natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, as indicatedin the reports on each individual country, thisreflects a number of important policy choices,most notably the orientation of monetarypolicy towards price stability.
Anemzeti törvényhozás a legtöbb újtagállamban és Svédországban is átvette az EUszabványait, ezzel az árstabilitás a monetárispolitika elsődleges célkitűzése lett.
Nationallegislation has been adapted to EU standards inmost of the new Member States and Sweden,with the adoption of price stability as theprimary objective for monetary policy.
Ez azonbanellentétben áll más gazdaságpolitikaiterületekkel, például a költségvetési politikávalés a bérfolyamatokkal, amelyek általában nemsegítették elő az árstabilitást.
Thiscontrasts with other policy areas, such as fiscalpolicy and wage developments, which havegenerally not been supportive of price stability.The average fiscal deficit improved somewhatuntil 2001 (though it remained above 3% of GDP) but has since deteriorated, reflecting thesubstantial fiscal challenges facing most of thenew Member States.
Az átlagosköltségvetési hiány 2001-ig valamelyest javult(bár a GDP3%-a fölött maradt), de azóta megintromlott, ami annak köszönhető, hogy a legtöbbúj tagállamnak jelentős költségvetésikihívásokkal kell szembenéznie.
Similarly, while wagegrowth in the new Member States has onaverage moderated from the very high rates atthe beginning of the review period towardmore sustainable levels, unit labour costgrowth remains high in almost all countriesand has in many cases increased in recentyears.
Ehhezhasonlóan, bár az új tagállamokban abérnövekedés a tárgyidőszak kezdetén mért igenmagas arányokról általában fenntarthatóbbszintre mérséklődött, a fajlagosmunkaerőköltség szinte valamennyi országbanmég mindig magas és számos esetbennövekedett is az utóbbi években.
Other policy choices linked to theadoption of the EU’s regulatory framework(the acquis communautaire) have increasedtrade and financial integration, the flexibilityof goods prices and wages, as well as factormobility in a way which should be conducive toprice stability, although price liberalisation incertain sectors has often put temporary upwardpressure on prices.
Az EUszabályozási keretrendszerének (az acquiscommunautaire) átvételével összefüggő egyébgazdaságpolitikai döntések következtében akereskedelmi és pénzügyi integráció
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY and Slovakia, as a result of the Russian crisis,domestic policy action and declining oilprices, while the global slowdown in 2001 and2002 contributed to subdued internationalprice developments.
Magyarországon, Lengyelországban és Szlovéniában az infláció csak 2001 közepénvagy azután esett 5% alá.
Finally, appreciating orbroadly stable exchange rates in the majority ofcountries, especially up to 2001, helped todampen price pressures, with the exception of Poland and Slovenia in recent years andperiodically also Hungary.
Az utóbbi időben Szlovénia kivételével valamennyi fent említettországban emelkedőben van az infláció.
More recently, since around mid2003,inflation rates have been on a rising trend inthe Czech Republic, Latvia, Hungary and Poland, and since the spring of 2004 in Estonia, Lithuania and Malta.
Ezenországok egy másik csoportja semmilyentendenciát nem mutat a HICP-inflációt illetően1996 óta.
This trendreflects a combination of rapid growth indomestic demand in all of these countriesexcept Poland – mirrored in high wage andcredit growth – EU entryrelated increases inindirect taxes and administered prices, andrising oil prices.
Svédországban az infláció átlagosan2% alatt maradt, míg Cipruson és Máltán 3%körül, Szlovákiában pedig 7,5% körül alakul.
In Poland and the Czech Republic, rising food prices also played a role,while currency depreciation put upwardpressure on import prices in Poland.
Azinfláció alakulását időnként befolyásoltákkínálati sokkok, a nemzetközi árak alakulása, ésaz adott országok szabályozott árainakváltozása.
