natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further information may also be obtained from banks, taxaccountants, auditors, software providers, chambers of commerce, or similar associations as well as from regional andnational administrations.
További információk beszerezhetők még bankoktól, adótanácsadóktól, könyvvizsgálóktól, szoftverszállítóktól, kereskedelmi kamaráktól vagy hasonló egyesületektől, valamint a regionális és nemzeti közigazgatási egységektől.
How do I set about obtaining a publication?
Értékesítés és előzetés
Once you have obtained the list of sales agents, contact thesales agent of your choice and place your order.
Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala által értékesítési célra készített kiadványok hozzáférhetőek értékesítési megbízottainkon keresztül, a világ bármely részében.
How do I obtain the list of sales agents?
Hogyan lássak neki a kiadvány megszerzésének?
Go to the Publications Office website http://publications.eu.int/
Ha beszerezte az értékesítési megbízottak jegyzékét, lépjen kapcsolatban az Ön által kiválasztott értékesítési megbízottal, és adja le megrendelését!
Or apply for a paper copy by fax (352) 2929 42758.
Keresse fel a Kiadóhivatal weboldalát: http://publications.eu.int/ vagy kérjen egy nyomtatott példányt faxon, a (352) 2929 42758 számon.
Fit for the Euro!A guide for small and medium-sized enterprises
Felkészülés az euróra Útmutató kis- és középvállalkozásoknak
Europe Direct is a service to help you «ndanswersto your questions about the European Union
A ¶Europe Direct• szolgèltatèsa segót Ûnnek vèlaszt talèlni az Eurùpai Uniùval kapcsolatos kïrdïseire.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
Jelentﾒs mennyisïg｀ tovèbbi informèciùt talèl az Eurùpai Uniùrùl az interneten.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Az informèciùk az Eurùpa szerveren, a kûvetkezﾒ cómen èllnak rendelkezïsre: http://europa.eu.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Katalùgusinformèciù a kiadvèny vïgïn talèlhatù.
Ç European Communities, 2006Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Ç Eurùpai Kûzûssïgek, 2006 Sokszorosótèsa a forrès f e l t Ÿ n t e t ï s ï v e l engedïlyezett.
The aim of this brochure is to disseminate good practice and encourage an exchange of experiences in Europe.
Ennek az ismertetﾒnek a cïlja helyes gyakorlatok elterjesztïse ïs a tapasztalatcsere elﾒsegótïse Eurù-pèban.
The 40 good practice cases presented in this brochure provide a sample of the di.erent suc-cessful ways in which public administrations support Europe's small and medium-sized enterprises (SMEs).
Az ebben az ismertetﾒben leórt 40 helyes gyakorlat pïldakïnt szolgèl azokra a k Ÿ l û n f ï l e sikeres mùdszerekre, amelyekkel az èllam segóti az eurùpai kis- ïs kûzïpvèllalkozèsokat.
These cases were selected as part of the exchange of good practice in the context of the Euro-pean Charter for Small Enterprises.
Az esetek kivèlasztèsa a Kisvèllalkozèsok Eurùpai Chartèjèban lefektetett, a helyes gyakorlatok cserïjïre vonatkozù elv alap-jèn tûrtïnt.
European Charter for Small Enterprises (
Kisvèllalkozèsok Eurùpai Chartèja1
The European Charter for Small Enterprises, created at the request of the Lisbon European Council in 2000, supports small enterprises, in particular by improving their legislative and administrative framework.
A 2000-ben rendezett lisszaboni Eurùpai Tanècs felkïrïsïre elkïszótett Kisvèllalkozèsok Eurùpai Chartè-ja tèmogatja a kisvèllalkozèsokat, k Ÿ l û n û s e n azèltal, hogy javótja ezek jogi ïs igazgatèsi kûrnyeze-tït.
Based on the open method of coordination, the Charter calls upon the Member States and the Commission to take action in its 10 key areas.
A nyólt koordinèciù alapjèn a Charta felhóvja a tagèllamokat ïs a Bizottsègot, hogy tóz meghatèrozù t e r Ÿ l e t e n tegyenek lïpïseket.
