natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A German NGO applied to the Humanitarian Aid OU ce of the European Communities (ECHO) with a view to signing the Framework Partnership Agreement.
Egy német nem kormányzati szervezet kérelmet nyújtom be az Európai Közösségek Humanitárius Segélyek Hivatalához (ECHO) egy partnerségi keretmegállapodás aláírása érdekében.
This application was rejected and the Commission’s handling of the case gave rise to a first complaint submimed by the complainant in 2001 (case 1702/2001/GG).
A kérelmet elutasítomák, és az ügynek a Bizomság által történ0 kezelése eredményeként a panaszos 2001-ben
DECISIONS FOLLOWING AN INQUIRY state of the proceedings to which it had referred.
Kés0bb egy bels0 feljegyzésben az ECHO egyik alkalmazomja emlékeztet0t írt olyan értelemben, hogy a német hatóságok nem adhamak referenciát, mert nem dolgoztak a panaszossal, és így nem ismerték.
The complainant therefore alleged, among other things, that ECHO had, contrary to its own statements, never tried to obtain up-to-date, relevant and ascertainably correct information on it and had lied to the Ombudsman in its opinion in case 1702/2001/GG.
A panaszos ezért azt állítoma, hogy az ECHO saját állításai ellenére sosem próbált naprakész, releváns és bizonyíthatóan korrekt tájékoztatást szerezni err0l, és nem mondom igazat az Ombudsmannak a 1702/2001/GG vonatkozó véleményében.
The Commission submimed that the relevant statements could not be interpreted as suggested by the complainant.
A Bizomság azt állítoma, hogy a kérdéses k`elentések nem értelmezhet0k a panaszos által javasolt módon.
In the light of the information received from the German Foreign OUce, it had decided to suspend the treatment of the complainant’s application.
A német Külügyminisztériumtól kapomtájékoztatás alapján a Bizomság a panaszos kérelme kezelésének felfüggesztése mellem határozom .
It submimed that it had waited for a follow-up from the Foreign OU ce and had never pretended otherwise.
Azt állítoma, hogy a Külügyminiszter további információira vár, és sosem keltem ellenkez0 látszatot.
The Ombudsman noted that the reference to “continuous contacts” was bound to be understood as referring to contacts concerning the complainant’s case but that the Commission did not appear to dispute that no such contacts were made a W er the one described in the internal note.
Az Ombudsman megállapítoma, hogy a „folyamatos kapcsolamartásra” való hivatkozást a panaszos ügyében folytatom kapcsolamartásként kell értelmezni, illetve a Bizomság a jelek szerint nem vitama, hogy ilyen kapcsolamartás történt a bels0 feljegyzésben leírtakat követ0en.
Furthermore, he found it di U cult to see what kind of definitive answer could still be expected from an institution that had declared that it did not know the complainant.
Emellem nehezen érthet0nek vélte, hogy milyen dönt0 válaszra lehet számítani egy olyan intézményt0l, amely közölte, hogy nem ismeri a panaszost.
The Ombudsman therefore concluded that the Commission’s statement, according to which no further information was provided by the German authorities despite continuous contacts, was misleading.
Az Ombudsman ezért arra a következtetésre jutom , hogy a Bizomság állítása, amely szerint a német hatóságok a folyamatos kapcsolamartás ellenére nem nyújtomak további tájékoztatást, félrevezet0.
He made a critical remark.
Kritikai észrevételt tem .
However, he considered that there was not enough evidence to show that the statement constituted a deliberate lie.
Azonban megállapítoma, hogy nincs elég bizonyíték annak igazolására, hogy a k`elentés szándékos hazugság.
Concerning the complainant’s further allegations no maladministration was found.
A panaszos további állításait illet0en nem állapítom meg hivatali visszásságot.
HANDLING OF COMPLAINT AGAINST PRIVATE FIRM
EGY MAGÁNVÁLLALKOZÁS ELLENI PANASZ KEZELÉSE
Summary of decision on complaint 3622/2004/GG against the European Commission
Az Európai Bizomság ellen benyújtom 3622/2004/GG panaszról szóló határozat összefoglalása
A German national living in France used the French telecommunications company Tele 2.
