natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In those circumstances, the Hoge Raad stayed the proceedings and referred the following questions for a preliminary ruling:
Ilyen körülmények között a Hoge Raad der Nederlanden úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
‘(1) In the determination of the extent to which protection should be given to a trade mark formed by a sign which does not in itself have any distinctive character or by a designation which corresponds to the description in Article 3(1)(c) of the Directive, but which has become a trade mark through the process of becoming customary and has been registered, should account be taken of the general interest in ensuring that the availability of given signs is not unduly restricted for other traders offering the goods or ser -vices concerned (Freihaltebedürfnis)?
„1) Figyelembe kell-e venni a védjegyoltalom terjedelmének meghatározásakor a közérdeket – amely alapján bizonyos megjelölések rendelkezésre állása a piac többi, ilyen árut vagy szolgáltatást kínáló szereplője számára jogosulatlanul nem korlátozható (a rendelkezésre állás elve) – egy eredendően megkülönböztető képességgel nem rendelkező, egy jelből vagy egy, az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti leírásnak megfelelő megjelölésből kialakult, a forgalomban védjegyként ismertté vált és lajstromozott védjegy esetében?
The order for reference was received at the Court Registry on 21 February 2007.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatot 2007. február 21-én nyújtották be a Bíróság Hivatalához.
Written observations were lodged, within the period laid down in Article 23 of the Statute of the Court of Justice, by Marca Mode, H & M, adidas, the Italian and United Kingdom governments, and the Commission of the European Communities.
A Marca Mode, a H & M, az Adidas, az olasz kormány és az Egyesült Királyság Kormánya, valamint az Európai Közösségek Bizottsága a Bíróság alapokmányának 23. cikke értelmében meghatározott határidőn belül írásbeli észrevételeket nyújtottak be.
Italian Government, the United Kingdom Government and the Commission presented their oral arguments.
Egyesült Királyság Kormánya és a Bizottság képviselői meghatalmazotti minőségben vettek részt, hogy a szóbeli észrevételeiket előadják.
V — Analysis of the questions referred for a preliminary ruling
V – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések elemzése
A — Overview
A – Kérdésfeltevés
The referring court asks about the scope of protection of trade marks. In order to reply to that question, it is necessary to examine the limitations of the exercise of the rights conferred by that industrial property right, under Articles 5 and 6 of the Directive.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat a védjegyoltalom terjedelméről kérdez; a válasz az irányelv 5. és 6. cikke által az ipari tulajdon oltalma körében biztosított előjogok gyakorlása körvonalainak vizsgálatát feltételezi.
In that connection, it is appropriate to point out to the referring court the need to establish whether adidas’ sign in the main proceedings comes under Article 3(1)(b) or Article 3(1)(c) of the Directive, because, in contrast with subparagraph (c), the ground for refusal of registration or invalidity, as the case may be, laid down in subparagraph (b), does not fall within the limitations of trade mark rights referred to in Article 6(1).
Ebben az összefüggésben fel kell hívni a kérdéseket előterjesztő bíróság figyelmét arra, hogy tisztázni szükséges azt, hogy az Adidas megjelölése az alapügyben az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjának vagy a c) pontjának hatálya alá tartozik-e, mivel ez utóbbi pontban meghatározott esetektől eltérően az előbbi pontban meghatározott kizáró vagy adott esetben törlési okok nem szerepelnek a 6. cikk (1) bekezdése által hivatkozott védjegyoltalmi korlátok között.
It follows from the foregoing that the outcome will be different depending on whether the mark in itself lacked distinctive character (governed by Article 3(1)(b) of the Directive) or whether it is an indication designating the product (Article 3(1)(c) of the Directive).
Ebből következik, hogy a döntés eltérően alakul attól függően, hogy a megjelölés már eredendően alkalmatlan volt-e a megkülönböztetésre (az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja), vagy hogy a termékre vonatkozó jellemzőket tüntet-e fel (az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja).
