natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6) ‘Promoting Language Learning and Linguistic Diversity: An Action Plan 2004-2006’, Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 24.07.2003, COM (2003) 449 final.
( a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, 2003.07.24., COM(2003) 449 végleges.
Content and methods
Tartalom és módszerek
As part of the European Commission Action Plan 2004-2006 to promote language learning and linguistic diversity, this survey constitutes the first comprehensive and comparative data collection undertaken by the Eurydice Network on the subject of CLIL type provision.
Az Európai Bizottság nyelvtanulás és nyelvi sokféleség elősegítését célzó, 2004-2006-ra szóló cselekvési tervének részeként a jelen felmérés az első átfogó és összehasonlító adatgyűjtés, amelyet az Eurydice Hálózat végzett a CLIL-módszer iskolai alkalmazása tárgyában.
The distinctive feature of such provision is that (in a context other than that of language lessons) pupils are taught different subjects in the curriculum in at least two languages.
Ezen oktatási forma sajátos jellemzője abban áll, hogy a tanulók számára a tantervben szereplő különböző tantárgyakat (a nyelvi órákétól eltérő kontextusban) legalább két nyelven oktatják.
Generally, the latter correspond to the official State language and a target language which, depending on the country concerned, may be a foreign language (any nonindigenous language with no permanent firm footing within the territory of the State concerned), another official State language, and/or a regional/minority language (a language spoken by populations that have their roots within the areas concerned or have been settled there for generations).
Általában a hivatalos államnyelven és egy célnyelven folyik a tanítás, amely utóbbi lehet idegen nyelv (az érintett állam területén állandó, szilárd helyzettel nem rendelkező, nem őshonos nyelv), egy másik hivatalos államnyelv és/vagy egy regionális/kisebbségi nyelv (az érintett területeken gyökerekkel rendelkező vagy nemzedékekkel ezelőtt ott letelepedett népességcsoportok által beszélt nyelv).
The teaching of foreign languages in the strict sense as separate subjects in the curriculum is thus not covered by this study.
Az idegen nyelvek szorosabb értelemben vett – a tanterv önálló tantárgyaiként való – oktatására tehát nem terjed ki a tanulmány.
7 those whose mother tongue is not the language of instruction (
Ugyanígy nem foglalkozik a teljes nyelvi bemerítést alkalmazó módszerrel, amely a tantervben szereplő valamennyi tantárgy oktatására egyetlen nyelvet használ, illetve a nyelvi segítségnyújtást szolgáló intézkedésekkel sem, amelyek célja a bevándorló szülők gyermekei vagy a tanítás nyelvét (7) nem anyanyelvként beszélő tanulók (e nyelven folyó) többségi oktatásba való fokozatos beilleszkedésének biztosítása.
Bearing in mind the wide variety of situations in each country but also the generally peripheral nature of CLIL type provision, the present study confines itself to concentrating on the major trends apparent from the country descriptions.
Nem feledkezve meg az egyes országokban tapasztalható helyzetek rendkívüli sokféleségéről, tekintettel ugyanakkor a CLIL-módszer iskolai alkalmazásának általában jellemző periferikus természetére, a jelen tanulmány az országleírásokból nyilvánvalóan kirajzolódó főbb tendenciák bemutatására szorítkozik.
Similarly, given the nature of this initial investigation, no space is devoted to specific aspects of the teaching approach and methodology associated with CLIL.
Hasonlóképpen, figyelembe véve ezen első vizsgálat jellegét, a CLIL-hez kapcsolódó tanítási szemlélet és módszertan sajátos aspektusai e helyen nem kerülnek kifejtésre.
With 2004/05 as its reference year, this study is based on information contained in national descriptions from the 30 of the Eurydice Network member countries, which were prepared using a Guide to Content devised by the Eurydice European Unit and may be accessed online at http://www.eurydice.org.
