natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The liability thus imposed upon the principal is intended to ensure the diligent and uniform application of the provisions relating to the recovery of customs debts in order to protect the financial interests of the Community and its Member States.
A főkötelezettre hárított felelősség a vámtartozás beszedésére vonatkozó rendelkezések alapos és egységes alkalmazását szolgálja a Közösség és tagállamai pénzügyi érdekeinek védelmét szolgálva.
The fact that the principal is thus made liable for the payment of the customs debt, regardless of the extent of that debt in relation to the fees he receives when acting, as in the case in the main proceedings, as customs clearance agent, is not contrary to the principle of proportionality.
A vámtartozásnak az alapügyhöz hasonlóan, feladóként eljáró főkötelezettel való megfizettetése – függetlenül e tartozás a kapott díjhoz viszonyított mértékétől – nem ellentétes az arányosság elvével.
Nor is the fact that the principal acted in good faith and that the breach of the external Community transit procedure was the result of a forgery in which he had no part capable of constituting an infringement of the principle of proportionality.
Az a tény, hogy a főkötelezett jóhiszemű és a közösségi külső árutovábbítási eljárás vonatkozásában elkövetett jogsértés tőle független csalásból származik, jellegében szintén nem sérti az arányosság elvét.
If that were the case, the principal would no longer have so great an incentive to ensure that transit operations were properly conducted (see, by analogy, Pascoal & Filhos, paragraphs 51 to 55). 50
Ha ez az eset állna fenn, a főkötelezettet nem buzdítaná semmi ilyen mértékben az árutovábbítási ügyletek megfelelő lebonyolítására (lásd analógia útján a fent hivatkozott Pascoal & Filhos ügyben hozott ítélet 51–55. pontját). 50
It must, nevertheless, be borne in mind that, where the customs debt arises as a result of circumstances in which neither deception nor obvious negligence may be attributed to the principal, Article 239 of the Customs Code, which is a general equitable provision, permits the principal to apply for the remission of duties.
Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy ha a vámtartozás keletkezését nem a főkötelezettnek tulajdonítható megtévesztés vagy súlyos gondatlanság okozta, a vámkódex általános méltányossági záradékot tartalmazó 239. cikke lehetővé teszi, hogy vámelengedést kérjen a főkötelezett.
To that end, Articles 899 to 905 of the implementing regulation provide for a procedure for administrative cooperation between the customs authorities and the Commission.
E célból a végrehajtási rendelet 899–905. cikke igazgatási együttműködési eljárást vezet be a vámhatóságok és a Bizottság között.
The answer to the second part of the first question must therefore be that it is not contrary to the principle of proportionality to hold a customs clearance agent, in his capacity as principal, liable for a customs debt.
Az első kérdés második részére azt a választ kell tehát adni, hogy nem ellentétes az arányosság elvével, ha a főkötelezetti minőségben eljáró feladóra hárul a vámtartozásért való felelősség.
If that is the case, the Member State in which the first offence or irregularity capable of being classified as a removal from customs surveillance was committed can be identified as the State with jurisdiction to recover the customs debt, pursuant to Articles 203(1) and 215(1) of Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code.
Ha ez az eset áll fenn, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 203. cikkének (1) bekezdése és a 215. cikkének (1) bekezdése szerint a vám beszedésére az a tagállam illetékes, amelynek területén elkövették a vámfelügyelet alóli elvonásnak minősülő első jogsértést vagy szabálytalanságot.
On the other hand, if the place where the offence or irregularity was committed cannot be thus established,
Ha azonban nem lehetett e módon
2008 — CASE C-230/06 the Member State to which the office of departure belongs has jurisdiction to recover the customs duties, in accordance with Articles 378 and 379 of Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Regulation No 2913/92.
SZ. ÜGY megállapítani a jogsértés vagy a szabálytalanság helyét, a vám beszedésére a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 378. és 379. cikke alapján az a tagállam rendelkezik illetékességgel, amelyhez az indító vámhivatal tartozik.
Case C-306/06
C-306/06. sz. ügy
(Reference for a preliminary ruling from the Oberlandesgericht Köln)
(az Oberlandesgericht Köln [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
(Directive 2000/35/EC — Combating of late payment in commercial transactions — Article 3(1)(c)(ii) — Late payment — Bank transfer — Date on which payment is to be regarded as having been made)
„2000/35/EK irányelv – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – A 3. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja – Késedelmes fizetés – Banki átutalás – Az az időpont, amikortól a fizetést teljesítettnek kell tekinteni”
Opinion of Advocate General Poiares Maduro delivered on 18 October 2007 . .