Egy Franciaországban él0 német állampolgár a francia Tele 2 távközlési vállalkozás szolgáltatásait használta.
He wished to pay his bills by direct debit from his German bank account.
Számláját német bankszámlájáról átutalási megbízással kívánta kifizetni.
However, Tele 2 refused to provide him with the information necessary to carry out such transactions, i.e., its IBAN (International Bank Account Number) and its BIC (Bank Identifier Code).
A Tele 2 azonban elmulasztom a számára az ilyen tranzakció végrehajtásához szükséges információkat, vagyis az IBAN-kódot (nemzetközi bankszámlaszám) és a BIC-kódot (bankazonosító kód) rendelkezésre bocsátani.
Considering that the behaviour of Tele 2 constituted an infringement of EU rules on the internal market, the complainant submimed a complaint against Tele 2 to the Commission.
Mivel a Tele 2 magatartása az EU bels0 piaci szabályainak megsértését képezi, a panaszos panaszt nyújtom be a Tele 2 ellen a Bizomsághoz. sághoz.
In his complaint to the Ombudsman, the complainant alleged that the Commission had failed to handle his complaint properly.
Az Ombudsmannak benyújtom panaszában a panaszos azt állítoma, hogy a Bizomság elmulasztom a panaszának megfelel0 kezelését.
As regards the substance of the case, the Commission submimed that there had been no breach of the relevant regulation by Tele 2, because nothing in the regulation obliged a company to accept a specific payment instrument.
Az ügy tartalmi vonatkozásait illet0en a Bizomság azt állítoma, hogy a Tele 2 nem sérteme meg a vonatkozó rendeletet, mivel az semmilyen módon nem kötelez arra egy vállalkozást, hogy egyedi kifizetési eszközt fogadjon el.
It only laid down a principle of nondiscrimination between national and cross-border payment instruments.
Mindössze a nemzeti és a határon átnyúló fi zet0eszközök közöm i megkülönböztetésmentesség elvér0l rendelkezik.
Since Tele 2 was not invoicing on a cross-border basis, it was entitled to refuse to give its international banking coordinates to the complainant.
Mivel a Tele 2 nem határon átnyúló számlázást végzem , joga volt a panaszos számára nemzetközi banki koordinátáinak megadását megtagadni.
The Commission stated that, at present, direct debit did not exist in the EU on a cross-border basis.
A Bizomság megállapítoma, hogy jelenleg határon átnyúló alapon az EU-ban nincs átutalási megbízás.
Community law23 provides that lemers criticising the behaviour of private firms do not need to be registered as a complaint but that, where the Commission decides not to register a lemer as a complaint, the author has to be informed accordingly.
Az Ombudsman megállapítoma, hogy a Bizomság arra vonatkozó következtetése, hogy a Tele 2 nem sérteme meg a közösségi jogot, ésszer8. Sajnálatosnak ítélte, hogy átutalási megbízás nem létezik az EU-ban határon átnyúló alapon, de tudomásul vem e, hogy a Bizomság e helyzetnek a közeljöv0ben történ0 megváltoztatására intézkedéseket jelentem be.
The Ombudsman noted that there was nothing to show that this had been done in the present case.
Az Ombudsman megjegyezte, hogy semmi nem utal arra, hogy az adom esetben ez történt volna.
Furthermore, the Ombudsman considered that it would have been good administrative practice for the Commission to inform the complainant about the result of its inquiries to the French authorities regarding the behaviour of Tele 2.
Emellem az Ombudsman megállapítoma, hogy a Bizomság részér0l az lem volna a helyes igazgatási gyakorlat, ha tájékoztatja a panaszost a francia hatóságoknál a Tele 2 magatartására vonatkozóan végzem vizsgálatáról.
However, no such information appeared to have been provided before the complainant turned to the Ombudsman.
Azonban a jelek szerint ilyen tájékoztatás nem történt azt megel0z0en, hogy a panaszos az Ombudsmanhoz fordult.
The Ombudsman therefore closed this case with a critical remark.
Az Ombudsman ezért kritikai észrevétellel zárta le az ügyet.