A tanulmány, amelynek referenciaéve a 2004/05-ös tanév, az Eurydice Hálózat 30 tagországából kapott nemzeti leírásokban foglalt információkon alapul. Ezek összegyűjtése és előkészítése az Eurydice Európai Központja által összeállított tartalmi útmutató használatával történt, amely on-line módon elérhető az alábbi honlapon: http://www.eurydice.org.
The study covers pre-primary, primary and secondary education corresponding to ISCED levels 0, 1, 2 and 3 (8).
A tanulmány az iskola előtti, az alsó, az alsó-középfokú és a felső középfokú oktatási szintekre terjed ki - ezek az ISCED 0-3. szintjeinek (8) felelnek meg.
Only CLIL type provision in mainstream public-sector and grantaided private education is taken into account.
Csupán a többségi állami szektorbeli, valamint az államilag támogatott magánszektorbeli oktatásban jelen lévő CLIL-ellátást vettük figyelembe.
There is no discussion, therefore, of non-subsidised private schools, schools or academies that teach only languages, institutions or centres established to promote a particular language and culture abroad, international schools, or the network of European schools.
Nem történik tehát említés az állam által nem támogatott magániskolákról, a kizárólag nyelvtanítással foglalkozó iskolákról vagy akadémiákról, egy adott nyelv és kultúra külföldön való népszerűsítésének céljával létrehozott intézetekről vagy központokról, a nemzetközi iskolákról, illetve az európai iskolák hálózatáról.
The attention of readers should also be drawn to the way certain issues have been dealt with.
Az olvasók figyelmét emellett szeretnénk fölhívni bizonyos kérdések (általunk való) kezelésének módjára is.
The status of languages selected to teach subjects in the curriculum is of special relevance as the survey includes different types of CLIL target language (foreign languages, other official State languages and/or regional minority languages).
A tantervben szereplő tantárgyak oktatására kiválasztott nyelvek státusa különleges jelentőséggel bír, tekintve, hogy a felmérés különböző típusú CLIL-célnyelveket tartalmaz (idegen nyelvek, más hivatalos államnyelvek és/vagy regionális/kisebbségi nyelvek).
A preliminary analysis was undertaken of how the status of target languages, in terms of the foregoing types, might be relevant to each of the topics discussed.
Előzetes vizsgálatot végeztünk a tekintetben, hogy az imént említett célnyelvek státusa milyen fontosságú lehet az egyes tárgyalt témák vonatkozásában.
It was not felt appropriate to make a point of distinguishing between the different types of language in all cases.
Nem éreztük szükségesnek, hogy valamennyi esetben feltétlenül különbséget tegyünk az eltérő típusú (cél)nyelvek között.
This was done solely where their status was considered to be relevant to a proper understanding of certain aspects of the topic concerned.
Erre kizárólag ott került sor, ahol e nyelvek státusát lényegesnek tartottuk a szóban forgó téma bizonyos aspektusainak teljes megértése szempontjából.
In other cases in which the national descriptions contained little or no relevant information on this matter, target languages were considered as a whole both in the text and in the figures.
Más esetekben, ahol a nemzeti leírások csupán csekély mértékben vagy
7) For more detailed information on this subject, see Integrating Immigrant Children into Schools in Europe, Brussels: Eurydice, 2004.
7) További, részletesebb információkért e tárgyban, lásd: Integrating Immigrant Children into Schools in Europe, Brüsszel: Eurydice, 2004.
8) See definition available in the part entitled ‘Glossary’.
8) Lásd a ”Glosszárium” című részben található meghatározást.
Introduction that the status of the target languages concerned, as well as the subjects in the curriculum and the time officially devoted to it, vary very widely.
Bevezetés egyáltalán nem tartalmaztak releváns információt ezzel összefüggésben, a célnyelveket egységes egészként kezeltük, mind a szövegben, mind pedig az ábrákon.
The most current forms of pilot project are discussed in the third chapter.
A felmérés eredményei öt fejezetben kerülnek kifejtésre.
Issues relating to teachers are discussed in the fourth chapter.
Az első kettő a módszer iskolai alkalmazásának általános kereteit vizsgálja (az oktatási rendszerben elfoglalt helyét, valamint megszervezésének és értékelésének módját).
