natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is another reason why it is very important for monetary policy to be credible in its objective of maintaining price stability – in order to stabilise longerterm inflation expectations at low levels, in line with price stability.
Ezért is rendkívül fontos, hogy a központi banknak az árstabilitás fenntartását célul kitűző monetáris politikája hiteles legyen. Ezáltal ugyanis a központi bank alacsony szinten tudja tartania hosszabb távú inflációs várakozásokat, összhangban az árstabilitással.
If the factors described above work in the other direction, we will see an increase in aggregate supply.
Amennyiben az imént vázolt tényezők ellenkező irányban fejtik ki hatásukat, az aggregált kínálat növekedéséről beszélhetünk.
For example, an increase in productivity (e.g. based on new technologies) would, all things being equal, lead to lower prices and higher employment in the short run as it becomes more profitable to hire labour at given wages.
A termelékenység növekedése (pl. új technológiák meghonosodásának köszönhetően), egyéb tényezők változatlansága mellett, rövid távon csökkenti az árakat és növeli a foglalkoztatást, mivel adott bérek mellett jövedelmezőbb új alkalmazottakat felvenni.
However, if real wages were to increase in line with productivity, employment would remain unchanged.
Ha azonban a reálbérek a termelékenységgel párhuzamosan növekednének, nem változna a foglalkoztatás szintje.
Taken together, a variety of factors and shocks can influence the price level in the short run.
Összefoglalva tehát: rövid távon számos tényező és sokk befolyásolhatja az árak alakulását.
Among them are developments in aggregate demand and its various components, including developments in fiscal policy.
Ezek között megemlítendő az aggregált kereslet és különböző összetevőinek (pl. fiskális politika) alakulása.
Further changes could relate to changes in input prices, in costs and productivity, in developments in the exchange rate, and in the global economy.
További változások a termelési tényezők áraival, a költségekkel, a termelékenységgel, az árfolyam alakulásával, valamint a világgazdasági folyamatokkal függhetnek össze.
All these factors could affect real activity and prices over shorter-term horizons.
E tényezők mindegyike rövid távon hatással lehet a reálkonjunktúrára és az árakra.
But what about longerterm horizons?
De mi a helyzet hosszabb távon?
Expected inflation matters for current wage settlements, as future price rises will reduce the quantity of goods and services that a given nominal wage can buy. So, if inflation is expected to be high, employees might demand a higher nominal wage increase during wage
A kérdés egy újabb fontos közgazdaságtani tételhez vezet: a közgazdászok általában különbséget tesznek rövid és hosszú táv között (lásd a IV.2 keretes írást).
This brings us to another important distinction in economics.
A várható infláció szerepe Amikor a vállalatok és alkalmazottaik bértárgyalásokat folytatnak, vagy amikor a vállalatok beárazzák termékeiket, általában azt is számításba veszik, hogy mekkora lesz az infláció mértéke az elkövetkező időszakban, mondjuk a következő egy évben.
Economists generally draw a distinction between the short run and the long run (see also Box 4.2).
A jelenben kötött bérmegállapodások
FACTORS DRIVING PRICE DEVELOPMENTS OVER LONGER-TERM HORIZONS
AZ ÁRAK ALAKULÁSÁT HOSSZABB TÁVON BEFOLYÁSOLÓ TÉNYEZŐK
What is the relative importance of these factors on inflation over longerterm horizons?
Miért fontosak a fenti tényezők az infláció szempontjából hosszabb időszakot tekintve?
Or in other words: are they all of equal relevance as regards inflationary trends?
Vagy másképp: vajon ugyanilyen fontos szerephez jutnak-e az infláció trendjében is?
The answer is clearly “no”.We shall see that monetary policy plays a crucial role here.
A válasz egyértelmű nem. Látni fogjuk, hogy a monetáris politika ebben a tekintetben kiemelkedő szerepet játszik.
How does this distinction influence our results?
Mindennek mi a jelentősége a végeredmény szempontjából?