In summary, one group of countries recorded apattern of declining inflation rates between1996 and 2003. Having recorded very highlevels of around or above 10% in 199697,HICP inflation rates in the Czech Republic,Estonia, Latvia and Lithuania fell below 5% inearly 1999 and declined further in 2002 andearly 2003 – even to below zero in the Czech Republic and Lithuania.
intenzívebb, az áruk árai és a bérekrugalmasabbak lettek, a termelési tényezőkmobilitása pedig növekedett, s ezeknek mind azárstabilitás irányába kell hatnia, habár az árakbizonyos szektorokban lezajlott liberalizációjagyakran időleges felfelé irányuló nyomástgyakorolt az árakra.
In Hungary, Polandand Slovenia, inflation rates fell below 5% onlyin mid2001 or later. More recently, inflationhas followed a rising trend in all the abovementioned countries except Slovenia.
Másrészt Csehországban,Észtországban, Lettországban, Litvániában és Szlovákiában a makrogazdasági környezet azorosz válság, a hazai gazdaságpolitikaiintézkedések és a csökkenő olajárakkövetkeztében 1999ben hozzájárult az árakranehezedő nyomás enyhítéséhez, miközben a2001–2002-es világgazdasági dekonjunktúramérsékelt nemzetközi árfolyamatokateredményezett.
Inanother group of countries, there has been notrend in HICP inflation rates since 1996, andinflation was on average below 2% in Sweden,around 3% in Cyprus and Malta, and around7.5% in Slovakia.
Végül, a legtöbb országban azerősödő vagy nagyjából stabil árfolyamok,főként 2001 előtt, enyhítették az árakranehezedő nyomást.
Inflation developments wereat times affected by supply shocks,international price developments and changesin administered prices in these countries.
Ez alól csak Lengyelországés Szlovénia, valamint időszakonként Magyarország volt kivétel az utóbbi években.
Looking ahead to the near future, the new Member States face a number of risks andchallenges to price stability.
Később, 2003 közepe tájától kezdve az inflációnövekvő tendenciát mutat a Cseh Köztársaságban, Lettországban, Magyarországonés Lengyelországon, valamint 2004 tavasza óta Észtországban, Litvániában és Máltán is.
While most areexperiencing rising inflation rates in 2004 dueto increases in indirect taxes and administeredprices as well as in oil prices, these effects arelargely expected to be temporary. However,given the expected increase in both externaland domestic demand and in capacityutilisation, there are risks of secondroundeffects on wages, challenging price stability inthe mediumterm.
Ez atendencia a bérek és hitelek meredekemelkedésében megnyilvánuló, – Lengyelországkivételével valamennyi újonnan csatlakozottország esetében tapasztalható – gyors hazaikeresletnövekedésnek, az EU-csatlakozáskapcsán megemelt közvetett adóknak ésszabályozott áraknak, valamint az emelkedőolajáraknak együttesen köszönhető.Lengyelországban és Csehországbanközrejátszott még az élelmiszerárak emelkedése,miközben Lengyelországban a fizetőeszközértékvesztése is felfelé nyomta az árakat.
This relates in particular tocountries which have not yet completed thedisinflation process and where fiscal policiesand wage developments do not yet providesufficient support for price stability.
Összefoglalásképpen elmondható, hogyezeknek az országoknak egy csoportjában 1996és 2003 között csökkent az infláció.
Whileinflation is expected to be at around 2% orbelow in Cyprus, Lithuania and Sweden in2004, it is forecast to rise to around 3% in the Czech Republic, Estonia, Malta and to bearound 4% or more in Latvia, Poland and Slovenia. In Hungary and Slovakia, it isprojected to be as high as 7 to 8% in 2004.
Miután1996–97-ben igen magas, 10% körüli HICP-inflációt jegyeztek, Csehországban,Észtországban, Lettországban és Litvániában1999 elején 5% alá esett, majd 2002ben és 2003elején tovább csökkent az infláció – Csehországés Litvánia esetében még nulla érték alá is.
In2005, inflation is expected to moderate in mostcountries, notably in countries with the highestinflation rates in 2004, as the temporary effectsof increased indirect taxes and administeredprices fade out.
Aközeljövőben az új tagállamoknak azárstabilitást fenyegető számos kockázattal éskihívással kell majd szembenézniük.
As the importance of food inthe consumption expenditure of most of thenew Member States is still considerable, HICPinflation may also display somewhat highervolatility.