The emphasis is mainly on recruitment procedures, special initial and in-service training and financial or other benefits.
Főként a (tanár)felvételi eljárások, a speciális alap- és (foglalkoztatás közbeni) továbbképzés, valamint az anyagi vagy egyéb juttatások kerülnek górcső alá.
Problems and debate concerning the development of this kind of provision are the subject of the final chapter.
Az ötödik fejezetben végül a módszer iskolai alkalmazásának fejlesztésével összefüggő vitát és problémákat tekintjük át.
The shortage of teachers, the difficulty of finding appropriate teaching materials, legislative restrictions or the high cost of introducing this kind of provision are identified as the main barriers preventing it from becoming more widespread.
A tanárhiányt, a megfelelő oktatási (segéd)anyagok és taneszközök nehézkes elérhetőségét, a jogszabályi korlátozásokat, illetve az ilyen típusú ellátás gyakorlati bevezetésének magas költségét határozzák meg a módszer szélesebb körű elterjedését akadályozó legfőbb tényezőkként.
POSITION OF CLIL IN THE EDUCATION SYSTEM
A CLIL HELYZETE AZ OKTATÁSI RENDSZERBEN
CLIL type provision is part of mainstream school education in the great majority of countries at primary and secondary levels.
A CLIL-módszer alkalmazására az országok túlnyomó többségében a hagyományos iskolai oktatás részeként, az alap és középfokú szinteken kerül sor.
In around a third of them, it also occurs within pilot projects (Chapter 3).
Az országok mintegy egyharmadában a módszer kísérleti projektek keretében is megtalálható (3. fejezet).
CLIL exists solely within pilot projects in Belgium (the Flemish Community) and Lithuania.
A CLIL kizárólag kísérleti projektek keretében létezik Belgiumban (Flamand Közösség) és Litvániában.
Figure 1.1: Status of CLIL provision in primary (ISCED 1) and general secondary education (ISCED 2 and 3), 2004/05
1.1. ábra A CLIL iskolai alkalmazásának státusa az alapfokú (ISCED 1) és az általános középfokú oktatásban (ISCED 2 és 3), 2004/05.
CLIL provision as part of mainstream school education
CLIL-módszer alkalmazása a többségi/hagyományos iskolai oktatás részeként
CLIL provision within pilot projects
CLIL-módszer alkalmazása kísérleti projektek keretében
Combination of CLIL provision as part of mainstream school education and within pilot projects
CLIL-módszer vegyes alkalmazása a többségi /hagyományos iskolai oktatás részeként és kísérleti projektek keretében
No CLIL provision
Nem alkalmazzák a CLIL-módszert
Source: Eurydice.
Forrás: Eurydice Kiegészítő megjegyzés
Additional note Liechtenstein: CLIL provision is available during the third year of primary education but on a very limited basis. Explanatory note
Liechtenstein: A CLIL típusú ellátás az alapfokú oktatás harmadik évében vehető igénybe, de csupán rendkívül korlátozott mértékben.
Excluded from consideration here is any programme of support for children whose mother tongue is not the language of instruction, which offers educational provision in two languages primarily for the purpose of ensuring the more effective long-term integration of those children within mainstream education.
E helyütt nem vesszük figyelembe az oktatás nyelvét nem anyanyelvként beszélő gyermekeket segítő programokat, amelyek kétnyelvű oktatási ellátást nyújtanak, elsősorban az érintettek többségi oktatásba való hosszú távú integrációjának hatékonyabb biztosítása érdekében.
International schools are also excluded.
A nemzetközi iskolákat szintén figyelmen kívül hagytuk.
The Figure is limited to schools financed and administered by the public authorities.
Az ábra az állami hatóságok által finanszírozott és irányított iskolákra korlátozódik.
However, grantaided private schools in Belgium, Ireland and the Netherlands are taken into account.
Az államilag támogatott magániskolákat azonban Belgium, Írország és Hollandia esetében számításba vesszük.