M. Poiares Maduro főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2007. október 18. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Approximation of laws — Combating of late payment in commercial transactions — Directive 2000/35
Jogszabályok közelítése – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – 2000/35 irányelv
(European Parliament and Council Directive 2000/35, Art. 3(1)(c)(ii)) the sum due be credited to the account of the creditor within the period for payment.
(2000/35 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 3. cikk, (1) bekezdés, c) pont, ii. alpont) az esedékes összeget a fizetési határidőre jóváírják.
Article 3(1)(c)(ii) of Directive 2000/35/EC on combating late payment in commercial transactions is to be interpreted as meaning that it requires, in order that a payment by bank transfer may avoid or put an end to the application of interest for late payment, that
A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2000/35 irányelv 3. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontját úgy kell értelmezni, hogy az banki átutalással teljesített fizetés esetén a késedelmi kamat alkalmazásának elkerülése vagy megszüntetése érdekében megköveteli, hogy a hitelező számláján
OPINION OF ADVOCATE GENERALPOIARES MADURO delivered on 18 October 2007 1
Az ismertetés napja: 2007. október 18. 1
By this reference for a preliminary ruling, the Oberlandesgericht Köln (Germany) refers to the Court a question concerning the interpretation of Article 3(1)(c)(ii) of Directive 2000/35/EC of the European Parliament and of the Council of 29 June 2000 on combating late payment in commercial transactions. 2
A jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelmében az Oberlandesgericht Köln (Németország) a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2(a továbbiakban: késedelmes fizetésekről szóló irányelv) 3. cikke (1) bekezdése c) pontja ii. alpontjának értelmezésével kapcsolatban tett fel kérdést a Bíróságnak.
Let us be clear from the outset that, although this question may be surprising in the light of some language versions 3 in which there is not always a reference to receipt of the amount due on time, that does not call into question the main issue in this case, which remains that relating to the distribution of risk between the creditor and the debtor where the latter is not directly responsible for the late payment.
Már ezen a helyen ki kell fejteni azt, hogy annak ellenére, hogy ez a kérdés meglepő lehet azon nyelvi változatok esetén, 3 amelyek nem mindig utalnak pontosan a lejáratkor esedékes összeg kézhezvételére, mindez azonban nem érinti az ügy központi kérdését, amely a hitelező és az adós közötti kockázat megosztására vonatkozik abban az esetben, ha ez utóbbi nem közvetlenül felelős a késedelmes fizetésért.
I — The dispute in the main proceedings, legal background and the question referred for a preliminary ruling
I – Az alapeljárás, a jogi háttér és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
3 — See, inter alia, the Portuguese version in which Article 3(1)(c)(ii) of Directive 2000/35 reads merely ‘O atraso seja imputável ao devedor’.
3 – Lásd például a portugál változatot, amelyben a 2000/35 irányelv 3. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja egyszerűen így szól: „O atraso seja impotável ao devedor”.
1 — Original language: French.2 — OJ 2000 L 200, p. 35.
2 – HL L 200., 35. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 226. o.
Since 1998, the two operators have been linked by an interconnection contract, according to which the parties invoice each other for services supplied in the context of that contract and on that basis calculate the sums due.
A két szolgáltatót 1998 óta összekapcsolási szerződés köti össze, amely szerint az ezen szerződés keretében teljesített szolgáltatásokat kölcsönösen kiszámlázzák egymásnak, és ez alapján számolják ki az egymásnak fizetendő összegeket.
The contract has been subject to a number of amendments.
Ezt a megállapodást többször is módosították.
The most recent version, dated 26 June 2002, provides, with regard to late payment, in Article 17.5:
A 2002. június 26-án kelt utolsó változat a késedelmes fizetés kapcsán 17.5. cikkében előírja:
The claimant argues that the abovementioned provision of the invoicing and debt recovery contract should be applied in the context of the interconnection contract, so that the prevention or end of late payment and the obligation to pay interest for late payment depends, inter alia, on receipt or entry on the account of the amount invoiced.
A felperes társaság által képviselt álláspont szerint a számlázási és inkasszó szerződés fent hivatkozott rendelkezését úgy kell alkalmazni az összekapcsolási szerződés keretében, hogy a késedelmes fizetés elkerülése és megszüntetése, valamint a késedelmi kamatokkal kapcsolatos kötelezettség létrejötte számos feltétel mellett attól függ, hogy a számlázott összeg mikor érkezett, vagy mikor került jóváírásra a számlán.