INELIGIBILITY OF PROFIT-MAKING ENTITIES
PROFITORIENTÁLT INTÉZMÉNYEK TÁMOGATHATÓSÁGÁNAK HIÁNYA
Summary of decision on complaint 2673/2004/PB against the European Commission
Az Európai Bizomság ellen benyújtom 2673/2004/PB panaszról szóló határozat összefoglalása
The complainant was informed by the Commission that his group would not fulfil the eligibility criteria of an EU programme aimed at disseminating information to the general public about EU enlargement, because it was a long-standing administrative practice to exclude profit-making entities from such programmes.
A panaszost arról tájékoztama a Bizomság, hogy csoportja nem felel meg egy, a nyilvánosság számára az EU-b0vítésre vonatkozó tájékoztatásra irányuló EU-program támogathatósági kritériumainak, mivel a profitorientált intézményeknek az ilyen programokból való kizárása régóta tartó igazgatási gyakorlat.
In his complaint to the Ombudsman, the complainant alleged that the Commission’s practice was wrong.
Az Ombudsmannak benyújtom panaszában a panaszos azt állítoma, hogy a Bizomság gyakorlata nem helytálló.
The Commission explained that the exclusion of profit-making entities had not been a question of “administrative practice” but was based on a number of specific considerations.
A Bizomság kifejteme, hogy a profitorientált intézmények kizárása nem „igazgatási gyakorlat” kérdése, hanem egyedi megfontolásokon alapul.
Firstly, EU fi financial aid may not result in profit by its recipients.
El0ször is az EU pénzügyi támogatása nem eredményezhet profitot a kedvezményezem ek számára.
The Commission considered that the risk of profit was greater in the case of private profit-making entities than in the case of civil society actors, which the Commission considered not to include profit-making entities.
A Bizomság úgy ítélte meg, hogy a profit kockázata nagyobb a profitorientált magánintézmények, mint a civil társadalmi szerepl0k esetében, mely utóbbiakat a Bizomság nem tekint profitorientált intézményeknek.
Secondly, civil society oT ers a multiplier eTect, which was considered useful for the programme here concerned.
Másodszor a civil társadalom multiplikátor hatással járhat, amelyet az érintett program esetében hasznosnak ítéltek.
Thirdly, information on EU enlargement distributed by civil society actors that work in the public interest is more credible for citizens than information distributed by profit-making entities.
Az EU-b0vítéssel kapcsolatosan a köz érdekében dolgozó civil társadalmi szerepl0k által nyújtom tájékoztatás ezért hitelesebb a polgárok számára, mint a profitorientált intézmények által nyújtom tájékoztatás.
With regard to the Commission’s first consideration that there would be a greater risk of profit being made in the case of profit-making entities, the Ombudsman first pointed out that it was legitimate for the Commission to decide that the programme should not result in profit by the recipients of the EU funds.
Az Ombudsman megjegyezte, hogy az EU intézményei széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az ajánlati felhívásokra vonatkozóan a kiválasztási kritériumok és más feltételek megállapításában.
The Ombudsman noted, however, that this aim could presumably also have been amained by way of an express condition in the grant agreements concerned.
Az Ombudsman azonban megvizsgálhatja, hogy az intézmények mérlegelési jogkörük korlátait nem lépték-e túl.
With regard to the second and third considerations set out by the Commission, these essentially concerned the advantages likely to be derived from focussing the programme on civil society actors working in the public interest.
A Bizomság arra vonatkozó els0 megállapítására tekintem el, hogy a profitorientált intézmények esetében nagyobb a kockázata a profit keletkezésének, az Ombudsman el0ször arra mutatom rá, hogy a Bizomság részér0l jogszer8 olyan döntést hozni, hogy a program nem járhat profi m al az EU- fi finanszírozás kedvezményezemjei számára.
It did not appear to have been unreasonable for the Commission to consider that these advantages could be best obtained by focusing on civil society actors.
Az Ombudsman megjegyezte azonban, hogy e célkit8zést feltételezhet0en a releváns támogatási megállapodások kifejezem rendelkezése útján is el lehet érni.
In the Ombudsman’s view, the complainant had therefore not established that the Commission had acted beyond the boundaries of its discretionary powers when it decided to exclude profit-making entities from the relevant call for proposals. The Ombudsman therefore found no maladministration.