Without going into too much detail, it can be argued that output does not depend on the price level in the long run.
Anélkül, hogy túlságosan a részletekbe bonyolódnánk, kimutatható, hogy a kibocsátás hosszú távon nem függ össze az árszínvonallal.
It is determined by the given stock of capital; by the labour force available and the quality of that labour force; by structural policies which influence incentives to work and to invest; and by any technological developments in the field of production.
A kibocsátás sokkal inkább a tőke adott mennyiségének, a rendelkezésre álló munkaerő mennyiségének és minőségének, a befektetést és munkavállalást ösztönző strukturális politikának, valamint a termelési technológia fejlesztésének függvénye.
In other words, the long-term level of output depends on a number of real or supply-side factors.These factors determine the exact position of the aggregate supply curve.
Vagyis a kibocsátás hosszú távon számos reál- illetve kínálati tényező alakulásával függ össze. Ezek a tényezők határozzák meg az aggregált kínálati görbe pontos helyzetét.
As already mentioned in previous paragraphs, there is a time lag of about one to three years between changes in monetary policy and the impact on prices.
Mint azt már a korábbiakban említettük, körülbelül 1–3 éves időeltolódás van a monetáris politika megváltozása és ennek az árakban is érzékelhető hatása között.
This implies that monetary policy cannot prevent unexpected real economic developments or shocks from having some short-run impact on inflation.
Ebből az következik, hogy a monetáris politika képtelen megakadályozni, hogy váratlan gazdasági események vagy sokkok rövid távon befolyásolják az inflációt.
However, there is widespread agreement among economists that monetary policy can control price developments over the longerterm and therefore also the “trend” of inflation, i.e. the change in the price level when the economy has fully incorporated shortterm disturbances.
A közgazdászok többsége viszont egyetért abban, hogy a monetáris politika a hosszú távú áralakulásokat igenis képes befolyásolni, és ezáltal az inflációs trendet, vagyis azt az árszintváltozást, amely a gazdaságban a rövid távú hatások teljes lecsengése után is fennmarad.
In the long run, prices are flexible and can respond fully to changes in supply and demand.
Az árak hosszú távon rugalmasak és teljes mértékben képesek reagálnia kereslet és a kínálat változásaira.
However, in the short run many individual prices are sticky and will remain at their current levels for some time (see Box 4.1).
Rövid távon viszont az egyes áruk és szolgáltatások árainak jó része ragadós, amiből az következik, hogy esetükben bizonyos ideig még fennmarad az aktuális árszint (lásd a IV.1 keretes írást).
The other curve that determines the state of equilibrium of the economy is the aggregate demand curve.
A gazdaság egyensúlyi helyzetét meghatározó másik görbe az aggregált keresleti görbe.
As we have seen, a number of factors can lead to increases in aggregate demand.
Amint azt a korábbiakban láttuk, az aggregált kereslet is számos tényező miatt növekedhet.
Among them are increases in government expenditures, in external demand for exports, and in improved expectations of future productivity developments which might have an impact on current consumption and investment.
Ezek közül kiemelkedik a kormányzati kiadások emelkedése, az export iránti külföldi kereslet élénkülése, a termelékenység jövőbeli alakulásával kapcsolatos kedvező várakozások, amelyek hatással lehetnek a folyó fogyasztásra és beruházásokra.
It is obvious, however, that although many of these factors can increase even for a protracted period, a sustained increase in the general price level can, in the long run, only be driven by a sustained and ongoing expansionary monetary policy.This point is often made in terms of the famous statement according to which “inflation is always and everywhere a monetary phenomenon”.
Világos azonban, hogy bár ezen tényezők közül számos akár hosszabb ideig is növekedhet, az általános árszint hosszabb távú növekedését kizárólag tartósan és folyamatosan expanzív monetáris politikával lehet elérni. Ezt az álláspontot tükrözi a jól ismert kijelentés, miszerint „az infláció mindig és mindenhol monetáris jelenség”.