During its six years of existence, the Charter has become a core document of SME policy.
Hatïves fennèllèsa sorèn a Charta a kis- ïs kûzïpvèllalkozèsokra vonatkozù politika kûzponti doku-mentumèvè vèlt.
It is now the reference frame for 44 countries and it is also used at regional policy-making level.
Jelenleg a Charta 44 orszèg szèmèra jelent referenciakeretet, tovèbbè hasznèljèk regionèlis szakpolitikai dûntïsek meghozatalèhoz is.
Five EU regions have already endorsed the Charter and seven have shown interest in using it as a basis for their SME policies.
Ût EU-rïgiù mèr csatlakozott a Chartèhoz, ïs tovèbbi hït jelezte ïrdeklﾒdïsït, hogy azt a kis- ïs kûzïpvèllalkozèsokra vonatkozù politika alapjakïnt hasznèlnè.
Since the creation of the Charter, the Commission has published annual reports outlining progress towards the Charter's objectives.
A Charta elkïszótïse ùta a Bizottsèg ïves jelentïseket tesz kûzzï, melyek ismertetik, mennyire valù-sultak meg a Charta cïlkit｀zïsei.
As of 2005, Charter reporting on the Member States' activities has been integrated into the reporting on the renewed Lisbon process (2).
2005-tﾒl kezdﾒdﾒen a tagèllamok tevïkenysïgïrﾒl szùlù ilyen jelen-tïs b e ï p Ÿ l t a megÿjult lisszaboni folyamatrùl2 szùlù jelentïsekbe.
The information on SME poli-cies available through the Lisbon reporting is, however, rather general in nature.
A lisszaboni jelentïseken keresz- t Ÿ l elïrhetﾒ, a kis- ïs kûzïpvèllalkozèsokra vonatkozù politikèrùl szùlù informèciùk azonban j e l l e g Ÿ k e t tekintve meglehetﾒsen èltalènosak.
To complement Lisbon reporting, the Charter serves as a reference frame for the exchange of good practice and learning from each other.
A lisszaboni jelentïsek kiegïszótïsekïnt a Charta referenciakeretkïnt szolgèl a helyes gyakorlatok cserïjïre ïs az egymèstùl valù tanulèsra.
2006 good practice selection
Helyes gyakorlatok gy｀jtemïnye, 2006
Focus areas for the 2005›06 exercise
A 2005›2006-os tevïkenysïg kiemelt t e r Ÿ l e t e i
A selected number of Charter areas are prioritised each year, based on discussions with the Member States.
Minden ïvben kiemelt szerepet kap a Charta nïhèny kivèlasztott t e r Ÿ l e t e , a tagèllamokkal folytatott egyeztetïs alapjèn.
The focus for the 2005›06 Charter exercise to identify and exchange good practice was on the following three areas:
A helyes gyakorlatok meghatèrozèsèt ïs cserïjït cïlzù, a Charta alapjèn vïgzendﾒ 2005›2006-os tevïkenysïgben a kûvetkezﾒ hèrom t e r Ÿ l e t kapott kiemelt «gyelmet:
(1) more out of the single market, especially easy access to information on legislation and standardisa-tion;
1. az egysïges piac lehetﾒsïgeinek jobb kihasznèlèsa, k Ÿ l û n û s e n a jogszabèlyokrùl ïs szabvènyosó-tèsrùl szùlù informèciùkhoz valù jobb hozzèfïrïs,
(3) successful e-business models, especially measures to support the uptake of e-business by SMEs.
3. sikeres modellek az e-Ÿzletben, k Ÿ l û n û s e n az azt tèmogatù intïzkedïsek, hogy a kis- ïs kûzïpvèl-lalkozèsok lïpjenek be az e-Ÿzletbe.
The Member States, Norway, Bulgaria and Romania have taken part in this exercise and proposed 155 cases in total.
A tagèllamok, Norvïgia, Bulgèria ïs Romènia vettek rïszt ebben a tevïkenysïgben, ïs ûsszesen 155 eset ismertetïsït javasoltèk.
These countries were invited to consult their national business organisations before sub-mitting their proposals.
