre” való kétszeres utalás az ugyanezen (1) bekezdés c) pontjának második mondatában.
As regards the reference in the second sentence of Article 6ter(1)(c) to ‘the … registration referred to in … (a), above’, it seeks merely to specify that only the registration or the use, ‘either as trademarks or as elements of trademarks’, of the emblems of the organisations mentioned in (b) ‘and any imitation from a heraldic point of view’ is concerned by the provision in Article 6ter(1)(c).
Ami a 6ter cikk (1) bekezdés c) pontja második mondatának a „fent a) alatt említett […] lajstromozásra” történő utalását illeti, az csak annak a pontosítását célozza, hogy az (1) bekezdés c) pontjának rendelkezése csak a b) pontban említett szervezetek jelvényeinek, valamint a „címertani utánzatoknak” „gyári vagy kereskedelmi védjegyként, akár ezek alkotó elemeiként” történő lajstromozását vagy használatát érinti.
By contrast, that mere reference cannot be interpreted in such a way as to extend the scope of the derogation provided for in subparagraph (c) to State emblems also, as such an extension is contrary to the rest of the clear wording of Article 6ter(1)(c).
Ezzel szemben ezen egyetlen utalást nem lehet úgy értelmezni, hogy az állami jelvényekre is kiterjed a c) pontban előírt eltérés hatálya, mivel ez a kiterjesztés ellentétes az ezen utolsó rendelkezés egyértelmű szövegének többi részével.
It is apparent from all of the foregoing that paragraphs 17 and 18 of the contested decision, relating to the possibility that the relevant public might make a connection between the applicant and Canada, have no impact on the operative part of that decision, as that operative part is, to the requisite legal standard, based on the considerations in paragraphs 14 to 16 of the contested decision, according to which the mark applied for includes an imitation ‘from a heraldic point of view’ of the emblem of the Canadian State.
E fentiekből következik, hogy a megtámadott határozat 17. és 18. pontja, amely a közönség azon lehetőségére vonatkozik, hogy a felperes és Kanada között kapcsolatot teremtsen, nem befolyásolja e határozat rendelkező részét, mivel e rendelkező rész a megtámadott határozat 14–16. pontjában szereplő azon megállapításokon keresztül, miszerint a bejelentett védjegy a kanadai állam jelvénye „címertani” utánzatának minősül, jogilag kellően megalapozott.
The applicant’s argument that the Board of Appeal’s finding in paragraph 17 of the contested decision was incorrect must therefore be rejected as irrelevant.
Ezért a felperesnek azon érvelését, amelyet a fellebbezési tanácsnak a megtámadott határozat 17. pontjában szereplő téves következtetéseire alapított, mint téveset el kell utasítani.
The same is true of the argument relating to failure to take into account the alleged reputation of the applicant’s mark RIVER WOODS.
Ugyanez érvényes a felperes RIVER WOODS védjegye állítólagos hírnevének figyelmen kívül hagyására vonatkozó érvre is.
It is apparent from the explanations given by the applicant before the Court (see paragraph 50 above) in that
A felperes által az Elsőfokú Bíróság előtt e tekintetben előadott magyarázatokból (lásd a fenti 50. pontot) kitűnik, hogy
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES v OHIM (REPRESENTATION OF A MAPLE LEAF) regard that the applicant invoked that alleged reputation against the argument that the relevant public, when faced with the mark applied for, will make a connection between the applicant and Canada.
AMERICAN CLOTHING ASSOCIATES KONTRA OHIM (JUHARFALEVÉL ÁBRÁZOLÁSA) a felperes ezen állítólagos hírnévre azzal a nézettel szemben hivatkozott, miszerint a bejelentett védjeggyel szembesülő érintett közönség kapcsolatot teremt a felperes és Kanada között.
As has just been stated, the existence of such a connection, even if it were proved, is of no relevance to this case.
Azonban a korábbi megállapításoknak megfelelően egy ilyen kapcsolat fennállása – még ha be is bizonyosodott volna – nem releváns a jelen jogvitában.