Indeed, a number of empirical studies have provided evidence in favour of this hypothesis.The ultimate reason for an inflationary process in the longer run is, therefore, a sustained increase in money supply which is equivalent to a sustained expansionary monetary policy.
Valóban számos empirikus vizsgálat alátámasztani látszik e hipotézist. Hosszú távon az inflációs folyamat hátterében tehát végső soron a pénzmennyiség hosszan tartó növekedése áll, ami gyakorlatilag tartósan expanzív monetáris politikát jelent.
4 increases the money supply by too much, the price level will ultimately also increase.This basic result is illustrated by the fundamental economic concept which addresses in more detail the relationship between money and prices, namely the quantity theory of money (see Box 4.3 below).
4 pénzmennyiséget, végül az árszínvonal is emelkedni fog. Ugyanerre az alapvető konklúzióra jutunk egy másik rendkívül fontos közgazdasági teória, a pénz mennyiségi elmélete segítségével, amely a pénztömeg és az árak alakulása közti összefüggést tárja fel (lásd a IV.3 keretes írást).
In a longerterm perspective, monetary policy actions thus determine whether inflation is allowed to rise or is kept low.
Hosszabb időperspektívában tehát a monetáris politikai intézkedések szabják meg, hogy az infláció növekszik-e vagy alacsony szinten marad.
In other words, a central bank that controls the money supply and the shortterm interest rate has ultimate control over the rate of inflation over longerterm horizons.
Arról van tehát szó, hogy a pénzmennyiség és a rövid lejáratú kamatlábak alakulását befolyásoló központi bank szabja meg végső soron a hosszabb távú infláció ütemét.
If the central bank keeps shortterm interest rates too low and
Ha a központi bank túlságosan alacsonyan tartja a kamatokat és túlságosan megnöveli a
BOX 4.3 THE QUANTITY THEORY OF MONEY
4.3 KERETES ÍRÁS A PÉNZ MENNYISÉGI ELMÉLETE
According to an identity which is widely known as the quantity equation, the change in the money stock ( M) in an economy equals the change in nominal transactions (approximated by the change in real activity ( YR) plus the change in the price level ( P)), minus the change in velocity ( V).The latter variable can be defined as the speed with which money is transferred between different money holders and thus determines how much money is required to serve a particular level of nominal transactions.12 In short:
Ezek között kiemelendők a közösség termelési lehetőségei, ízlése, preferenciái. A második, hogy hosszú távon a forgási sebességet olyan tényezők eredőjeként foghatjuk fel, mint a fizetési szokások, a tranzakciók végrehajtásának pénzügyi és gazdasági keretei, valamint a pénztartás (mint egyéb eszközök alternatívája) hozamai és költségei.
M= YR + P– theory. First, output can, in the long run, be regarded as being determined by real-side factors like the productive opportunities of the community and its tastes and preferences.
Ebből az következik, hogy a pénzkínálat – amelyet a monetáris hatóságok döntései határoznak meg – hosszú távon összefügg az árszinttel.
Second, in the long run, velocity is regarded as being determined by payment practices, financial and economic arrangements for effecting transactions and costs of and returns from holding money instead of other assets.
Vagyis hosszú távon az árszintet közvetlenül a pénzmennyiség változása szabja meg, mozgása pedig utóbbival arányos.
It then follows that the quantity of money supply – which is determined by the decisions taken by the monetary authorities – is, in the long run, linked to the price level.
Utóbbi változó nem más, mint az a tempó, amellyel a pénz egyik készpénztulajdonostól a másikhoz jut.
Put another way, over longerterm horizons, the price level is determined directly by changes in the quantity of money and it moves proportionally to the latter.
Azt mutatja meg tehát, hogy a nominális ügyletek egy adott mennyiségének lebonyolításához mennyi pénzre van szükség.12 Képlettel:
One implication of this is that the institution which determines the supply of money, namely the central bank, is ultimately responsible for longerterm trends in inflation.
Ennek egyik következménye, hogy végső soron az infláció hosszabb távú trendszerű alakulásáért a központi bank mint pénzkínálatot meghatározó intézmény felel.