Ezeket az orszègokat felkïrtïk, hogy konzultèljanak sajèt orszèguk gazda-sègi szervezeteivel, mielﾒtt benyÿjtanèk a javaslataikat.
The selected 40 good practices highlighted in this brochure are initiatives which seem to have been particularly bene«cial in a national context and which could also be of inter-est to other countries.
Az ebben az ismertetﾒben kiemelt 40 javasolt helyes gyakorlat olyan kezdemïnyezïseket jelent, amelyek valùszón｀leg k Ÿ l û n û s e n hasznosak lesznek tagèllami szinten, ïs amelyek mès orszègok ïrdeklﾒdïsïre is szèmot tarthatnak.
The full collection of good practice proposals can be consulted at: h t t p : / / e c . e u r o p a . e u / e n t e r p r i s e / e n t e r p r i s e _ p o l i c y / c h a r t e r / g o o d p r a c t i c e . h t m
A javasolt helyes gya-korlatok teljes felsorolèsa a kûvetkezﾒ weboldalon talèlhatù: h t t p : / / e c . e u r o p a . e u / e n t e r p r i s e / e n t e r p r i s e _ p o l i c y / c h a r t e r / g o o d p r a c t i c e . h t m .
The «rst three chapters of this brochure present the selected good practices in the above three priority areas; the fourth chapter is devoted to a collection of good practices proposed in the non-priority Charter areas.
Az ismertetﾒ elsﾒ hèrom fejezete a fenti hèrom kiemelt t e r Ÿ l e t e n hasznèlhatù kivèlasztott helyes gya-korlatokat mutatja be, a negyedik fejezet pedig a Charta nem kiemelt t e r Ÿ l e t e i n javasolt helyes gyakor-latokat sorolja fel.
Learning from each other
Tanulès egymèstùl
One of the successes of the European Charter for Small Enterprises is that it has enabled the countries participating in it to learn from each other's good practices.
A Kisvèllalkozèsok Eurùpai Chartèjènak egyik sikere, hogy lehetﾒvï tette a rïszt vevﾒ orszègoknak az egymès helyes gyakorlataibùl valù tanulèst.
In 2004, the Member States reported on 23 cases where they had based their own policy improvements on ideas and experience from other Mem-ber States.
2004-ben a tagèllamok 23 olyan esetrﾒl szèmoltak be, ahol a sajèt politika tovèbbfejlesztïsït mès tagèllamokbùl szèrmazù elkïpzelïsekre ïs tapasztalatokra ala-poztèk.
In the current exercise, 27 such cases were identi«ed among the participating countries.
A jelenlegi tevïkenysïg sorèn 27 ilyen eset fordult elﾒ rïszt vevﾒ orszègok kûrïben.
For example, Belgium has developed its guarantee organisation Socamut on the basis of various re-ports drawn up by the European Commission on «nance, in particular the Best project on micro-credit and examples from several Member States.
Belgium pïldèul a Socamut garanciavèllalù szervezetet rïszint az Eurùpai Bizottsèg èltal kïszótett k Ÿ - l û n f ï l e p ï n z Ÿ g y i jelentïsek, k Ÿ l û n û s e n a mikrohitelekkel foglalkozù Best programrùl szùlù jelentïs, rïszint tûbb tagèllambùl szèrmazù pïldèk alapjèn alakótotta ki.
Denmark provides support to SMEs in their use of e-busi-ness on the basis of similar initiatives in Ireland, the Netherlands, Finland, Sweden and Norway.
Dènia az e-Ÿzlet hasznèlata terïn a hasonlù ór, holland, «nn, svïd ïs norvïg kezdemïnyezïsek alapjèn tèmogatja a kis- ïs kûzïpvèllalkozè-sokat.
The model for stakeholder consultation in Estonia was inspired by the Danish example and Austria has developed its project `ABC of business start-ups' on the basis of the German `5 EUR business' competi-tion.
Az ïrintettekkel folytatott konzultèciù ïsztorszègi modelljït a dèn pïlda alapjèn dolgoztèk ki, Ausztria pedig a nïmet ¶5 eurùs vèllalkozès• alapjèn dolgozta ki a ¶Vèllalkozèsindótès èbïcïje• elneve-zïs｀ programjèt.