Jóllehet2004-ben legtöbbjükben a közvetett adók, aszabályozott árak és az olajárak emelkedésekövetkeztében nőtt az infláció, ezek a hatásokátmenetieknek tekinthetők.
Those of the new Member Stateswith high current and expected inflation ratesneed to exercise firm control over domesticprice pressures relating to, inter alia, wagecosts and fiscal policy.
Mivel azonban minda külső, mind a hazai kereslet és akapacitáskihasználtság növekedése várható,fennáll a kockázata, hogy ez másodlagos hatástgyakorol a bérekre, ami az árstabilitástközéptávon veszélyezteti.
Further fiscal policyaction, in particular the implementation ofcredible consolidation paths, is needed in mostcases to maintain, further strengthen or createan environment conducive to price stability.Wage increases should be in line with labourproductivity growth while also taking intoaccount developments in competitorcountries.
Ez különösen azokraaz országokra vonatkozik, ahol még nem zajlottle a dezinflációs folyamat, és a költségvetésipolitika a bérfolyamatokkal vállvetve nemtámogatja még kellőképpen az árstabilitást.Miközben Cipruson, Litvániában és Svédországban 2004-re az infláció 2% körülvagy az alatt várható, Csehországban,Észtországban, Máltán 3%-ra, Lettországban,Lengyelországban és Szlovéniában 4%-rateszik.
In addition, continued efforts toreform product and labour markets arewarranted by the need to reduce pricepressures and maintain favourable conditionsfor economic expansion and growth inemployment. Finally, for a majority of the new
Magyarországon és Szlovákiában az igenmagas 7–8%-os értéket jelzik előre 2004-re.2005-ben az infláció mérséklődése várható alegtöbb országban, különösen azokban, ahol2004-ben a legmagasabb értékeket regisztrálják,mert a közvetett adók és a szabályozott árakátmeneti hatásai akkor már nem jelentkeznek.Mivel az új tagállamok zömében a fogyasztásikiadásokban még mindig igen jelentős részétteszik ki az élelmiszerek, a HICP-infláció isvalamivel magasabb volatilitást mutathat.Azokban az új tagállamokban, ahol mind azaktuális, mind a várható infláció magas, szigorú
Member States, the catchingup process islikely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Az államadósság tekintetében két országadósság-GDPmutatója haladta meg a GDP60%-át kitevő referenciaértéket 2003-ban(Ciprusé és Máltáé).
THE CRITERION ON THE GOVERNMENTBUDGETARY POSITION
2003ban mindkétországban nőtt az államadósság: Cipruson a GDP-arányos államadósság 70,9% volt, 3,5százalékponttal több, mint 2002-ben.
Sweden was the 2003 debt ratio below the ratiofor the starting year.
Málta GDP-arányos adóssága 71,1% volt, amely 8,4százalékpontos emelkedést jelent, ez részbenegyedi hatásnak tudható be, mégpedig ahajógyári adósságok államháztartásra történtátruházása miatt.
The major reasons for therise in debt ratios were large primary deficitsand substantial deficitdebt adjustments.
ellenőrzés alatt kell tartani az árakra nehezedőlaza nyomást, amely többek között abérköltségekkel és a fiskális politikával függössze.
Insome countries, the growth/interest rate differential also had a debt increasing effect.More recently, the debt ratio appears to havestabilised in a number of countries (Latvia,Lithuania, Slovakia) around the levels attainedin 2000 and 2001, reflecting lower primarydeficits and in some years favourable deficitdebt adjustments.
Az árstabilitást elősegítő környezetfenntartása, megerősítése, illetve kialakításaérdekében a legtöbb esetben továbbiköltségvetési politikai intézkedéseket kellhozni, különösen annak bizonyítására, hogyhiteles konszolidáció történik.
For 2004, the debt ratio is projected to declinefurther slightly in Estonia and Sweden whileremaining stable in Lithuania.
Abérekemelkedésének a munka termelékenységéneknövelésével összhangban kell történnie,miközben a versenytárs országokban zajlófolyamatokat is figyelembe kell venni.
In the othercountries, it is forecast to increase but remainbelow the 60% reference value.