This relationship is a socalled identity, i.e. a relationship that can obviously not be falsified.
12 Mindez azt tükrözi, hogy az egyenlet bal oldala a felhasznált pénz mennyiségét, míg jobb oldala a tranzakció értékét összegzi.
It therefore does not provide any statements about causality.A sense of causality can only be inferred if further assumptions regarding the determinants of the variables are taken into account.
Utóbbiba akkor nyerhetünk csak némi bepillantást, ha további feltevéseket is figyelembe veszünk a változók determinánsaival kapcsolatban.
In particular, the following two assumptions allow the quantity equation to be transformed into the quantity
Különösen két feltevés segítségével alakítható a mennyiségi egyenlet mennyiségi elméletté.
12Th is reflects the fact that the left-hand side of the equation sums up the amount of money used, whereas the right-hand side reflects the value of the transaction.
Az első, hogy a kibocsátást hosszú távon különböző reáloldali tényezők által meghatározottnak tekinthetjük.
THE ECB’S MONETARY POLICY
AZ EKB MONETÁRIS POLITIKÁJA
5.1 gives a short historical overview.
Rövid történeti áttekintés
5.2 elaborates on the institutional framework.
Az intézményi keretek ismertetése
5.3 focuses on the ECB’s monetary policy strategy.
Az EKB monetáris politikai stratégiája
5.4 sheds some light on the Eurosystem’s operational framework.
Az eurorendszer működési keretei
THE ECB’S MONETARY
AZ EKB MONETÁRIS
Stage One of EMU Following the Delors Report, the European Council, in June 1989, decided that the first stage of EMU should be launched on 1 July 1990.At the same time, the Committee of Governors of the central banks of the Member States of the European Economic Community, which had played an increasingly important role in monetary cooperation since it was established in May 1964, was given additional responsibilities.
A GMU első szakasza A Delors-jelentés 1989. júniusi benyújtását követően az Európai Tanács 1990. július 1-jét jelölte meg a GMU első szakaszának kezdőpontjaként. Ezzel párhuzamosan további feladatkörökkel ruházták fel az Európai Gazdasági Közösség központi bankjainak elnökeit tömörítő bizottságot, amely 1964. májusi megalakulása óta egyre nagyobb szerephez jutott a monetáris együttműködésben.
History – the three stages of Economic and Monetary Union The idea that Europe should have a single, unified and stable monetary system has its roots far back in history (see Box 5.1).
A gazdasági és monetáris unió három szakaszának története Az elképzelés, miszerint Európának egyetlen, egységes és stabil monetáris rendszerre van szüksége nem újdonság, gyökerei a távoli múltba nyúlnak vissza (lásd az V.1 keretes írást).
After one unsuccessful attempt in the early 1970s, a decisive impetus to the integration process came about in June 1988, when the European Council reconfirmed the objective to gradually achieve economic and monetary union.
A hetvenes évek elején tett sikertelen próbálkozást követően az integráció folyamatának a végső lökést az adta meg, amikor 1988 júniusában az Európai Tanács ismételten kinyilvánította azon célkitűzését, hogy fokozatosan gazdasági és monetáris uniót hozzon létre.
A committee chaired by Jacques Delors, the then President of the European Commission, was set up to study and propose concrete stages leading to this union.The committee’s report (the socalled “Delors Report”), presented in April 1989, proposed the introduction of an Economic and Monetary Union (EMU) in three discrete but evolutionary steps.
Az Európai Bizottság akkori elnökének, Jacques Delors-nak az elnökletével bizottságot állítottak fel, amelynek feladata az volt, hogy meghatározza az unióhoz vezető folyamat konkrét szakaszait, illetve konkrét javaslatot fogalmazzon meg. A bizottság 1989 áprilisában bemutatott jelentésében (Delors- jelentés) azt javasolta, hogy a gazdasági és monetáris uniót (GMU) három, egymástól elkülönülő, de egymásra épülő szakaszban valósítsák meg.