Hungary has created a series of regional programmes to inform SMEs about the internal market, drawing on programmes from other Member States, in particular Austria.
Magyarorszèg egy sor regionèlis programot hozott lïtre a kis- ïs kûzïpvèllalkozè-soknak az egysïges piacrùl szùlù tèjïkoztatèsa cïljèbùl a mès tagèllamokban, k Ÿ l û n û s e n Ausztrièban folytatott programok alapjèn.
The National Innovation Fund in Bulgaria took its lead from the Netherlands.
Bulgèrièban az orszègos innovèciùs alap a holland pïldèt kûveti.
Charter conference
Konferencia a Charta keretïben
The main forums for exchanging good practice in the Charter context are the annual conferences where some of the good practices highlighted in this brochure are presented.
A Charta keretïben a helyes gyakorlatok cserïjïnek a legfﾒbb fùrumai az ïves konferencièk, ahol az ebben az ismertetﾒben kiemelt helyes gyakorlatok k û z Ÿ l nïhènyat bemutatnak.
The 2006 Charter con-ference, held in Vienna on 13 and 14 June 2006, is being jointly organised by the Commission and the Austrian Presidency.
A 2006. ïvi konfe-rencièra Bïcsben k e r Ÿ l sor 2006. jÿnius 13›14-ïn a Bizottsèg ïs az osztrèk elnûksïg kûzûs szerve-zïsïben.
More information on the conference can be found at: h t t p : / / e u r o p a . e u / c o m m / e n t e r p r i s e / e n t e r p r i s e _ p o l i c y / c h a r t e r / c o n f 2 0 0 6 / i n d e x _ e n . h t m
Tovèbbi informèciùk talèlhatùk a konferencièrùl az alèbbi weboldalon: h t t p : / / e u r o p a . e u . i n t / c o m m / e n t e r p r i s e / e n t e r p r i s e _ p o l i c y / c h a r t e r / c o n f 2 0 0 6 / i n d e x _ e n . h t m
European Charter for Small Enterprises
Kisvèllalkozèsok Eurùpai Chartèja
MORE OUT OF THE SINGLE MARKET
AZ EGYSÏGES PIAC L E H E T p S Ï G E I N E K J O B B KIHASZNÈLÈSA
More out of the single market, especially easy access to information on legislation and standardisation
Az egysïges piac lehetﾒsïgeinek jobb kihasznèlèsa, k Ÿ l û n û s e n a jogszabèlyokrùlïs szabvènyosótèsrùl szùlù informèciùkhoz valù jobb hozzèfïrïs
It is essential for the single market to function smoothly if it is to promote competitiveness, economic growth and employment throughout the European Union.
Az egysïges piac szèmèra alapvetﾒ, hogy akadèlytalanul m｀kûdjûn, ha cïlja az, hogy az Eurùpai Uniù-ban m i n d e n Ÿ t t elﾒsegótse a versenykïpessïget, a gazdasègi nûvekedïst ïs a foglalkoztatottsègot.
Progress has been made over the years to complete the Union's single market and improve the conditions for businesses.
Az ïvek sorèn sokat fejlﾒdûtt az Uniù egysïges piaca, ïs javultak a vèllalkozèsok feltïtelei.
However, SMEs do not bene«t fully from the opportunities provided by the single market, largely because of a lack of informa-tion and di/culties in dealing with market imperfections.
A kis- ïs kûzïp-vèllalkozèsok azonban nem tudtèk teljes mïrtïkben kihasznèlni az egysïges piac èltal nyÿjtott lehetﾒ-sïgeket, fﾒleg informèciùhièny ïs a piaci rendellenessïgek kezelïsïnek nehïzsïgei miatt.
Moreover, SME participation in the European standardisation process and early use of new standards is crucial for them to be competitive and operate in the single market.
A kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok rïszvïtele az eurùpai szabvènyosótèsi folyamatban ïs az ÿj szabvènyok minïl hamarabbi hasznèlata ugyancsak kritikus fontossègÿ szèmukra ahhoz, hogy verseny- ïs m｀kû-dﾒkïpesek legyenek az egysïges piacon.