CLIL provision as part of mainstream school education: provision that is an integral part of one or more levels of the education system and not limited in time.
CLIL-módszer alkalmazása a többségi/hagyományos iskolai oktatás részeként: az oktatási rendszer egy vagy több szintjének szerves részét képező, időben nem korlátozott ellátás.
Of the six countries in which CLIL provision is non-existent, this situation may be partly attributable to historical factors or geographical remoteness.
Az a tény, hogy a tanulás CLIL-alapú megközelítése a többségi/hagyományos iskolai oktatás része, nem jelenti azt is egyúttal, hogy széles körben elterjedt lenne.
The fact that a CLIL-based approach to learning is part of mainstream school provision does not mean that it is widespread. The situation in Luxembourg and Malta is most unusual in that these are the only countries in which CLIL type provision exists in all schools on a general basis.
A helyzet Luxemburgban és Máltán a legrendhagyóbb a tekintetben, hogy ezek az egyedüli olyan országok, ahol a CLIL típusú oktatás valamennyi iskolában, általános gyakorlatként jelen van.
Elsewhere, it is apparently offered to only a minority of pupils and in just a few schools, mainly where it is part of organised provision in a target foreign language (see Figure 1.3).
Máshol azonban, úgy tűnik, csupán a tanulók egy kisebbsége számára és csak néhány iskolában biztosítják, főként ott, ahol az valamely idegen nyelvi célnyelven szervezett oktatási program része (lásd az 1.3 ábrát).
The situation regarding the availability of CLIL type provision in one or more regional or minority languages varies more markedly in that it is relatively widespread in certain countries, including in particular Spain, Italy, the Netherlands and the United Kingdom (Wales and Scotland).
Az egy vagy több regionális/kisebbségi nyelven biztosított CLIL típusú ellátás elérhetősége vonatkozásában a helyzet már markánsabb eltéréseket mutat, minthogy az bizonyos országokban viszonylag általánosnak mondható, különösen Spanyolországban, Olaszországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban (Wales és Skócia).
National statistical data available from a few countries (see country descriptions on the website at http://www.eurydice.org) indicate overall that this type of provision is offered to between 3 % and under 30 % of pupils at primary or secondary levels (or both).
A néhány ország esetében rendelkezésre álló nemzeti statisztikai adatok (lásd az országleírásokat a http://www.eurydice.org honlapon) mindent egybevéve azt mutatják, hogy ezt az oktatási formát a tanulók 3% és 30% közötti aránya számára biztosítják az oktatás alap vagy középfokú szintjén (vagy mindkettőn).
Initial experiments with CLIL have been linked to political and administrative factors (in particular the existence of several official state languages and cooperation agreements with neighbouring countries), geographical concerns (small territorial areas, border situations, regional languages or particularities) and demographic considerations (existence of minorities) associated with each country.
A CLIL-lel való kezdeti kísérletek az egyes országokra jellemző politikai és közigazgatási tényezők (különösképpen a több hivatalos államnyelv létezése és a szomszédos országokkal kötött együttműködési megállapodások), földrajzi vonatkozások (kis területi egységek, határmenti helyzetek, regionális nyelvek vagy sajátosságok), valamint demográfiai megfontolások (kisebbségek fennmaradása) összefüggésében jöttek létre.
Chronologically, countries with several official languages such as Belgium (the Germanspeaking Community), Luxembourg and Malta or with one or more regional or minority languages (see Figure 1.4) have generally been the first to introduce CLIL type provision in these target languages.
Az időrendiség tekintetében általában véve elmondható, hogy az egy vagy több regionális/kisebbségi nyelvvel, illetve a több hivatalos nyelvvel rendelkező országok, így például Belgium (Német nyelvű Közösség), Luxemburg és Málta voltak az elsők, akik bevezették a CLIL-módszer iskolai alkalmazását ezen célnyelveken.
Luxembourg and Malta in which CLIL is general practice, introduced it as early as the 19th century.