However, owing to its factual nature, that assessment may be made only by the Hoge Raad or, if it is barred from examining the facts in an appeal in cassation, by the court whose judgment is the subject of the appeal.
Ennek megállapítása a tényállással kapcsolatos jellegére tekintettel kizárólag a Hoge Raad feladata, vagy amennyiben ez a felülvizsgálati eljárásban nem állapíthat meg tényeket, úgy annak a bíróságnak a feladata, amelynek az ítéletét megtámadták.
In view of the close connection between those two questions, I agree with the Italian Government that it is advisable to consider them together, with particular emphasis on the first question in which the Netherlands court essentially asks whether the general
A szóban forgó védjegy az Adidas általi használat révén jelentős megkülönböztető képességre tett szert, amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, éppen ezért azon védjegyekre vagy megjelölésekre vonatkozó rendelkezéseket is alkalmazni kell, amelyek az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontja értelmében nem lajstromozhatók.
According to the case-file, the contested sign acquired distinctive character through the use made of it by adidas.
Mivel azonban a Hoge Raad különös hangsúlyt fektet a rendelkezésre állás követelményére, mint a hivatkozott rendelkezések értelmezése szempontjából esetlegesen
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX interest in keeping a particular sign available constitutes a factor to be taken into account when interpreting the extent of the rights conferred on the proprietor of a mark in an action for infringement of that right.
ADIDAS ÉS ADIDAS BENELUX esetre kell összpontosítani, amellyel a holland legfelsőbb bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy egy meghatározott megjelölés rendelkezésre állásához fűződő közérdek a védjegy által a védjegyjogosult számára az ipari tulajdon bitorlása miatt indult eljárásban biztosított jogok terjedelme értelmezésének egyik kritériuma-e.
principle of German law’, according to which, ‘in addition to the impediments associated with a lack of distinctive character, there are also other public interest considerations which militate in favour of limiting the registration of certain signs so that they may be used freely by all operators’. 9
hivatkoztam a „német jogtudomány által kidolgozott úgynevezett rendelkezésre állás követelményé”-re, amely szerint „a megkülönböztető képesség esetleges hiányára vonatkozó akadályok mellett olyan más közérdekű megfontolások is [léteznek], amelyek tanácsosnak mutatják bizonyos megjelölések lajstromozhatóságának korlátozását, mivel azokat minden gazdasági szereplő szabadon alkalmazhatja” 9.
Errors or omissions on my part excepted, although it has frequently referred to the requirement of availability, the Court 7has never carried out a detailed analysis of that legal principle of German origin. I therefore feel moved to undertake a more comprehensive examination which goes beyond the simple definition I have put forward in other opinions.
Jóllehet, a Bíróság 7számos alkalommal hivatkozott a rendelkezésre állás követelményére, – ha nem tévedek vagy nem hagyok valamit figyelmen kívül – soha nem tért ki ezen német eredetű jogintézmény részletes vizsgálatára, ami engem egy kimerítőbb, más főtanácsnoki indítványaimban szolgáltatott egyszerű fogalom-meghatározáson túlmutató vizsgálat elvégzésére ösztönöz.
I drew attention, on the one hand, to the German origins of the principle, even using its German name (Freihaltebedürfnis), 10 and, on the other, to its close connection with the general interest.
Ebből következik egyrészt a német eredete, a megnevezését (Freihaltebedürfnis) is e nyelvből vette 10, másrészt pedig a közérdekkel való szoros kapcsolata.
However, in order to understand better that principle of national law, and its significance within the Community legal system, it is appropriate to explore its development in both legal orders.
Mindazonáltal, e nemzeti jog ezen elvének, és annak a közösségi rendszeren belüli jelentésének jobb megértése érdekében célszerűnek tűnik mindkét jogrendbeli fejlődésének részletesebb bemutatása.
