natgillin/translations-raw huggingface dataset:
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC from the Chancery Division of the High Court of Justice of England and Wales (United Kingdom), made by decision of 18 March 2005, received at the Court on 6 May 2005, in the proceedings
A C-201/05. sz. ügyben, az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division (Egyesült Királyság) a Bírósághoz 2005. május 6-án érkezett, 2005. március 18-i határozatával terjesztett elő az előtte a Test Claimants in the CFC and Dividend Group Litigation és a Commissioners of Inland Revenue között folyamatban lévő eljárásban, A BÍRÓSÁG (negyedik tanács), tagjai: K. Lenaerts tanácselnök (előadó), R. Silva de Lapuerta, Juhász E., J. Malenovský és T. von Danwitz bírák,
Advocate General: V. Trstenjak, Registrar: R. Grass, the Court proposing to give its decision by reasoned order in accordance with the first subparagraph of Article 104(3) of its Rules of Procedure, after hearing the Advocate General, makes the following
TEST CLAIMANTS IN THE CFC AND DIVIDEND GROUP LITIGATION főtanácsnok: V. Trstenjak, hivatalvezető: R. Grass, mivel eljárási szabályzata 104. cikke 3. §-ának első bekezdése alapján a Bíróság indokolt végzéssel kíván határozni, a főtanácsnok meghallgatását követően, meghozta a következő
This reference for a preliminary ruling concerns the interpretation of Articles 43 EC, 49 EC and 56 EC to 58 EC.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az EK 43., az EK 49. és az EK 56–EK 58. cikk értelmezésére irányul.
The reference was made in the course of proceedings between several groups of international companies and the Commissioners of Inland Revenue (the tax authority in the United Kingdom) concerning the taxation of resident companies on the profits made by, and dividends received from, nonresident subsidiary companies.
E kérelmet a több nemzetközi vállalatcsoport és a Commissioners of Inland Revenue (egyesült királysági adóhatóság) között a belföldi illetőségű társaságoknak a külföldi illetőségű leányvállalataik által elért nyereség utáni adóztatása és az e leányvállalatoktól kapott osztalék tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
In the United Kingdom, corporation tax is governed by the Income and Corporation Taxes Act 1988 (‘ICTA’).
Az Egyesült Királyságban a társasági adóra vonatkozó szabályozás a jövedelemadóról és társasági adóról szóló 1988. évi törvényben (Income and Corporation Taxes Act 1988, a továbbiakban: ICTA) található.
Under section 6 of ICTA, a resident company is subject to corporation tax on its worldwide profits.
Az ICTA 6. cikke szerint a belföldi illetőségű társaság a világjövedelme után köteles társasági adót fizetni.
Those profits include the profits of branches or agencies through which the company carries on its activities in other States.
Ez magában foglalja azon fióktelepek és képviseletek által elért nyereséget is, amelyek útján a társaság más államokban végzi tevékenységét.
On the other hand, the resident company is not generally taxed on the profits of its subsidiaries, whether resident or non-resident, as those profits arise.
Ezzel szemben a belföldi illetőségű társaság főszabály szerint nem adóköteles az akár belföldi, akár külföldi illetékességű leányvállalatainak nyeresége után annak elérése időpontjában.
The taxation of dividends
Az osztalékok adóztatása
Under section 208 of ICTA, where a United Kingdom-resident company receives dividends from a company that is also resident in that Member State, it is not liable to corporation tax in respect of those dividends.
Ha az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező társaság osztalékot kap valamely szintén e tagállamban illetőséggel rendelkező társaságtól, az ICTA 208. cikke alapján ezen osztalék után nem keletkezik társaságiadó-kötelezettsége.
When a United Kingdom-resident company receives dividends from a company resident outside the United Kingdom, it is liable to corporation tax on those dividends.
Ha az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező társaság osztalékot kap valamely Egyesült Királyságon kívül illetőséggel rendelkező társaságtól, ezen osztalék után társaságiadó-kötelezettsége keletkezik.
In such a case, the company receiving those dividends is not entitled to a tax credit and the dividends paid do not qualify as franked investment income. However, under
Ilyen esetben az említett osztalékban részesülő társaság nem jogosult adójóváírásra, és a kapott osztalék nem minősül
Such relief is granted either under the legislation in force in the United Kingdom or under a double taxation convention (‘DTC’) concluded by the United Kingdom with the other State.
Ezzel szemben az ICTA 788. és 790. cikke alapján e társaság az osztalékot fizető társaság által a saját illetősége szerinti államban megfizetett adó után kedvezményre jogosult, amelyet vagy az Egyesült Királyságban hatályban lévő szabályozás, vagy kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) alapján biztosítanak.