In order for Stages Two and Three to take place, the Treaty establishing the European Community (the socalled “Treaty of Rome”) had to be revised so that the required institutional structure could be established.
Ahhoz, hogy a második és a harmadik szakasz megvalósulhasson, és ki lehessen alakítani a szükséges intézményi kereteket, módosítani kellett az Európai Közösséget létrehozó szerződést (Római Szerződés).
For this purpose, an Intergovernmental Conference on EMU was held in 1991 in parallel with the Intergovernmental Conference on political union.The Committee of Governors submitted the draft Statute of the ESCB and of the ECB to the Intergovernmental Conference. The negotiations resulted in the Treaty on European Union, which was agreed in December 1991 and signed in Maastricht on 7 February 1992.
A központi bankok elnökeinek bizottság a a konferencia elé terjesztette a KBER és az EKB alapokmányának tervezetét. A tárgyalások eredményeként 1991 decemberében elfogadták az Európai Unióról szóló szerződést, amelyet 1992. február 7-én, Maastrichtban írtak alá.
However, owing to delays in the ratification process, it did not come into force until 1 November 1993.
A ratifikációs folyamat elhúzódása miatt azonban a szerződés csak 1993. november 1-jével lépett hatályba.
POLICY
POLITIKÁJA
BOX 5.1 THE ROAD TO THE SINGLE CURRENCY, THE EURO
5.1 KERETES ÍRÁS AZ EGYSÉGES VALUTÁHOZ, AZ EURÓHOZ VEZETŐ ÚT
1962 The European Commission makes its first proposal
Az Európai Bizottságnak a gazdasági és monetáris unióra
(Marjolin-Memorandum) for economic and monetary the single currency and sets out the scenario for its union.
A madridi Európai Tanácson döntés születik a közös vonatkozó első javaslata (Marjolin-memorandum).
adoption and the cash changeover.
valuta nevéről, továbbá forgatókönyvet állítanak össze az
A Committee of Governors of central banks of the
központi bankjainak elnökeiből, amelynek feladata az EGK
Member States of the European Economic Community
Tanácsnak a központi bankjai közti együttműködés intézményesítése.
(EEC) is formed to institutionalise cooperation among
A Werner-jelentésben terv születik a gazdasági és
Growth Pact”.
június
1970 The Werner Report sets out a plan to realise an
Az Európai Tanács elfogadja a Stabilitási és növekedési monetáris unió 1980-ig történő megvalósítására a paktumot.
May 1998 Belgium,
Közösségen belül.
Ireland,
április
Italy, economic and monetary union in the Community by
„Valutakígyó” néven egy olyan rendszert hoznak létre,
Netherlands,
Európai
Austria,
Gazdasági
and Finland are considered to fulfil the necessary
Igazgatóságának tagjait.
Member States of the European Economic Community is
A „valutakígyó” megfelelő működésének biztosítására június
ECB are appointed.
Megalakul az EKB és a KBER.
The ECB and the ESCB are established.
létrejön az Európai Monetáris Együttműködési Alap.
The European Monetary Cooperation Fund (EMCF) is set
Az EKB meghirdeti az 1999. januártól beinduló március
The ECB announces the strategy and the operational up to ensure the proper operation of the snake.
Létrejön az Európai Monetáris Rendszer (EMR).
framework for the single monetary policy it will conduct
egységes monetáris politika stratégiáját és működési február
The European Monetary System (EMS) is created.
Az Egységes Európai Okmány aláírása.
from January 1999.
kereteit.
Jan. 1999
június
The European Council mandates a committee of experts currency of the euro area; conversion rates are fixed under the chairmanship of Jacques Delors (the “Delors irrevocably for the former national currencies of the par-
Megkezdődik a GMU harmadik szakasza; az euro az szakértői bizottságot (Delors-bizottság) hoz létre, euroövezet közös valutája lesz; véglegesen rögzítik a amelynek feladata, hogy javaslatokat dolgozzon ki a résztvevő tagállamok nemzeti valutáinak árfolyamait; az
Committee”) to make proposals for the realisation of EMU.