Ezenfelül további erőfeszítéseket kell tenni a termékés munkaerőpiacok reformjára – az árakranehezedő nyomás csökkentése, a gazdaságinövekedés és a foglalkoztatásbővítés kedvezőfeltételeinek fenntartása érdekében.
In Cyprus and Malta, where the debt ratio already exceeds the60% reference value, it is expected to risefurther (see Table A).
Végül pedigaz új tagállamok többsége számára afelzárkózási folyamat az elkövetkezendőévekben valószínűleg hatással lesz az inflációra,noha e hatás pontos mértéke igen nehezenállapítható meg.
With regard to the budgetary performance ofthe 11 individual Member States in 2003, twocountries recorded a fiscal surplus (Estoniaand Sweden) and nine countries recordedfiscal deficits.
Az 1996 és 2003 közötti időszakravisszatekintve azt láthatjuk, hogy az adósságszintje a legtöbb országban lényeges mértékbennövekedett.
Of these nine countries, three(Latvia, Lithuania and Slovenia) maintainedfiscal deficits below the 3% reference valuespecified in the Treaty. Six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland, Slovakia) recorded deficits above 3%of GDP and are in an excessive deficitsituation.
Az államadósság legnagyobbarányban Máltán, Csehországban és Szlovákiában nőtt, a GDPszázalékábankifejezve 31, 25, illetve 12 százalékponttal.Csak Észtországban, Magyarországon és Svédországban volt a 2003as államadósságkevesebb a kiinduló adatnál.
In some countries, temporarymeasures had sizeable effects on the deficit.For 2004, the European Commission Servicesforecasts a continued fiscal surplus for Estoniaand Sweden.
AGDP-arányosadósság emelkedésének főbb okai a nagymértékű elsődleges hiányban és a jelentősmértékű hiányadósság korrekciókban rejlenek.Egyes országokban a növekedés és a kamatlábakközötti különbségnek szintén adósságnövelőhatása volt.
Reduced deficits are projected forfour countries, whereas in five countries thedeficit ratios are projected to increase. None ofthe countries with a deficit above the 3%reference value in 2003 is expected to reducethe deficit below that value in 2004 (see Table A).
Az utóbbi időben a GDP-arányosadósság több országban a 2000-2001. évekbenmért értékek körül látszik stabilizálódni(Lettországban, Litvániában és Szlovákiában),ami alacsonyabb elsődleges hiányt és bizonyosévekben végrehajtott kedvezőbb hiány-adósságkorrekciót tükröz.
Further substantial consolidation is required inall of the Member States currently in deficit inorder to achieve lasting compliance with thefiscal criteria and the mediumterm objectiveof a budgetary position that is close to balanceor in surplus, as required by the Stability and Growth Pact.
2004-re a GDP-arányos adósság csekélymértékű további csökkenését prognosztizáljuk Észtországban, Magyarországon és Svédországban, míg Litvániában változatlanmarad.
The six countries with deficitsabove 3% of GDP should reduce them to belowthe reference value.
Atöbbi országokban az előrejelzésekszerint növekszik az adósság, de még a 60%-osreferenciaérték alatt marad.
But consolidation is alsorequired in the three countries with budgetdeficits below the reference value but still notclose to balance.
Cipruson és Máltán,ahol az adósság-GDPmutató már most ismeghaladja a 60%os referenciaértéket, továbbiemelkedés várható (lásd Atáblázat).
All countries with deficitswould need consolidation beyond the deficitratios projected in their Convergence Programmes to comply with the Pact’smediumterm objective.
Ajelenleg deficittel rendelkező tagállamokmindegyikében további jelentős mértékű
As regards government debt, two countriesexhibited debt ratios above the 60% of GDPreference value in 2003 (Cyprus and Malta).
A KÖLTSÉGVETÉSI HELYZETRE VONATKOZÓKRITÉRIUMAmi a 11 tagállam 2003as költségvetésiteljesítményét illeti, két államban volt pozitív aköltségvetés egyenlege (Észtországban és Svédországban), kilencben hiány jelentkezett.