Thus, the national legislation allows withholding taxes paid on dividends from a nonresident company to be offset against the liability to corporation tax of a resident company receiving the dividends.
Ennek megfelelően a nemzeti szabályozás lehetővé teszi a külföldi illetőségű társaság által fizetett osztalékból levont forrásadónak az osztalékban részesülő belföldi illetőségű társaság által fizetendő társasági adóba történő beszámítását.
Where a resident company receiving dividends either directly or indirectly controls, or is a subsidiary of, a company which directly or indirectly controls not less than 10% of the voting power in the company making the distribution, the relief extends to the underlying foreign corporation tax on the profits out of which the dividends are paid.
Ha az osztalékban részesülő belföldi illetőségű társaság közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok legalább 10%-ával rendelkezik az osztalékot fizető társaságban, vagy leányvállalata ilyen szavazati jogokkal rendelkező társaságnak, a kedvezmény kiterjed az azon nyereség után fizetett külföldi társasági adóra, amelyből az osztalékot juttatták.
Relief on that foreign tax is available only up to the amount due in the United Kingdom by way of corporation tax on the income concerned.
E külföldi adó után az Egyesült Királyságban legfeljebb az érintett bevételt terhelő társasági adó címén fizetendő összegig vehető igénybe kedvezmény.
Certain specific provisions concern the taxation of investment income, particularly dividends, received by insurance companies on assets allocated to pensions business and life assurance business.
Különös szabályok vonatkoznak a biztosítótársaságok által – a nyugdíjjal és életbiztosítással kapcsolatos ügyletek céljára felhasznált eszközökből – szerzett befektetési jövedelmek, többek között az osztalékok adóztatására.
Section 208 of ICTA does not apply, as a rule, to either pensions business or overseas life assurance business, with the result that dividends from portfolio investments linked to such business are subject to United Kingdom tax calculated in accordance with the principles applicable to the computation of trading profits arising from underwriting.
Az ICTA 208. cikke főszabály szerint nem alkalmazandó sem nyugdíjjal, sem életbiztosítással kapcsolatban külföldön létrejött ügyletekre, ezért az említett ügyletekhez kapcsolódó pénzügyi befektetésekből származó osztalékra az Egyesült Királyságban vetnek ki adót, amelyet a jegyzésből származó üzleti nyereség kiszámítása során alkalmazott elveknek megfelelően állapítanak meg.
However, prior to 1 July 1997, a life insurance company could, as an exception to that principle, elect that that section should apply as regards dividends received from resident companies, as part of its pensions business.
1997. július 1-jét megelőzően azonban az életbiztosítással foglalkozó társaságoknak lehetőségük volt arra, hogy a fenti főszabály alóli kivételként – a belföldi illetőségű társaságoktól, nyugdíjjal kapcsolatos ügyletek keretében kapott osztalék esetében – e cikk alkalmazását válasszák.
2008 — CASE C-201/05 it could not claim payment of the tax credits attached to those dividends.
ÜGY osztalékokhoz kapcsolódó adójóváírást.
Such an election was not, on the other hand, possible as regards dividends received from nonresident companies, as part of such business.
A külföldi illetőségű társaságoktól hasonló ügyletek keretében kapott osztalék esetében azonban nem volt lehetőség a fentihez hasonló választásra.
The legislation on controlled foreign companies
Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó jogszabályok
The principle whereby a resident company is not taxed on the profits of its nonresident subsidiaries as they arise is subject to a scheme of exceptional arrangements, namely the legislation on controlled foreign companies (‘CFCs’), contained in sections 747 to 756 and Schedules 24 to 26 to ICTA.
Az Egyesült Királyságban az ellenőrzött külföldi társaságokra (a továbbiakban: EKT) vonatkozó, az ICTA 747–756. cikkében és 24–26. mellékletében található jogszabályok kivételt tartalmaznak azon általános szabály alól, miszerint a belföldi illetőségű társaság nem adóköteles a leányvállalat nyeresége után annak elérése időpontjában.
That legislation provides that the profits of a CFC — namely, under the version of that legislation applicable at the time of the facts in the main proceedings (‘the legislation on CFCs’), a foreign company in which the resident company owns a holding of more than 50% — are attributed to the resident company and taxed in its hands, by means of a tax credit for the tax paid by the CFC in the State in which it is established.