Thus it took the view that it was entitled to claim interest for late payment from Deutsche Telekom for the sum outstanding after set-off inasmuch as, on the 30th day following receipt of the invoice, the total amount payable had not been credited to its account.
Továbbá úgy véli, hogy jogában áll a beszámítás után fennmaradó összeg tekintetében a Deutsche Telekomtól késedelmi kamat megfizetését követelni, amennyiben a számla kézhezvételét követő harmincadik napon a fizetendő összeget még nem írták jóvá teljes egészében a számláján.
‘Payment shall be deemed to be late, so far as this is not already established by written demand, 30 days after it has become due and the invoice has been received.’
„A késedelem, amennyiben az fizetési felszólítás alapján már létre nem jött, 30 nappal a számla esedékessége és beérkezése után áll be.”
In addition, during 2001 the parties concluded an invoicing and debt recovery agreement providing, in paragraph 8, that:
Továbbá a felek 2001 folyamán számlázási és inkasszó szerződést kötöttek, amelynek 8. pontja előírja:
The defendant, on the contrary, argues that the alleged agreement has not been implemented.
Ezzel szemben az alperes azt az álláspontot képviseli, hogy ez az állítólagos megállapodás nem teljesült.
It submits that it has already paid the sums due under the interconnection contract by sending, in time, to its bank, orders for transfer which the bank received.
Az alperes előterjeszti, hogy már megfizette az összekapcsolási szerződés alapján fizetendő összeget, mivel a bankjának időben adott átutalási megbízást, amelyet az meg is kapott.
‘At the middle and at the end of a calendar month the contracting partner may issue an invoice for the net remuneration, including value added tax, recognised by Deutsche Telekom as capable of being invoiced for services supplied by it to Deutsche Telekom … The amount of the invoice must be credited to the account identified in the invoice
„A szerződő fél a naptári hónap 15. vagy utolsó napján leszámlázhatja a Deutsche Telekomnak az általa nyújtott szolgáltatást és a Deutsche Telekom által számlázhatónak elismert szolgáltatások forgalmi adóval növelt nettó összegét. A számla összege számlán megadott bankszámlán való
The courts at first instance and on appeal both excluded the transposition of the invoicing and debt recovery contract to the
Az elsőfokú bíróság és a fellebbviteli bíróság egyetértenek abban, hogy a számlázási és inkasszó szerződésnek az összekapcsolási szerződésre történő alkalmazása
Paragraph 270 of the BGB states as follows: interconnection contract.
A BGB 270. §-a az alábbiak szerint került megszövegezésre: kizárt.
In those circumstances and in the absence of any stipulation in the interconnection contract as to the time from which interest for late payment starts to run where payment is made by transfer it is national law which applies.
Ilyen feltételek mellett, mivel nincs pontos rendelkezés az összekapcsolási szerződésben arról az időpontról, amelytől kezdve késedelmi kamatokat kell fizetni átutalással való fizetés esetén, a nemzeti jogot kell alkalmazni.
‘(1) In case of doubt the obligor must transfer money at his own risk and his own expense to the obligee at the residence of the latter.
„(1) Kétség esetén az adósnak a saját költségén és a saját kockázatára kell eljuttatnia a pénzt a hitelező lakóhelyére.
Paragraph 269 of the German Civil Code (Bürgerliches Gesetzbuch — BGB) provides:
A német polgári törvénykönyv (Bürgerliches Gesetzbuch – a továbbiakban: BGB) 269. §-a így rendelkezik:
(2) If the obligation came about in the commercial undertaking of the obligee, then, if the obligee has his business establishment in another place, the place of the commercial undertaking takes the place of the residence.
(2) Amennyiben a követelés a hitelező kereskedelmi és ipari tevékenysége keretében keletkezett, és amennyiben az utóbbi kereskedelmi vagy ipari létesítménye a lakóhelyétől eltérő helyen van, a lakóhely helyett e létesítmény helyét kell alkalmazni.
‘(1) Where no place of performance has been specified or is evident from the circumstances, in particular from the nature of the obligation, performance must be made in the place where the obligor had his residence at the time when the obligation arose.