B — Introduction: availability
B – Bevezetés: a rendelkezésre állás követelményéről
Origin: German law
Eredet: a német jog
An investigation of the origins of the Freihaltebedürfnis principle leads back to the period when the Warenzeichengesetz (former German Law on trade marks;
A Freihaltebedürfnis kezdeteinek vizsgálata arra az időszakra vezet vissza, amelyben még a régi német védjegytörvény volt
In the Opinion in Koninklijke, 8 I referred to the ‘so-called “requirement of availability”
A Koninklijke KPN Nederland ügyben ismertetett főtanácsnoki indítványomban 8
9 — Paragraph 52 of the Opinion cited in the previous footnote.
9 – Az előző lábjegyzetben hivatkozott főtanácsnoki indítvány 52. pontja.
7 — For example, principally in the judgments in Joined Cases C-108/97 and C-109/97 Windsurfing Chiemsee [1999] ECR I-2779; Case C-104/00 P DKV [2002] ECR I-7561; Joined Cases C-53/01, C-54/01 and C-55/01 Linde and Others [2003] ECR I-3161; and Joined Cases C-456/01 P and C-457/01 P Henkel v OHIM [2004] ECR I-5089.
7 – Példaképpen és alapvetően a C-108/97. és C-109/98. sz.
10 — Academic lawyers writing in German do not differentiate between that term, used, for example, in Sosnitzas, O. and Fröhlich, S., ‘Freihaltebedürfnis bei mehrdeutigen Zeichen — Unterschiede in der Beurteilung durch EuGH, BGH und BPatG?’, Markenrecht, 09/2006, p.
Windsurfing Chiemseeügyben 1999. május 4-én hozott ítélet (EBHT 1999., I-2779. o.); a C-104/00.
383 et seq., and the variant Freihaltungsbedürfnis, used, for example, in Bender, A., ‘Absolute Eintragungshindernisse — Art. 7 GMV’, Ekey, F. and Klippel, D., Heidelberger Kommentar zum Markenrecht, C.F. Müller, Heidelberg, 2003, p. 893.
P. sz., DKV kontra OHIM ügyben 2002. szeptember 19-én hozott ítélet (EBHT 2002., I-7561. o.); a C-53/01-C-55/01. sz., Linde és társai ügyben 2003. április 8-án hozott ítélet (EBHT 2003., I-3161. o.), és a C-465/01. P. és C-457/01.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 and serious.
RUIZ-JARABO FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA – C-102/07.
15Those attributes indicated that the principle must relate solely to the goods or services linked to the application for registration (real nature), must not represent a merely hypothetical or potential risk, although a future risk founded on verifiable, accurate data could be accepted (current), and must have a high degree of gravity and importance (serious). 16
Ezen ismérvek alatt hogy a 4. cikke (2) bekezdésének 1. pontja túlságosan megszorító értelmű volt, mivel csakis a kizárólag számokból, betűkből vagy az előállítás jellegére, idejére, helyére, illetve az áru minőségére, rendeltetésére, árára, mennyiségére vagy súlyára utaló szavakból álló megjelölések lajstromozását tiltotta 12.
As a result of that German caselaw and administrative practice, 17an applicant for a trade mark was required to prove that the sign had distinctive character and that it had not been reserved for the use of all competitors. 18
Ezen német ítélkezési gyakorlat és közigazgatási gyakorlat eredményeképpen 17 a védjegybejelentő feladata volt mind a megjelölés megkülönböztető képességének, mind pedig annak bizonyítása, hogy azt nem szükséges a versenytársak által való használat számára fenntartani 18.
The traditional German interpretation associated three adjectives with the principle of availability, requiring it to be real, current
A hagyományos német értelmezés a rendelkezésre állás követelményét három
In short, in German trade mark law, the Freihaltebedürfnis principle became an unwritten condition of trade mark applications, 19 created by caselaw and additional to the legal requirements imposed by the WZG.