Ezek a jogszabályok előírják, hogy az EKT nyereségét – azaz az alapügy tényállása idején hatályos fenti jogszabályok (a továbbiakban: EKT-ra vonatkozó jogszabályok) szerinti olyan külföldi társaság nyereségét, amelyben a belföldi illetőségű társaság 50%-ot meghaladó részesedéssel rendelkezik – ez utóbbi társasághoz rendelik, és nála adóztatják azzal, hogy az EKT által a letelepedés helye szerinti államban megfizetett adót jóváírják.
If those same profits are then distributed in the form of dividends to the resident company, the tax paid by the latter in the United Kingdom on the profits of the CFC is treated as additional tax paid by the latter abroad and gives rise to a tax credit payable in respect of the tax owed by the resident company on those dividends.
Ha ezt követően ugyanezen nyereséget osztalék formájában fizetik ki a belföldi illetőségű társaságnak, az általa az EKT nyeresége után az Egyesült Királyságban megfizetett adó úgy minősül, mint az általa külföldön járulékosan megfizetett adó, és az általa fizetendő osztalékadóból levonható adójóváírásra jogosítja a belföldi illetőségű társaságot.
The legislation on CFCs is designed to apply when the CFC is subject, in the State in which it is established, to a ‘lower level of taxation’, which is the case, under that legislation, in respect of any accounting period in which the tax paid by the CFC is less than three quarters of the amount of tax which would have been paid in the United Kingdom on the taxable profits as they would have been calculated for the purposes of taxation in that Member State.
Az EKT-ra vonatkozó jogszabályokat akkor kell alkalmazni, ha az EKT-t a letelepedés helye szerinti államban „alacsonyabb adómérték” terheli, és e jogszabályok szerint ez a helyzet minden olyan üzleti év esetén, amelynek folyamán az EKT által megfizetett adó alacsonyabb azon adóösszeg háromnegyed részénél, amelyet az adóköteles nyeresége után az Egyesült Királyságban akkor fizetett volna meg, ha azt adóztatás szempontjából e tagállamban állapították volna meg.
The charge to tax under the legislation on CFCs is subject to a number of exceptions.
Az EKT-ra vonatkozó jogszabályok alkalmazásán alapuló adóztatás számos kivételt tartalmaz.
According to the legislation on CFCs, that charge to tax does not apply in any of the following cases:
Az említett EKT-ra vonatkozó jogszabályok szerint nem vethető ki adó a következő esetekben:
— the CFC pursues an ‘acceptable distribution policy’, which means that a specified percentage (90% in 1996) of its profits is distributed within 18 months of their arising and taxed in the hands of a resident company;
– amennyiben az EKT olyan „elfogadható nyereségfelosztási politikát” folytat, amely szerint a nyereségének meghatározott százalékát (1996-ban 90%-át) az annak elérését követő 18 hónapon belül felosztják, és ezen osztalék után belföldi illetőségű társaság adózik;
— the CFC is engaged in ‘exempt activities’ within the meaning of that legislation, such as certain trading activities carried out from a business establishment;
– amennyiben az EKT az említett jogszabályok értelmében „mentesített tevékenységeket” végez, mint például a kereskedelmi telephely egyes kereskedelmi tevékenységei;
— the CFC satisfies the ‘public quotation condition’, which means that 35% of the voting power is held by the public, the subsidiary is quoted and its securities are dealt in on a recognised stock exchange, and
– amennyiben az EKT betartja a „nyilvános árfolyamjegyzés feltételeit”, miszerint a szavazati jogok 35%-a szabad forgalmú, és a leányvállalatban meglévő részesedéseket tőzsdén jegyzik, és azokkal elismert értékpapírtőzsdén kereskednek; és
— the CFC’s chargeable profits do not exceed an amount set at GBP 50 000 (the ‘de minimis’ exception).
– amennyiben az EKT adóköteles nyeresége nem haladja meg az 50 000 GBP-ben meghatározott összeget (de minimis kivétel).
The taxation provided for by the legislation on CFCs is also excluded when ‘the motive test’ is satisfied.
Az EKT-ra vonatkozó jogszabályokban előírt adóztatás szintén kizárt, ha teljesül az úgynevezett „indíték”-vizsgálat.
The latter involves two cumulative conditions.
Ez két együttes feltételt foglal magában.
First, where
Egyrészről,
2008 — CASE C-201/05 the transactions which gave rise to the profits of the CFC for the accounting period in question produce a reduction in United Kingdom tax compared to that which would have been paid in the absence of those transactions and where the amount of that reduction exceeds a certain threshold, the resident company must show that such a reduction was not the main purpose, or one of the main purposes, of those transactions.