„(1) Amennyiben a szolgáltatás helye nincs meghatározva, és az a körülményekből, különösen a kötelmi jogviszony természetéből nem tűnik ki, a szolgáltatás teljesítésének azon a helyen kell történnie, ahol a kötelmi jogviszony keletkezésének időpontjában az adós lakhelye volt.
(3) If, as the result of a change in the obligee’s residence or business establishment occurring after the obligation arises, the costs or risk of transmission increase, the obligee must in the former case bear the extra costs and in the latter case the risk.
(3) Amennyiben a hitelező lakóhelyének vagy a kereskedelmi vagy ipari létesítménye helyének a kötelmi jogviszony létrejöttét követő megváltozása miatt az átadás költségei vagy kockázata megnövekszik, a hitelező köteles viselni az első esetben a többletköltségeket, a második esetben a kockázatokat.
(2) If the obligation arose in the commercial undertaking of the obligor, the place of the commercial undertaking takes the place of the residence if the obligor maintained his commercial undertaking at another place.
(2) Amennyiben a kötelmi jogviszony az adós kereskedelmi vagy ipari tevékenységének gyakorlása keretében keletkezett, és amennyiben az utóbbi kereskedelmi vagy ipari létesítménye az adós lakóhelyétől eltérő helyen volt, a lakóhely helyett e létesítmény helyét kell alkalmazni.
(4) The provisions on the place of performance are unaffected.’
(4) A szolgáltatás teljesítésének helyére vonatkozó előírások érintetlenek maradnak.”
As interpreted in national caselaw and legal literature, it appears from those articles
Ezen előírások alapján – amelyekből kitűnik a nemzeti ítélkezési gyakorlat és
(3) From the circumstance that the obligor has assumed the costs of shipping it may not be concluded that the place to which shipment is to be made is to be the place of performance.’
(3) Önmagában abból a tényből, hogy az adós vállalta a szállítási költségeket, nem lehet arra következtetni, hogy a rendeltetési helyen kell a szolgáltatást teljesíteni.”
OPINION OF MR POIARES MADURO — CASE C-306/06
POIARES MADURO FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA – C-306/06.
performance must be preceded by an event and a reasonable period of time for performance has been specified in such a way that it can be calculated, starting from the event, according to the calendar, that in the case of payment by transfer, as in the present case, performance is considered to be on time where (i) the transfer order is received by the debtor’s financial establishment before expiry of the period for payment, (ii) the debtor’s account is covered or enjoys a line of credit in a sufficient amount and (iii) the debtor’s financial establishment accepts the transfer order.
ÜGY ii. a szolgáltatás teljesítését valamely meg -határozott eseménynek kell megelőznie, és a szolgáltatás teljesítésére megfelelő időt írtak elő oly módon, hogy az az esemény bekövetkezésétől a naptár alapján kiszámítható, jogirodalom által elfogadott felfogás – átutalásos teljesítés esetén, ahogyan a jelen esetben is, a szolgáltatást időben teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben i. az átutalási megbízás a fizetési határidő előtt eljut az adós pénzintézetéhez, ii. a számlán rendelkezésre áll a fedezet vagy megfelelő mértékű hitelkeret, és iii. a pénzintézet elfogadja az átutalási megbízást.
In other words, it is not necessary for the sum physically to be credited to the creditor’s account for the payment to be made.
A fizetés teljesítéséhez tehát nem szükséges, hogy az összeg ténylegesen jóváírásra kerüljön a hitelező számláján.
the obligor seriously and definitively refuses performance,
iii. az adós kötelezettségének teljesítését komolyan és véglegesen megtagadja,
Finally, as amended in order to implement Directive 2000/35, Paragraph 286 of the BGB provides:
Végezetül a 2000/35 irányelv átültetése céljából módosított változatában a BGB 286. §-a előírja: iv. különleges okokból és mindkét fél érdekeinek mérlegelése alapján indokolt a késedelem azonnali beállása.
‘(1) If the obligor, following a warning notice from the obligee that is made after performance is due, fails to perform, he is in default as a result of the warning notice.
„(1) Ha az adós a hitelezőnek a fizetési határidőt követő felszólítása ellenére nem teljesíti kötelezettségét, akkor e felszólításra tekintettel késedelembe esik.
Bringing an action for performance and serving a demand for payment in summary debt proceedings for recovery of debt have the same effect as a warning notice.
A felszólítással egyenértékű a szolgáltatás teljesítésének érdekében történő keresetindítás vagy a fizetési meghagyás kézbesítése.
(2) There is no need for a warning notice if
(2) Felszólításra nincs szükség, amennyiben: i.