A Bizomság aggályait ezért láthatólag arra a feltételezésre alapozták, hogy a profitorientált intézmények kisebb valószín8séggel tartják be a támogatási megállapodás feltételeit, mint a civil társadalmi
DECISIONS FOLLOWING AN INQUIRY
VIZSGÁLATOKAT KÖVETŐ HATÁROZATOK szerepl0k.
The European Anti-Fraud OU ce (OLAF)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
LACK OF INDICATION BY OLAF OF LIKELY LENGTH OF INQUIRY
VIZSGÁLAT VÁRHATÓ ID}TARTAMÁRA VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÁSNAK AZ OLAF ÁLTAL TÖRTÉN} ELMULASZTÁSA
Summary of decision on complaint 140/2004/PB against the European Anti-Fraud OU ce (OLAF)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) ellen benyújtom 140/2004/PB panaszról szóló határozat összefoglalása
An oU cial complained against OLAF in respect of its handling of information that he had submimed to it about suspected illegalities in a Community body for which he had worked.
Egy tisztvisel0 panaszt tem az OLAF ellen az 0t foglalkoztató közösségi szervnél tapasztalható gyanítható jogellenes tevékenységekre vonatkozóan, az OLAF részére benyújtom tájékoztatás kezelése miam .
The complainant alleged, among other things, lack of information from OLAF regarding the reasonable period necessary for it to carry out the investigations into his complaint.
A panaszos többek közöm azt állítoma, hogy az OLAF-tól a panasza kivizsgálásához szükséges id0 alam nem kapomtájékoztatást.
The relevant provision in force at the time contained the “whistle-blowing” condition that the oU cial had “allowed a reasonable period of time for [OLAF] or the Commission to take appropriate action” before the oU cial could inform the heads of other specified Community institutions about the alleged wrongdoings.
Az akkor hatályos vonatkozó rendelkezés azt a „feljelentési” feltételt tartalmazta, hogy a tisztvisel0 „ésszer8 id0t kell, hogy hagyjon [az OLAF] vagy a Bizomság számára a megfelel0 intézkedések megtételére”, miel0m a tisztvisel0 az állítólagos visszaélésekr0l tájékoztathatja egyes közösségi intézmények vezet0it.
It furthermore defined “reasonable period” as “the period which the OU ce or the Commission, as the case may be, has indicated as being necessary to carry out the investigations” and provided that “[t]he oU cial or servant shall be duly informed”.
Emellem az „ésszer8 id0t” úgy definiálta, hogy „adom esetben a hivatal vagy a Bizomság által a vizsgálatok elvégzéséhez szükségesnek talált id0szak”, és arról rendelkezem , hogy „[a] tisztvisel0t vagy alkalmazom at megfelel0en tájékoztatni kell”.
OLAF essentially argued that this provision was not at issue, because the complainant had not alleged that he had s u T ered any adverse consequences from having disclosed the information outside the Commission or OLAF.
Az OLAF lényegében úgy érvelt, hogy nem ez a rendelkezés irányadó, mivel a panaszos nem állítom a azt, hogy hátrányt szenvedem az információk Bizomságon vagy OLAF-on kívül történ0 közzététele miam .
It also stated that even if the provision were applicable, it had been fully respected in this case, since the complainant had never indicated that he believed that a reasonable period had passed.
Megállapítom a továbbá, hogy még ha a rendelkezés alkalmazható is lenne, ezt az ügyben teljes mértékben tiszteletben tartomák, mivel a panaszos sosem jelezte, hogy véleménye szerint az ésszer8 id0 letelt.
The Ombudsman considered: (i) that the provision in question was intended to make it possible for the oU cial concerned to know when he or she could disclose the information outside the Commission or OLAF, without s u T ering any adverse consequences; (ii) that the provision did not require that the oU cial concerned should already have s u T ered adverse consequences or have requested the information about the reasonable period of time; and (iii) that the provision clearly imposed an obligation on OLAF to provide the oUcial, in all cases, with information as to the period of time within which it expected to conclude its investigation into a “whistle-blowing” complaint.