ÜGY ha a szóban forgó üzleti évben az EKT-nál nyereséggel járó ügyletek az Egyesült Királyságban adócsökkenést eredményeznek ahhoz az adóhoz mérten, amelyet az említett ügyletek elmaradása esetén kellett volna megfizetni, és e csökkenés meghalad egy bizonyos küszöböt, a belföldi illetőségű társaságnak kell bizonyítania, hogy nem ezen adócsökkenés volt ezen ügyletek fő célja vagy fő céljainak egyike.
Secondly, the resident company must show that it was not the main reason, or one of the main reasons, for the CFC’s existence in the accounting period concerned to achieve a reduction in United Kingdom tax by means of a diversion of profits.
Másrészről a belföldi illetőségű társaságnak bizonyítania kell, hogy az EKT fennállásának fő célja vagy fő céljainak egyike az érintett üzleti évben nem az, hogy adócsökkenést érjenek el az Egyesült Királyságban a nyereség átjátszása útján.
According to that legislation, there is a diversion of profits if it is reasonable to suppose that, had the CFC or any related company established outside the United Kingdom not existed, the receipts would have been received by, and been taxable in the hands of, a United Kingdom resident.
Az említett jogszabályok szerint nyereségátjátszásról van szó, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a jövedelmeket az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező személy szerezte volna meg, és e személynél kerültek volna adóztatásra, ha nem létezett volna az EKT és az Egyesült Királyságon kívüli székhellyel rendelkező valamennyi kapcsolt vállalkozás.
The decision making the reference also states that in 1996 the United Kingdom tax authorities published a list of States within which, subject to specified conditions, a CFC could be established and carry on its activities and be regarded as meeting the requirements for exemption from the taxation provided for by the legislation on CFCs.
Az Egyesült Királyság adóhatóságai 1996-ban közzétették azon országok listáját, ahol bizonyos feltételek mellett olyan EKT alapítható, és végezhet tevékenységet, amely úgy minősül, mint amely teljesíti azokat a feltételeket, amelyek alapján mentesülhet az EKT-ra vonatkozó jogszabályokban előírt adóztatás alól.
Until 1999, the legislation on CFCs applied only on the direction of the United Kingdom tax authority.
Az EKT-ra vonatkozó jogszabályokat 1999-ig csak az Egyesült Királyság adóhatóságainak utasítására alkalmazták.
There was no obligation, for parent companies, to make a tax return concerning CFCs.
A belföldi illetőségű anyavállalatoknak nem volt adóbevallási kötelezettségük az EKT vonatkozásában.
Since then, resident companies have been required to determine themselves whether that legislation applies and assess the charge to tax arising from any such application (the rule known as ‘self-assessment’).
A fenti időponttól a belföldi illetőségű társaságoknak maguknak kell meghatározniuk, hogy egyedi esetükben alkalmazandók-e az említett jogszabályok, valamint az azok esetleges alkalmazásából eredő adómértéket (az úgynevezett „fordított adózási eljárás” szabálya).
A resident company’s corporation tax return must contain information in respect of CFCs, including the names of the CFCs concerned, the country or countries in which they are resident, the size of the resident company’s interests in each of the CFCs,
A belföldi illetékességű társaság társaságiadó-bevallásában az EKT vonatkozásában fel kell tüntetni az érintett EKT-k nevét, a székhelyük szerinti tagállamo(ka)t, a belföldi illetékességű társaságnak az egyes EKT-kban lévő érdekeltsége mértékét, valamint az esetleges mentesítési kérelemhez kapcsolódó adatokat. Amennyiben az
If none of the exceptions provided for by the legislation on CFCs is applicable, the resident company must state the details of the computation of the total tax.
EKT-ra vonatkozó jogszabályokban meghatározott kivételek egyike sem alkalmazandó, a belföldi illetőségű társaságnak közölnie kell a teljes adóösszeg kiszámításának módját.
The legislation on CFCs has been the subject of a series of amendments since December 1993.
Az EKT-ra vonatkozó jogszabályokat 1993 decembere óta többször módosították.
First, ‘self-assessment’ was introduced, as regards CFCs, for accounting periods ending after 1 July 1999.
Először bevezették a fordított adózási eljárás szabályát az EKT-k vonatkozásában, az 1999. július 1-jét követő üzleti évekre.
Secondly, the definition of control of a foreign company was altered with effect from 21 March 2000.
Másodszor a külföldi társaság ellenőrzésének fogalmát 2000. március 21-i hatállyal módosították.
A provision was also adopted in respect of joint ventures.
Ezenkívül a közös leányvállalatok vonatkozásában is elfogadtak egy rendelkezést.
Thirdly, ‘designer rate provisions’ were introduced by the Finance Act 2000 and entered into effect from 6 October 1999.