However, SMEs face several bar-riers when it comes to accessing and applying European and national standards, for example lack of knowledge of standards, di/culties in accessing the relevant information and entry barriers to the development of EU standards.
A kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok azonban tûbb akadèllyal talèljèk szembe magukat, amikor az eurùpai ïs nemzeti szabvènyok elïrhetﾒsïgïrﾒl ïs alkalmazèsèrùl van szù, mint pïldèul a szabvènyok ismeretïnek hiènya, a fontos informèciùk megszerzïsïnek nehïzsïgei ïs akadèlyok az EU-szabvènyok kidolgozèsèban tûrtïnﾒ rïszvïtel elﾒtt.
It is mostly small enterprises with fewer than 50 employees that have experienced problems in operat-ing in the single market (3).
Fﾒleg az 50 fﾒnïl kevesebb alkalmazottat foglalkoztatù kisvèllalkozèsok szèmèra jelent problïmèt az egysï-ges piacon valù m｀kûdïs3.
Over 70 % of the problems they have brought to the attention of the Euro
Az Eurùpai Informèciùs Kûzpontok (EIC) tudomèsèra jutott problïmèk tûbb mint
Info Centres (EICs) deal with cross-border activities within the single market.
70%-a a hatèrokon ètnyÿlù tevïkenysïgekkel foglalkozik az egysïges piacon b e l Ÿ l .
The nature of their di/cul-ties has mostly to do with rules or access to information.
A nehïzsïgek jellemzﾒ-en a szabèlyokkal vagy az informèciùkhoz valù hozzèfïrïssel kapcsolatosak.
Rules were causing di/culties usually because the legal framework was considered too restrictive or too di/cult to comply with, or because rules were not applied evenly or fairly across the EU or they were not consistent with other local, national or European rules.
A jogszabèlyok èltalèban azïrt okoztak nehïzsïgeket, mert a jogrendszer tÿl korlètozùnak vagy a jogkûvetïst nehezótﾒnek bizonyult, vagy pedig mert a jogszabèlyokat nem egyenlﾒen ïs tisztessïgesen alkalmaztèk az EU-ban, vagy nem voltak ûsszhangban mès helyi, tagèllami vagy eurùpai szint｀ jogszabèlyokkal.
However, by far the greatest barrier was access to information.
A legnagyobb akadèlyt azonban mïgis az informèciùhoz valù hozzèfïrïs jelentette.
Over one third of the SMEs that have contacted the EICs could not «nd the information they were looking for, or discovered that it was not available or that it was not available quickly enough.
Az Eurùpai Informèciùs Kûzpontokkal kapcsolatba lïpett kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok tûbb mint egyharmada vagy nem talèlta meg a keresett informèciùt, vagy azt tapasztalta, hogy az informèciù nem elïrhetﾒ vagy nem ïrhetﾒ el elïg gyorsan.
Almost 90 % of these SMEs stated that this had a negative economic impact on their activities, mostly in terms of loss of business oppor-tunities and additional costs due to the administrative burden.
Ezeknek a kis- ïs kûzïpvèl-lalkozèsoknak majdnem 90%-a szerint ez negatóv gazdasègi hatèssal volt a t e v ï k e n y s ï g Ÿ k r e , fﾒleg az Ÿzleti lehetﾒsïg elmulasztèsa ïs az adminisztratóv teher miatti tûbbletkûltsïgek formèjèban.
This chapter presents a selection of good practices on how di.erent countries help SMEs operate in the single market.
Ez a fejezet kivèlasztott helyes gyakorlatokat mutat be azzal kapcsolatban, ahogy a k Ÿ l û n b û z ﾒ orszè-gok segótik a kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok egysïges piacon tûrtïnﾒ m｀kûdïsït.
`Interactive policy making (IPM) feedback mechanism', di/culties reported by businesses to EICs in 2005.
Az interaktóv dûntïshozès visszajelzﾒ rendszere, a vèllalkozèsok èltal az Eurùpai Informèciùs Kûzpontoknak jelzett nehïz-sïgek 2005-ben.