Az Ombudsman megállapítoma, hogy: (i) a kérdéses rendelkezés célja az, hogy az érintem tisztvisel0 megtudhassa, hogy közzéteheti-e az információt a Bizomságon vagy az OLAF-on kívül hátrányos következmények nélkül; (ii) a rendelkezés nem szabja el0feltételül az érintemtisztvisel0 által elszenvedem hátrányos következményeket vagy általa az ésszer8 id0re vonatkozóan információ kérdését; és (iii) a rendelkezés egyértelm8en az OLAF kötelességévé teszi, hogy a tisztvisel0 számára minden esetben tájékoztatást adjanak a „feljelentés” ügyében folytatom nyomozás várható lezárásáig tartó id0tartamról.
While recalling that the highest authority on the meaning and interpretation of Community law is the Court of Justice, the Ombudsman therefore made a critical remark concerning OLAF’s handling of the case.
Emlékeztetve arra, hogy a közösségi jogszabályok értelmére és értelmezésére vonatkozóan a Bíróság a legfels0bb szint8 hatóság, az Ombudsman kritikai észrevételt tem az ügy OLAF által történ0 kezelésére vonatkozóan.
The amended StaT Regulations (2004) contain specific rules governing this mamer (Title II, “Rights and obligations of oUcials”). cials”).
A módosítom személyzeti szabályzat (2004) egyedi szabályokat tartalmaz a kérdésre vonatkozóan (II. cím, „A tisztvisel0k jogai és kötelezemségei”). ségei”).
In his complaint to the Ombudsman, the complainant’s primary allegation was that the Head of the Resources Unit of the EIB had behaved in an abusive and intimidatory way towards him in the two e-mails dated 30 May 2002.
Az Ombudsmannak benyújtompanaszában a panaszos els0sorban azt állítoma, hogy az EBB személyzeti osztályvezet0je sért0 és megfélemlít0 módon viselkedem vele szemben két 2002. május 30-i e-mailjében.
The EIB explained that the first of the two e-mails had been sent to the complainant by mistake and that the EIB sincerely regremed its content.
Az EBB kifejteme, hogy a két e-mail közül az els0t tévedésb0l küldték a panaszosnak, és hogy az EBB komolyan sajnálatát fejezi ki ennek tartalma miam .
As for the second e-mail, the complainant had not been subjected to any kind of intimidation.
A második e-mailt illet0en nem volt szó a panaszos megfélemlítésér0l.
The Head of Unit had simply sent this e-mail in an eTort to assist the complainant by advising him that frequent contacting of the EIB in relation to the possibility of his employment with it could jeopardise his chances.
Az osztályvezet0 ezt az e-mailt azzal a szándékkal küldte, hogy a panaszos számára támogatást nyújtson azáltal, hogy azt a tanácsot adja neki, hogy a foglalkoztatása esélyeire vonatkozóan az EBB gyakori megkeresése veszélyeztetheti esélyeit.
The Ombudsman considered that the content of the first e-mail would have clearly constituted inappropriate language if it had been deliberately addressed to the complainant.
Az Ombudsman megállapítoma, hogy az els0 e-mail nyelvezete egyértelm8en helytelennek min0sülne, ha szándékosan küldik meg a panaszosnak.
Since the EIB had explained that the e-mail had been sent to the complainant by mistake, the Ombudsman considered that there appeared to be no grounds for further inquiries into this aspect of the complaint.
Mivel az EBB magyarázata szerint az e-mailt tévedésb0l küldték a panaszosnak, az Ombudsman megállapítoma, hogy a panasz ezen vonatkozását illet0en további vizsgálat nem indokolt.
The Ombudsman noted that the EIB’s second e-mail of 30 May 2002 established a link between the complainant’s e-mails and his application, namely that it could be rejected if he continued to send e-mails requesting information.
Az Ombudsman megállapítoma, hogy az EBB 2002. május 30-i második e-mailje kapcsolatot teremt a panaszos e-mailje és jelentkezése közöm , vagyis azt, hogy ez utóbbit elutasíthatják, ha további információkér0 e-maileket küld.