GMU megvalósítására.
ticipating Member States; a single monetary policy is con-
euroövezetben egységes monetáris politika lép életbe.
The European Council agrees on the realisation of EMU
A bizottság benyújtja a Delors-jelentést az Európai
Stage One of EMU begins.
az euroövezethez.
An Intergovernmental Conference to prepare for Stages introduced and become sole legal tender in the euro area
Az eurokészpénz bevezetése: forgalomba kerülnek az három szakaszban történő megvalósításáról.
by the end of February 2002.
eurobankjegyek és -érmék, az eurokészpénz 2002.
The Treaty on European Union (the “Maastricht Treaty”)
Az Európai Unióról szóló szerződés (ismertebb nevén száma
May 2004 The NCBs of the ten new EU Member States join the is signed.
27-re emelkedett; a két ország ezzel
ESCB.
Maastrichti Szerződés) aláírása.
Frankfurt am Main is chosen as these at of the European
Monetáris Intézet (EMI) és az EKB székhelyéül,
Slovenia becomes the 13th Member State to join the
csatlakozott tagállamok száma 15-re emelkedett.
The Treaty on European Union enters into force.
Az Európai Unióról szóló szerződés hatályba lép.
Alexandre Lamfalussy is appointed President of the EMI,
Szlovákia csatlakozásával az euroövezet tagállamainak december
Jan. 2008 Cyprus and Malta join the euro area, thereby increasing to be established on 1 January 1994.
Lámfalussy Sándort nevezik ki az 1994. január 1-jével száma 16.
Member States to 16.
Megkezdődik a GMU második szakasza, megalakul az EMI.
Source: Scheller (2004), p. 16, updated
Forrás: Scheller (2004), 16. o, frissítve.
In December 1996 the EMI also presented to the European Council, and subsequently to the public, the selected design series for the euro banknotes to be put into circulation on 1 January 2002.
1996 decemberében az EMI az Európai Tanács, majd ezt követően a nyilvánosság előtt is bemutatta az eurobankjegyek 2002. január 1-jével forgalomba bocsátandó nyertes sorozatát.
Stage Two of EMU: the establishment of the EMI and the ECB The establishment of the European Monetary Institute (EMI) on 1 January 1994 marked the start of the second stage of EMU.
A GMU második szakasza: az EMI és az EKB megalakulása A GMU második szakasza 1994. január 1-jén, az Európai Monetáris Intézet (EMI) megalakulásával kezdődött.
Henceforth, the Committee of Governors ceased to exist.The EMI’s transitory existence also mirrored the state of monetary integration within the Community: the EMI had no responsibility for the conduct of monetary policy in the European Union (this remained the responsibility of the national authorities) nor did it have any competence for carrying out foreign exchange intervention.
Ez egyben a központi bankok elnöki bizottságának megszűnését is jelentette. Az EMI átmeneti jellege egyben a monetáris integráció állapotát is tükrözte a Közösségen belül: az Európai Unió monetáris politikájának irányítása nem tartozott az EMI feladatkörébe, hanem továbbra is a nemzeti hatóságok hatáskörében maradt, ezenkívül devizaintervenciót sem állt jogában végrehajtani.
In order to both complement and clarify the Treaty’s provisions on EMU, in June 1997 the European Council adopted the Stability and Growth Pact to ensure budgetary discipline in respect of EMU.The Pact was supplemented and the respective commitments enhanced by a Declaration of the Council in May 1998.
A Szerződés GMU-ra vonatkozó részének kiegészítése és egyértelművé tétele érdekében az 1997. júniusi Európai Tanács elfogadta a Stabilitási és növekedési paktumot, amelynek célja a költségvetési fegyelem biztosítása a GMU keretén belül.
In December 1996 the selected design series for the euro banknotes was presented.
1996 decemberében bemutatták az eurobankjegyekhez kiválasztott sorozatterveket.