Mediation of EU public procurement to entrepreneurs
Eurùpai uniùs kûzbeszerzïsek kûzvetótïse a vèllalkozùkhoz
Since summer 2004, the Estonian Chamber of Commerce and Industry's Euro Info Centre has o.ered Estonian entrepreneurs a service that informs them weekly about more then 2 500 published public procurement notices in the EU.
2004 nyara ùta az Ïszt Kereskedelmi ïs Iparkamara Eurùpai Informèciùs Kûzpontja olyan szolgèltatèst nyÿjt az ïszt vèllalkozèsoknak, melynek keretïben hetente tèjï-koztatja ﾒket az Eurùpai Uniùban kûzzïtett tûbb mint 2500 kûzbeszerzïsi pèlyèzati felhóvèsrùl.
Entrepreneurs can subscribe to a pro«le-based service and obtain information suited to their needs in a daily report by e-mail or fax.
A vèllalkozùk elﾒ«zethetnek egy pro«lalapÿ szolgèltatèsra, ïs ógy az igï-nyeikhez szabott informèciùkat kaphatnak e-mailben vagy telefaxon napi ûsszefog-lalù formèjèban.
Prompt information on new procurement notices gives them a solid competitive advantage over their competitors.
Az ÿj kûzbeszerzïsi pèlyèzati felhóvèsokrùl szùlù azonnali informè-ciù tetemes versenyelﾒnyt biztosót szèmukra versenytèrsaikkal szemben.
Entrepreneurs subscrib-ing to the service can be con«dent of having access to all published procurement notices in the regions, countries and «elds of activities that they take an interest in.
A szolgèltatèsra elﾒ«zetﾒ vèllalkozùk biztosak lehetnek abban, hogy hozzèfïrnek az ï r d e k l ﾒ d ï s Ÿ k r e szèmot tartù rïgiùkban, orszègokban ïs tevïkenysïgi kûrûkben kûzzïtett ûsszes kûzbeszerzïsi pèlyèzati felhóvèshoz.
Compulsory publication of procurement contracts also enables entrepreneurs to ob-tain useful information concerning the market situation, possible subcontractors and competitors in their area of business.
A kûzbeszerzïsi szerzﾒdïsek kûtelezﾒ nyilvènossègra hozatala is lehetﾒvï teszi a vèllalkozùknak, hogy hasznos informèciùkhoz jussanak a piaci helyzetet, a lehetsïges alvèllalkozùkat ïs a verseny-tèrsakat illetﾒen a sajèt Ÿzleti t e r Ÿ l e t Ÿ k û n .
As well as the service of procurement monitor-ing, the Euro Info Centre o.ers training and advice to entrepreneurs.
A kûzbeszerzïs-«gyelﾒ szolgèltatès mel-lett az Eurùpai Informèciùs Kûzpont tanfolyamokat ïs tanècsadèst is nyÿjt a vèllalko-zùk szèmèra.
To o.er entrepreneurs a reliable and handy service which enables them to save time.
Olyan megbózhatù ïs kûnnyen elïrhetﾒ szolgèltatès nyÿjtèsa a vèllalkozùk szèmèra, amellyel idﾒt takaróthatnak meg.
Results achieved
Elïrt eredmïnyek
In addition to informing customers directly, the selection of European procurement notices is published in the customer newsletter and on the Internet homepage of the Estonian Chamber of Commerce and Industry.
Az Ÿgyfelek kûzvetlen tèjïkoztatèsèn tÿl az eurùpai kûzbeszerzïsi pèlyèzati felhóvè-sok kivèlasztott kûrït kûzreadjèk Ÿgyfeleknek szùlù hórlevelek formèjèban ïs az Ïszt Kereskedelmi ïs Iparkamara internetes honlapjèn is.
EU public procurement has been added to the service since autumn 2005.
Az eurùpai uniùs kûzbeszerzï-seket 2005 ﾒszïn vettïk fel a szolgèltatèsba.
What makes this measure better than others?
A projekt elﾒnye mès intïzkedïsekhez kïpest
Euro Info C e n t r e E s t o n i a n Chamber of Commerce and Industry
A projekthez pïldakïnt szolgèlt:
The service was developed together with the Euro Info Centre UK 557 (Bristol, United Kingdom).