Összegezve, a német védjegyjogban a Freihaltebedürfnis a bejelentés íratlan, az ítélkezési gyakorlatból eredő és a WGZ által meghatározott jogi feltételeket kiegészítő feltételévé vált 19.
11 — The 1936 law was substantially amended in 1968 (Bekanntmachung of 2 January 1968; BGBl.
11 – Az 1936. évi jogszabályt 1968-ban mélyreható reform módosította (az 1968. január 2-i Bekanntmachung; BGB1.
401 et seq., describes all those aspects at length.
401. és azt követő oldalak, aprólékosan írja le mindezen szempontokat.
17 — The Bundespatentgerichtshof (Federal Patents and Trade Marks Court) also adopted the guidelines laid down by the Bundesgerichtshof.
17 – A Bundespatentgerichtshof (szövetségi szabadalmi- és védjegybíróság) is átvette a Bundesgerichtshof által felállított szabályokat.
18 — Lobato, M., Comentario a la Ley 17/2001, de marcas, Thomson — Civitas, 2nd edition, Pamplona, 2007, p. 238.
18 – Lobato, M., Comentario a la Ley 17/2001, de marcas, Thomson Kiadó – Civitas, 2. kiadás, Pamplona, 2007., 238. o.
13 — On the development of the Freihaltebedürfnis principle, see Fezer, K.-H., Markenrecht, C.H. Beck, 2nd edition, Munich, 1999, p. 402.
13 – Lásd a Freihaltebedürfnis elméletének fejlődését illetően Fezer, K.-H., Markenrecht, C.H. Beck Kiadó, 2. kiadás, München, 1999., 402. o.
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX of Article 3(1)(c) of the Directive does not depend on there being a real, current or serious need to leave [a sign or indication] free … under German case-law…’, 21a declaration which did not go unnoticed by German legal writers. 22
ADIDAS ÉS ADIDAS BENELUX szerinti […] konkrét, valós és komoly rendelkezésre állás követelményének meglététől függ” 21– amely kijelentés a német jogtudományban nem maradt észrevétlen 22.
The amendment of the German legislation which took place in 1995 with the entry into force, on 1 January of that year, of the new Law on trade marks based on the Directive, affected the wording of Paragraph 4(2) of the WZG; as a result, the absolute grounds for refusal set out therein were inserted into Paragraph 8 of the new Law.
Az 1995-ben az irányelv által ihletett új német védjegytörvénynek ezen év január 1-jén történt hatályba lépésével bekövetkezett jogszabályváltozás kihatott a WZG 4. cikkének (2) bekezdésére, hiszen annak feltétlen kizáró okait az új törvény 8. cikke átvette.
Incompatibility of the principle with Community law
A közösségi joggal való összeegyeztethetetlenség
However, the Court did not reject outright the Freihaltebedürfnis principle, since it acknowledged the link between the principle and the general interest underlying the provision which the Landgericht München I had asked the Court to interpret.
A Bíróság azonban nem utasította el teljes egészében a Freihaltebedürfnis elméletet, hanem elismerte a szóban forgó müncheni bíróság által értelmezni kért szabály alapjául szolgáló közérdekkel fennálló kapcsolatát 23.
23That provides the basis for the view that the prohibition of registration of descriptive signs or indications as provided for in Article 3(1)(c) of the Directive reflects the aim of precluding the monopolisation of such signs or indications to ensure that the legitimate expectation of a company to use them freely is not infringed. 24
Ily módon megalapozott az a nézet, miszerint az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett leíró jellegű megjelölések vagy jelölések lajstromozásának megtagadása azon gondolat kifejeződése, hogy azok monopolizációját meg kell akadályozni annak érdekében, hogy a társadalomnak azok akadálytalan használatára irányuló jogos törekvését ne korlátozza 24.
In 1997, the Landgericht München I (Regional Court I of Munich) submitted a reference to the Court for a preliminary ruling in the Windsurfing Chiemsee case.
A Landgericht München I (1. számú müncheni regionális bíróság) a Windsurfing Chiemseeügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekkel kereste meg a Bíróságot 20.