Inboth countries the ratios were rising in 2003: in Cyprus, the debt ratio was 70.9%, 3.5percentage points higher than in 2002.
Akilenc közül három (Lettország, Litvánia és Szlovénia) a Szerződésben előírt 3%-osreferenciaérték alatt tartotta a költségvetésihiányt.
In Malta, it was 71.1%, an increase of 8.4percentage points, in part reflecting a largeoneoff effect, due to the transfer of shipyarddebt to the general government budget.
Hat ország (Csehország, Ciprus,Magyarország, Málta, Lengyelország és Szlovákia) a GDP3%-át meghaladó hiánytmutatott, ami azt jelenti, hogy esetükben túlzotthiány áll fenn.
The highest increases in the debtratio were recorded in Malta, the Czech Republic and Slovakia, where debt ratiosincreased by some 31, 25 and 12 percentagepoints of GDP between 1996 and 2003,respectively. Only in Estonia, Hungary and
Egyes országokban az átmenetiintézkedések rendkívüli mértékbenbefolyásolták a hiányt.
Taking a broader view of the sustainability offiscal developments, there is a strong case forconsolidation in the countries with deficits.
2004-re a Bizottságszakszolgálatai Észtország és Svédországesetében továbbra is pozitív költségvetésiegyenleget jeleznek előre.
In Cyprus and Malta, in the absence of deficitdebt adjustments, keeping overall and primarydeficits at their current levels would not besufficient to reduce the debt ratios; this wouldresult in a further increase. This also applies tothe Czech Republic, Hungary and Poland,where maintaining the current overall or
Négy országbancsökkenő hiányt várnak, míg öt országban a GDP-arányos adósság várhatóan növekszik.Azon országok közül, amelyek államháztartásihiánya 2003ban meghaladta a 3%-ot, 2004-benvárhatóan egyik sem szorítja deficitjét areferenciaérték alá (lásd Atáblázat).
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY primary deficit ratios would result in debtratios rising above the 60% reference valuewithin a short period of time.
BEVEZETÉS ÉSVEZETŐIÖSSZEFOGLALÓ miszerint a konvergenciavizsgálatotmegelőzően legalább két évig részt kell venniükebben a rendszerben.
The same policywould also lead to rising debt ratios in theremaining countries with fiscal deficits, butthere the ratios would remain below 60% of GDP for the foreseeable future.
Svédország kivételével ajelentésben vizsgált országok 2004. május 1-jénvalamennyien derogációval csatlakoztak az Európai Unióhoz.
whole of the reference period shortterminterest rate differentials visàvis the euroarea were small.
Azóta minden euróövezetenkívüli tagállam közérdekként kezeli azárfolyam-politikát, és bármikor kérheti az ERM II-be történő felvételét.
In recent years, however,Estonia has run large deficits on its combinedcurrent and capital account, which reached12.7% of GDP in 2003 and have translated intoa sizeable increase in the country’s netinternational liability position.
Három ország,Észtország, Litvánia és Szlovénia, 2004. június28-i hatállyal be is léptek az árfolyammechanizmusba.
In Lithuaniathe deficit on the combined current and capitalaccount declined from 1998 but edged up to6.5% of GDP in 2003.
Ennek következtében valutáika kétéves referenciaidőszakból hozzávetőleghárom hónap időtartam erejéig vettek részt az ERM II-ben.
For both countries, theagreement on participation in ERM II wasbased on a firm commitment by the respectiveauthorities to pursue sound fiscal policies,which are essential for preservingmacroeconomic stability and for ensuring thesustainability of the convergence process.Moreover, with a view to reducing the currentaccount deficit and ensuring the sustainabilityof the current account position, they agreed tocontain domestic credit growth and ensureeffective financial supervision as well as, in Estonia’s case, to promote wage moderation.
Nyolc ország, nevezetesen Ciprus,Csehország, Magyarország, Lettország, Málta,Lengyelország, Szlovákia és Svédországvalutája ebben az időszakban kívül maradt azárfolyam-mechanizmuson.