The Ombudsman pointed out that, by using terms which could be understood as conveying a threat by the average reader when answering the complainant’s request for information on his application, the EIB had failed to respect Articles 11 and 12(1) of the European Code of Good Administrative Behaviour.
Az Ombudsman rámutatom arra, hogy a panaszosnak a jelentkezésére vonatkozó tájékoztatáskérés megválaszolásakor olyan szövegezéssel, amely az átlagolvasó számára fenyegetést sugall, az EBB elmulasztom a tiszteletben tartani a helyes hivatali magatartás európai kódexe 11. cikkét és 12. cikke (1) bekezdését.
HANDLING OF A REQUEST FOR ACCESS TO INFORMATION BY THE EIB
INFORMÁCIÓHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS IRÁNTI KÉRELEMNEK AZ EBB ÁLTAL TÖRTÉN} KEZELÉSE
Summary of decision on complaint 3442/2004/PB against the European Investment Bank
Az Európai Beruházási Bank ellen benyújtom 3442/2004/PB panaszról szóló határozat összefoglalása
The complainant had asked for information on loans that the European Investment Bank (EIB) had made available, through intermediary banks, for small and medium-sized renewable energy projects.
A panaszos tájékoztatást kért olyan kölcsönökre vonatkozóan, amelyeket az Európai Beruházási Bank (EBB) közvetít0 bankokon keresztül, megújuló energiaprojektekkel foglalkozó kis- és középvállalkozások rendelkezésére bocsátom .
He alleged that the EIB had wrongly rejected his request.
Azt állítoma, hogy az EBB tévesen utasítoma el kérelmét.
The EIB explained its policy that “[d]isclosure of detailed information on global loan allocations is the competence of the intermediary bank (…).
Az EBB magyarázatot adom azon politikájára, miszerint „[A] globális kölcsönök kiosztására vonatkozó részletes tájékoztatás rendelkezésre bocsátása a közvetít0 bank hatásköre (…).
The EIB provides, on request, aggregate data on global loan financing, including country and sector breakdowns.”
Kérésre az EBB összesítem adatokkal szolgál a globális kölcsönfinanszírozásról, ideértve az országos és ágazati lebontásokat is.”
According to the EIB, this practice was based on the consideration that the fi final beneficiaries’ contractual relationship was with the intermediary bank, not with the EIB and that the EIB should not disclose information that was part of the confidential relationship between the intermediary bank and the final beneficiary.
Az EBB szerint ezt a gyakorlatot arra a megállapításra alapozták, hogy a végs0 kedvezményezem ek a közvetít0 bankkal kötnek szerz0dést, nem az EBB-vel, és az EBB nem tehet közzé olyan információt, amely a közvetít0 bank és a végs0 kedvezményezem közöm i bizalmas viszonyra vonatkozik.
In light of the relevant exception in the EIB’s Rules on Public Access to Documents, this consideration appeared legitimate.
Az EBB-nek a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésr0l szóló szabályzatában
DECISIONS FOLLOWING AN INQUIRY
Az Ombudsman ezért nem állapítommeg hivatali visszásságot.
DRAFT RECOMMENDATIONS ACCEPTED BY THEINSTITUTION
AZ INTÉZMÉNYEK ÁLTAL ELFOGADOTT AJÁNLÁSTERVEZETEK
AGE LIMITS IN TRAINEESHIP PROGRAMME
GYAKORNOKI PROGRAMBAN MEGÁLLAPÍTOTT KORHATÁR
Summary of decision on complaint 2107/2002/(BB)PB against the European Commission
Az Európai Bizomság ellen benyújtom 2107/2002/(BB)PB panaszról szóló határozat összefoglalása
The complaint concerned the rules governing inservice training periods with the Commission, which explicitly mentioned an age limit of 30 years.
A panasz tárgya a Bizomság munkahelyi gyakornoki rendszerér0l szóló szabályokkal volt kapcsolatos, amelyek kifejezem en 30 éves korhatárt szabnak meg.
The complainant alleged that the age limit constituted age discrimination and was contrary to the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
A panaszos azt állítoma, hogy a korhatár életkor szerinti megkülönböztetésnek min0sül, és ellentétes az Európai Unió Alapjogi Chartájával.