20It is not surprising that, in the light of the 1995 legislation, the Bavarian referring court asked, inter alia, whether the Freihaltebedürfnis principle was compatible with Article 3(1)(c) of the Directive.
Az 1995. évi rendelkezések szövegére tekintettel egyáltalán nem meglepő, hogy a bajor bíróság többek között a Freihaltebedürfnisnek az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőségével kapcsolatban tett fel kérdést.
Since then, Community caselaw has repeatedly drawn attention to the need to apply the principle of availability — which is inherent in the general interest — and has linked it to the abovementioned aim of ensuring that a mark or indication may continue to be used freely when deciding
Azóta a közösségi ítélkezési gyakorlat ismételten hangsúlyozta a rendelkezésre állás közérdekű követelménye alkalmazásának szükségességét, és meghatározta annak körvonalait a fent hivatkozott rendelkezés céljára hivatkozva, amely a bejelentés elbírálásának időpontjában a megjelölés vagy
21 — Paragraph 35 of the judgment in Windsurfing Chiemsee.
21 – A fent hivatkozott Windsurfing Chiemseeügyben hozott ítélet 35. pontja.
It is well-known that that dispute concerned geographical indications of origin, but that does not diminish the scope or importance of the statement of the Court to the effect that ‘… the application
Tudvalevő, hogy a jogvita földrajzi árujelzőkre vonatkozott, ami egyáltalán nem csökkenti a Bíróság azon megállapításának jelentőségét vagy súlyát, miszerint „[…] az irányelv 3. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazása nem […] a német ítélkezési gyakorlat
402, had questioned whether the German caselaw on Freihaltebedürfnis was applicable before the judgment in Windsurfing Chiemsee.
402. o., kétségbe vonta a Freihaltebedürfnisszel kapcsolatos, a Windsurfing Chiemseeügyben hozott ítéletet megelőző német ítélkezési gyakorlat érvényességét.
23 — Paragraphs 26 and 27 of the judgment in Windsurfing Chiemsee.
23 – A fent hivatkozott Windsurfing Chiemseeügyben hozott ítélet 26. és 27. pontja.
20 — Cited in footnote 7.
20 – A 7. lábjegyzetben hivatkozott ítélet.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 whether it is eligible for registration.
RUIZ-JARABO FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA – C-102/07. SZ.
25 It has also extended that view to Article 3(1)(b) and (e).
ÜGY jelölés bárki által történő szabad használatának lehetővé tétele 25, átültetve ezt a nézetet ugyanezen 3. cikk b) és e) pontjára 26.
26 the analysis of the questions referred for a preliminary ruling to an interpretation of Article 5 of the Directive, as advocated by the appellants in cassation and the United Kingdom Government in their written observations.
kérdések elemzését csupán az irányelv 5. cikkének értelmezésére kell korlátozni, amint azt a felülvizsgálati kérelem előterjesztői és az Egyesült Királyság Kormánya az írásbeli beadványaikban javasolják, számomra nem tűnik meggyőzőnek.
This is an appropriate point at which to conclude the analysis of the requirement of availability, since it is not worth considering minor factors which would be of no assistance in the analysis of the questions referred for a preliminary ruling by the Hoge Raad, and which might cloud understanding of this Opinion.
Ezen a ponton véget kell vetni a rendelkezésre állás követelménye vizsgálatának, mivel szükségtelen olyan másodlagos kérdésekkel kapcsolatban állást foglalni, amelyek a Hoge Raad által előzetes döntéshozatal végett előterjesztett kérdések elemzése szempontjából irrelevánsak, és amelyek a jelen főtanácsnoki indítvány érthetőségét megnehezíthetik.
It is now necessary, using the relevant knowledge gained about that principle, to examine Article 6 of the Directive in more detail, and to ascertain the extent to which it includes the principle as part of the general interest.