Consequently, they did notparticipate for at least two years before theconvergence examination as laid down in Article 121 of the Treaty. With the exception of Sweden, the countries examined in this reportacceded to the European Union only on 1 May2004 as members with a derogation.
konszolidáció szükséges ahhoz, hogy tartósanmegfeleljenek a költségvetési kritériumoknak ésannak a középtávú célkitűzésnek, hogy aköltségvetési pozíció megközelítse azegyensúlyi helyzetet vagy többletet mutasson,ahogyan azt a stabilitási és növekedési paktumelőírja.
Since theneach noneuro area Member State has treatedexchange rate policy as a matter of commoninterest and has had the option to apply at anytime for participation in ERM II.
Abban a hat országban, amelyeknekhiánya meghaladja a GDP3%-át, a deficitet areferenciaérték alá kell szorítani.
Threecountries, namely Estonia, Lithuania and Slovenia, joined the exchange rate mechanismwith effect from 28 June 2004; their currenciesconsequently participated in ERM II for aroundthree months of the twoyear reference period.Eight countries kept their currencies outsidethe exchange rate mechanism during thisperiod, namely the Czech Republic, Cyprus,Hungary, Latvia, Malta, Poland, Slovakia and Sweden.
Akonszolidáció azonban abban a háromországban is szükséges, ahol a költségvetésideficit e referenciaérték alatt marad ugyan, demég nem közelíti meg az egyensúlyi helyzetet.Ahhoz, hogy az egyezmény középtávúcélkitűzését teljesítsék, valamennyi hiánnyalküszködő országnak szüksége volnakonszolidációra, ha a deficit tényleges értékemagasabb a konvergenciaprogramjukban előremeghatározott hiánynál.
The three currencies participating in ERM II,namely the Estonian kroon, the Lithuanianlitas and the Slovenian tolar, have tradedcontinuously at or close to their central ratessince joining the mechanism.
Afiskális folyamatok fenntarthatóságátszélesebb perspektívában tekintve erős érvekszólnak amellett, hogy valamennyi deficitesországokban fiskális konszolidációra vanszükség.
Following acareful assessment of the appropriateness andsustainability of Estonia’s and Lithuania’scurrency boards, it was accepted that bothcountries join ERM II with their existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Cipruson és Máltán – lévén, hogyezekben az országokban nem végeztek hiányadósság korrekciót – a GDP-arányosállamadósság lefaragásához önmagában nemlenne elegendő a teljes és elsődleges hiányjelenlegi szintjének fenntartása.
In theperiod preceding their ERM II participation,both the kroon and the litas exhibited nodeviation from their peg rate, while over the
Ebben azesetben ugyanis az adósság tovább növekedne.Ugyanez vonatkozik Csehországra,Magyarországra és Lengyelországra is; haezekben az országokban fennmaradna a teljes éselsődleges hiány jelenlegi szintje, a GDP-arányos adósságmutató rövid időn belül 60%fölé emelkedne.
Turning to Slovenia, monetary policy has beengeared towards a relatively stable euroexchange rate following ERM II entry, therebyphasing out the gradual depreciation of thetolar visàvis the euro.
AZ ÁRFOLYAM-KRITÉRIUMAz ez évi Konvergenciajelentésben vizsgáltországok egyike sem vett részt az ERM IIrendszerben a 2002 októbere és 2004szeptembere közötti teljes időszakban.
Hence, since joiningthe exchange rate mechanism the tolar hasremained close to its central parity.
Az ERM II-be vont három fizetőeszköz, azaz azészt korona, a litván litas és a szlovén tolárárfolyamát a mechanizmushoz történtcsatlakozásuk óta folyamatosanközépárfolyamukon vagy ahhoz közeljegyezték.
Looking atthe reference period as a whole, volatility inthe tolar’s exchange rate against the euro wasgenerally low and declined to very low levelstowards the end of 2003 and in 2004.
Miután Észtország és Litvániavalutatanácsainak megfelelőségét ésfenntarthatóságát kimerítő értékelésnek vetettékalá, elfogadták, hogy mindkét ország jelenlegfennálló valutatanácsával egyoldalúkötelezettségvállalással csatlakozhat az ERM IImechanizmushoz, így az EKB-ttöbbletkötelezettség nem terheli.