Harmadszor a „tervezett adót” („designer rate”) érintő új rendelkezéseket vezettek be a 2000. évi pénzügyi törvénnyel, amelyek 1999. október 6-án léptek hatályba.
Under those provisions, a company which is resident in the territory of a State where the rate of tax is equal to or greater than three quarters of that of the United Kingdom may nevertheless come within the scope of the legislation on CFCs if, in the view of the United Kingdom tax authority, the provisions in force in the State of establishment of that company enable it to exercise influence over the amount of the tax to be paid.
E rendelkezések értelmében még az olyan állam illetőségével rendelkező társaság is tartozhat az EKT-ra vonatkozó jogszabályok hatálya alá, amelyben az adókulcs megegyezik az Egyesült Királyságban alkalmazandó adókulcs háromnegyedével, vagy magasabb annál, amennyiben az egyesült királysági adóhatóság véleménye alapján az említett társaság székhelye szerinti tagállamban hatályos rendelkezések lehetővé teszik e társaság számára az általa fizetendő adóösszeg befolyásolását.
Fourthly, a series of amendments made the conditions stricter for the application of the ‘de minimis’ exception, the exception based on an acceptable distribution policy, the exception connected with exempt activities and that relating to excluded countries.
Negyedszer számos módosítás szigorította a „de minimis” kivétel, az elfogadható nyereségfelosztási politika meglétéből eredő kivétel, a mentesített tevékenységekhez és a kizárt országokhoz kapcsolódó kivétel alkalmazásának feltételeit.
The main proceedings take the form of ‘group litigation’ relating to the provisions of the United Kingdom’s tax legislation on dividends and CFCs.
Az alapeljárás tárgyát képező jogvita az Egyesült Királyság adójogszabályainak és EKT-t érintő jogszabályainak rendelkezéseivel kapcsolatos „group litigation” típusú jogviták közé tartozik.
Those proceedings consist of claims brought by 21 groups of international companies against the tax authority of the United Kingdom in the Chancery Division of the High Court of Justice of England and Wales. The claims of three groups of companies, namely Anglo American, Cadbury Schweppes and Prudential, were selected as test cases.
A jogvita keretében 21 nemzetközi vállalatcsoport nyújtott be keresetet az Egyesült Királyság adóhatósága ellen a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division előtt. Három vállalatcsoport – nevezetesen az Anglo American, a Cadbury Schweppes és a Prudential – keresetét próbaperként választották ki. 26
Before the national court, Anglo American and Cadbury Schweppes claim that they complied with the United Kingdom’s tax provisions on CFCs and dividends, whereas, had they been aware that those provisions were contrary to Community law, they would not have paid corporation tax on dividends received from, or profits made by, CFCs.
A kérdést előterjesztő bíróság előtt az Anglo American és a Cadbury Schweppes arra hivatkoztak, hogy betartották az Egyesült Királyság EKT-ra és osztalékokra vonatkozó adórendelkezéseit, ellenben ha tudomásuk lett volna arról, hogy e rendelkezések ellentétesek a közösségi joggal, nem fizették volna meg az adót az EKT-któl kapott osztalék és az EKT-k által elért nyereség után.
Nor would they have deducted from their tax certain reliefs, which would thus have been available for other purposes or could have been carried forward, nor paid dividends for the purposes of obtaining the acceptable distribution policy exemption, since such payments were not in their commercial interest or since the timing of the payment required to meet the conditions laid down by the legislation on CFCs as regards that exemption exposed the group to less favourable tax treatment.
Ilyen esetben az adójukból sem vontak volna le egyes kedvezményeket, amelyek ily módon más célra álltak volna rendelkezésre, és átvihetők lettek volna, továbbá nem fizettek volna osztalékot az elfogadható nyereségfelosztási politikán alapuló mentesség megszerzése érdekében, minthogy ezek a fizetések ellentétesek voltak gazdasági érdekükkel, vagy az említett mentességgel kapcsolatos – EKT-ra vonatkozó egyesült királysági adójogszabályokban rögzített – feltételek által meghatározott fizetési időpont a csoport számára kedvezőtlenebb adózási bánásmódot eredményezett.
They would not, finally, have undertaken the work or incurred the expenses necessary to comply with the legislation on CFCs and would not have restricted the business activities of the CFCs in compliance with that legislation.
Végül nem tettek volna lépéseket, és nem döntöttek volna a szükséges kiadásokról annak érdekében, hogy megfeleljenek az Egyesült Királyság EKT-ra vonatkozó adójogszabályainak, és az említett jogszabályokhoz igazodva nem korlátozták volna az EKT-k gazdasági tevékenységeit.