Luxemburg és Málta, amely országokban a CLIL általános gyakorlatnak számít, nagyon korán, már a 19. században bevezették a módszert.
Several countries that offer CLIL provision in regional and/or minority languages, namely Germany, Hungary, the Netherlands, Poland, Slovenia, Slovakia and the United Kingdom (Wales) introduced it at the end of the 1940s or in the 1950s.
Számos ország, ahol regionális és/vagy kisebbségi nyelveken (is) biztosítanak CLIL típusú ellátást, nevezetesen Németország, Magyarország, Hollandia, Lengyelország, Szlovénia, Szlovákia és az Egyesült Királyság (Wales), az 1940-es évek végén, illetve az 1950-es években vezette be az oktatás e formáját.
CLIL type provision in one or more foreign languages has been introduced in later periods at dates that vary.
A CLIL-módszer egy vagy több idegen nyelven történő alkalmazásának bevezetésére későbbi időszakokban és eltérő időpontokban került sor.
A few experimental initiatives got under way in the 1950s or 1960s (in Estonia, Poland and Bulgaria), but generally this type of provision became available solely from the 1980s or 1990s (and irrespective of whether CLIL was already well established in one or more regional and/or minority languages).
Néhány kísérleti jellegű kezdeményezés már az 1950-es vagy 1960-as években elindult (Észtországban, Lengyelországban és Bulgáriában), általában véve azonban ez az oktatási forma csupán az 1980-as vagy 1990es évektől vált elérhetővé (s függetlenül attól, hogy esetleg az adott országban a CLIL egy vagy több regionális és/vagy kisebbségi nyelven már régóta bevett, megalapozott módon működött).
Aside from the differences to which attention has been drawn, most countries have introduced legislation to establish CLIL, or broadened provision of this kind since the beginning of the 1990s.
A fentiekben említett különbségektől eltekintve az országok többsége az 1990es évek eleje óta jogszabályokat hozott a CLIL vagy ahhoz hasonló, szélesebb körű ellátást nyújtó oktatási forma létrehozására.
Chapter 1 – Position of CLILinthe Education System
Tartalomalapú nyelvoktatás(CLIL, EMILE) az európaiiskolákban
Figure 1.2: Points in time at which CLIL has been introduced
Az 1950-es évek eleje óta.
Teaching in foreign languages or other official state languages
Az első iskolák az 1980-as évek elején jelentek A módszert alkalmazó első alapfokú és meg az ISCED 3. szintjén.
Teaching in regional and/or minority languages
UK-NIR: Az első állami finanszírozású, ír tannyelvű iskolák/iskolai tagozatok az 1980-as évektől jöttek létre.
Launched on an experimental basis at the end of the 1980s.
Az ilyen oktatás 1978-ban indult el (az ISCED 2. és Az ilyen oktatás az 1980-as évek végén indult el. 3. szintjén).
Legislated for by decree in 1998.
1985-ben iktatták törvénybe.
Teaching in foreign languages or other official state languages
Az országok túlnyomó többségében azonban idegen nyelveket, illetve regionális és/vagy kisebbségi nyelveket használnak célnyelvekként.
Teaching in regional and/or minority languages
Szlovéniában és az Egyesült Királyságban (Wales, Észak-Írország és Skócia), ezzel szemben, csak az egy vagy több regionális és/vagy kisebbségi nyelvvel összefüggésben biztosítják ezt az oktatási formát.
Figure 1.3: Status of target languages used for CLIL provision in primary (ISCED 1) and general secondary education (ISCED 2 and 3), 2004/05
Ábra: A CLIL iskolai alkalmazása során használt célnyelvek státusa az alapfokú (ISCED1) és az általános középfokú oktatásban (ISCED 2 és 3), 2004/05
Regional and/or minority languages
Regionális és/vagy kisebbségi nyelvek
Combination of foreign languages and regional and/or minority languages
Idegen nyelvek, valamint regionális és/vagy kisebbségi nyelvek vegyes alkalmazása
+ other official state languages
Más hivatalos államnyelvek
No CLIL provision
Nem alkalmazzák a CLIL- módszert
Belgium: There are three national languages in Belgium (Dutch, French and German) which are spoken in four language regions, namely the French language region, the Dutch language region, the bilingual Brussels-Capital region (in which both French and Dutch are official languages) and the German language region.