(3) The obligor of a claim for payment is in default at the latest if he does not perform within 30 days after the due date and receipt of an invoice or equivalent statement of payment; this applies to an obligor who is a consumer only if these consequences are specifically referred to in the invoice or statement of payment.
(3) A követelés adósa késedelembe esik, ha a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felszólítás fizetési határidejétől számított harminc napon belül nem teljesít; ez csak abban az esetben vonatkozik a fogyasztónak minősülő adósra, ha a számla vagy a fizetési felszólítás kifejezetten utal erre a következményre.
If the time at which the invoice or payment statement is received by the obligor is uncertain, an obligor who is not a consumer is in default at the latest 30 days after the due date and receipt of the consideration.
Ha bizonytalan a számla vagy a fizetési felszólítás kézhezvételének időpontja, az adós, amennyiben nem minősül fogyasztónak, legkésőbb az ellenszolgáltatás fizetési határidejét vagy kézhezvételét követő harmincadik naptól késedelembe esik.
(4) The obligor is not in default for as long as performance is not made as the result of a circumstance for which he is not responsible’.
(4) Az adós nem esik késedelembe, amíg a szolgáltatás olyan okból marad el, amelyért nem felelős.”
Article 3 of Directive 2000/35 on late payment, thus transposed, provides, inter alia, that:
Az így átültetett, késedelmes fizetésről szóló 2000/35 irányelv a 3. cikkében előírja: iii.
(iii) if the debtor receives the invoice or the equivalent request for payment earlier than the goods or the services, 30 days after the receipt of the goods or services; or
„(1) A tagállamok biztosítják, hogy: amennyiben az adós az áruk vagy szolgáltatások átvételét megelőzően kapja kézhez a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívást, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően; vagy iv.
(iv) if a procedure of acceptance or verification, by which the conformity of the goods or services with the contract is to be ascertained, is provided for by statute or in the contract and if the debtor receives the invoice or the equivalent request for payment earlier or on the date on which such acceptance or verification takes place, 30 days after this latter date;
a) a d) pontnak megfelelő kamat a szerződésben meghatározott fizetési határnap vagy határidő lejáratát követő naptól esedékessé váljon; amennyiben jogszabály vagy szerződés írja elő, hogy az áruk vagy a szolgáltatások szerződésszerű teljesítését, illetve teljesítését átvételi vagy ellenőrző eljárással kell megállapítani, és az adós a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívást a fenti eljárás napján vagy azt megelőzően kapja kézhez, 30 nappal ez utóbbi napot követően; b) amennyiben a szerződés nem rögzíti a fizetés határnapját vagy a fizetési határidőt, a kamatfizetési kötelezettség automatikusan, külön fizetési felszólítás nélkül lépjen érvénybe: i.
(c) the creditor shall be entitled to interest for late payment to the extent that:
c) a hitelező késedelmi kamatra jogosult, amennyiben: a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás adós általi kézhezvételét követő 30 nappal; vagy ii.
30 days following the date of receipt by the debtor of the invoice or an equivalent request for payment; or
amennyiben nem állapítható meg egyértelműen a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás teljesítette szerződéses és jogszabályi kötelezettségeit; és
(ii) he has not received the amount due on time, unless the debtor is not responsible for the delay;
nem kapta kézhez időben az esedékes összeget, kivéve, ha az adós nem felel a késedelemért; azt bizonyítja, hogy a késedelmes fizetést nem lehet az esedékességkor a hitelező által „megkapottnak” tekinteni, amennyiben az adós minden szükséges lépést megtett azért, hogy a fizetendő összeget megfelelő időben megkapják.
The referring court nevertheless recognises that the interpretation of the provision in question is not unequivocal.
A kérdést előterjesztő bíróság mindazonáltal elismeri, hogy nem egyértelmű a kérdéses rendelkezés értelmezése.
In particular, the use in the German, French and English versions of the terms ‘erhalten’, ‘reçu’ and ‘received’ respectively could indicate that, in order to avoid late payment within the meaning of Directive 2000/35, the amount must reach the creditor before expiry of the applicable period for payment.
Különösen az ezen irányelv német, francia és angol változatában az „erhalten”, „received” és „reçu” kifejezések használata jelezheti azt, hogy a 2000/35 irányelv értelmében vett késedelmes fizetés elkerülése érdekében az összegnek meg kell érkeznie a hitelezőhöz az alkalmazandó határidő letelte előtt.