A szolgèltatèst az UK 557 Eurùpai Informèciùs Kûzponttal e g y Ÿ t t (Bristol, E g y e s Ÿ l t Kirèlysèg) fejlesztettïk ki.
Public awareness raising on standardisation
A «gyelem felhóvèsa a szabvènyosótèsra
The project was launched by the Lithuanian Standards Board (LSB) in an e.ort to increase awareness on standardisation (ISO, CEN, Cenelec, DIN, NEN, LST), in particu-lar in the regions.
A programot a Litvèn S z a b v è n y Ÿ g y i T e s t Ÿ l e t (LSB) indótotta azzal a cïllal, hogy job-ban felhóvjèk a «gyelmet a szabvènyosótèsra (ISO, CEN, CENELEC, DIN, NEN, LST), k Ÿ - l û n û s e n vidïken.
To achieve this goal, the LSB has organised awareness-raising sem-inars for SME managers and provided training on voluntary standardisation, bene«ts of standards, new approach directives, harmonised standards and global approach.
A cïl elïrïsïhez az LSB «gyelemfelkeltﾒ szeminèriumokat szerve-zett a kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok vezetﾒi szèmèra, ïs elﾒadèsokat tartott az ûnkïntes szabvènyosótèsrùl, a szabvènyok elﾒnyeirﾒl, az ¶ÿj megkûzelótïs• irènyelvekrﾒl, a har-monizèlt szabvènyokrùl ïs a globèlis szemlïletrﾒl.
Awareness-raising seminars for local policy-makers were held in two regions, and also attracted representatives from neighbouring local authorities.
Helyi dûntïshozùk szèmèra «gye-lemfelhóvù szeminèriumokat tartottak kït rïgiùban, ïs meghóvtèk a szomszïdos helyi hatùsègok kïpviselﾒit is.
Local govern-ment authorities have been introduced to the costs and bene«ts of standardisa-tion.
Az ûnkormènyzati hatùsègoknak bemutattèk a szab-vènyosótès kûltsïgeit ïs elﾒnyeit.
To foster awareness of standardisation and LSB activities among Lithuanian SMEs and local government authorities; to involve a higher number of Lithuanian enter-prises in training on standardisation.
A litvèn kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok ïs ûnkormènyzati hatùsègok kûrïben a «gyelem felhóvèsa a szabvènyosótèsra ïs a Litvèn S z a b v è n y Ÿ g y i T e s t Ÿ l e t tevïkenysïgïre.
The number of LSB technical committee members will increase.
A Litvèn S z a b v è n y Ÿ g y i T e s t Ÿ l e t m｀szaki bizottsègaiban nﾒ a tagok szèma.
Participation in sem-inars and involvement in standardisation activities will rise.
A szemi-nèriumokon ïs a szabvènyosótèsi tevïkenysïgekben valù rïszvïtel nûvekszik.
The results of the project were disseminated through the regional chambers of com-merce and announced on the website of the LSB (www.lsd.lt).
A projekt eredmïnyeit a regionèlis kereskedelmi kamarèk terjesztettïk, ïs ezek meg-jelentek a Litvèn S z a b v è n y Ÿ g y i T e s t Ÿ l e t weboldalèn: www.lsd.lt.
Eight seminars for SME managers were held in eight di.erent regions.
A kis- ïs kûzïpvèllalkozèsok vezetﾒi szèmèra nyolc szeminèriumot tartottak nyolc k Ÿ l û n b û z ﾒ rïgiùban.
Two seminars for local authorities were held in two regions.
A helyi hatùsègok szèmèra kït szeminèriumot tartottak kït rï-giùban.
LSB technical committees became more active in national and European standardisation.
A Litvèn S z a b v è n y Ÿ g y i T e s t Ÿ l e t m｀szaki bizottsègai aktóvabbè vèltak a nem-zeti ïs az eurùpai szabvènyosótèsban.
The number of technical committee members has risen by 18 %.
A m｀szaki bizottsègok taglïtszèma 18%-kal nﾒtt.