Belgium: Belgiumban három nemzeti nyelv van jelen (holland, francia és német), amelyeket négy nyelvi régióban beszélnek, nevezetesen a francia nyelvi régióban, a holland nyelvi régióban, a kétnyelvű Brüsszel-Főváros régióban (amelyben mind a francia, mind pedig a holland hivatalos nyelvnek számít), valamint a német nyelvi régióban.
Under language laws adopted in 1963 and a decree approved in the Germanspeaking Community in 2004, the language of instruction has to be Dutch in the Flemish Community, French in the French Community and German in the Germanspeaking Community.
Az 1963ban elfogadott nyelvi törvények, illetve a Német nyelvű Közösség által 2004ben jóváhagyott rendelet szerint az oktatás nyelve a Flamand Közösségben a holland, a Francia Közösségben a francia, a Német nyelvű Közösségben pedig a német kell, hogy legyen.
However in a few communes with special status in the French and Flemish Communities, as well as in the Germanspeaking Community, primary education may be offered in another national language under certain circumstances.
A Francia, a Flamand és a Német nyelvű Közösségeken belül különleges státussal rendelkező néhány közigazgatási egység (commune) esetében azonban az alapfokú oktatás bizonyos körülmények között, más nemzeti nyelven is biztosítható.
Spain: Under the Spanish Constitution of 1978, Spanish is the official state language, so all Spanish citizens are obliged to know it and entitled to use it.
Spanyolország: Az 1978-as spanyol alkotmány értelmében a spanyol a hivatalos államnyelv, amelyet így valamennyi spanyol állampolgár köteles ismerni, illetve jogosult használni.
Certain Autonomous Communities have a second official language and, more specifically, Catalonian, Galician, Valencian and Basque have co-official status.
Bizonyos Autonóm Közösségek rendelkeznek második hivatalos nyelvvel és, konkrétabban szólva, a katalán, a galíciai, a valenciai és a baszk egyenrangú hivatalos státussal rendelkeznek.
Close examination of CLIL target languages (Figure 1.4) reveals that English, French and German are the most widespread foreign target languages in countries in which provision is in one or several foreign languages.
A CLIL célnyelveinek közelebbi vizsgálata (1.4 ábra) elárulja, hogy azon országokban, ahol egy vagy több idegen nyelven nyújtanak ilyen típusú oktatási ellátást, az angol, a francia és a német a leginkább elterjedt (idegen) célnyelvek.
Seven countries (Estonia, Spain, Latvia, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Sweden) provide scope for trilingual CLIL provision combining the national language and two foreign languages (Spain and Latvia), or the national language, a foreign language and a minority language (Estonia, Latvia, the Netherlands, Austria and Sweden).
Hét ország (Észtország, Spanyolország, Lettország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria és Svédország) biztosít lehetőséget háromnyelvű CLIL-alkalmazásra a nemzeti nyelv és két idegen nyelv (Spanyolország és Luxemburg), illetve a nemzeti nyelv, egy idegen nyelv és egy kisebbségi nyelv vegyes használatával (Észtország, Lettország, Hollandia, Ausztria és Svédország).
Figure 1.4: Target languages used for CLIL provision in primary (ISCED 1) and general secondary education (ISCED 2 and 3), 2004/05
1.4 Ábra: A CLIL iskolai alkalmazása során használt célnyelvek az alapfokú (ISCED 1) és az általános középfokú oktatásban (ISCED 2 és 3), 2004/05
Régional and/or minority languages
Regionális és/vagy kisebbségi nyelvek
Foreign languages or other official state languages
Idegen nyelvek vagy más hivatalos államnyelvek holland, német és angol francia
Dutch, German and English n u l l
̊ német, francia és angol