Ezen jogintézménnyel kapcsolatosan előadott releváns ismeretek alapján most meg kell vizsgálni az irányelv 6. cikkét, és meg kell állapítani, hogy ez a közérdekhez fűződő íratlan szabály milyen módon jut kifejezésre.
I am aware that there is a logical and systematic connection between Articles 5 and 6 of the Directive, which will in all likelihood have an interpretative influence on the final outcome, but it is essential to bear in mind Article 6(1) when it comes to determining the boundaries of the exercise of the iusprohibendi by the proprietor of a trade mark, in accordance with the heading of the article.
Nem hagyhatom figyelmen kívül az irányelvnek ezen 5. és 6. cikke között fennálló logikai és rendszertani kapcsolatot, amelynek a végeredményre kifejtett szövegmagyarázó hatása valószínűsíthető, nem feledhető el azonban a 6. cikk (1) bekezdése sem, különösen amikor a védjegyjogosultat megillető ius prohibendi határainak ezen cikk címének megfelelő vizsgálatáról van szó 27.
27 In addition, the copious caselaw on Article 5 of the Directive would not suffice for the purposes of replying to the referring court, which, without referring to it, relies on Article 6 of that Community legislation.
Még az irányelv 5. cikkével foglalkozó ítélkezési gyakorlat széles köre is elégtelennek bizonyul ahhoz, hogy a kérdéseket előterjesztő bíróság megfelelő választ kapjon, amely – annak megemlítése nélkül – a szóban forgó közösségi jogszabály 6. cikkére hivatkozik.
C — Interpretation of Article 6(1) of the Directive
C – Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének szövegmagyarázata
Before embarking on an analysis of this provision, I must point out that I am not persuaded by the view that the resolution of the main proceedings lies in restricting
E rendelkezés vizsgálatának megkezdése előtt jeleznem kell, hogy az a gondolat, miszerint az alapügy megoldása érdekében az előzetes döntéshozatalra előterjesztett
Article 5 of the Directive sets out the rights of a trade mark proprietor.
Az irányelv 5. cikke határozza meg a védjegyjogosultat megillető előjogokat.
25 — As regards Article 3(1)(c) of the Directive, in addition to Windsurfing Chiemsee and Linde, see the judgments in Case C-104/01 Libertel [2003] ECR I-3793, paragraph 52, and Case C-218/01 Henkel [2004] ECR I-1725, paragraphs 40 and 41.
26 – Az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontját illetően a fent hivatkozott Henkel kontra OHIM ügyben hozott ítéleten kívül lásd még a C-329/02.
26 — As regards Article 3(1)(b) of the Directive, in addition to Henkel v OHIM, see the judgment in Case C-329/02 SAT.1 v OHIM [2004] ECR I-8317, paragraphs 26 and 27.
P. sz., Sat.1 kontra OHIM ügyben 2004. szeptember 16-án hozott ítélet (EBHT 2004., I-8317. o.) 26. és 27. pontját; a 3. cikk (1) bekezdésének e) pontját illetően lásd a fent hivatkozott Libertel-ügyben hozott ítélet mellett a C-299/99. sz.
Regarding Article 3(1)(e), in addition to Libertel, see the judgment in Case C-299/99 Philips [2002] ECR I-5475, paragraph 80.
Philips-ügyben 2002. június 18-án hozott ítélet (EBHT 2002., I-5475. o.) 80. pontját.
27 — Set out in point 10 of this Opinion.
27 – Idézet a jelen főtanácsnoki indítvány 10. pontjában.
Article 5 would entail the addition of an unwritten condition, which would be contrary to the principle of legal certainty and to the spirit of the Community provision.
ADIDAS ÉS ADIDAS BENELUX való elismerése egy olyan íratlan feltétel beillesztését jelentené, amely a jogbiztonsággal és a közösségi jogszabály szellemével ellentétes.
Accordingly, Article 6(1) includes as signs whose use the holder of the industrial property right may not prohibit: names (subparagraph (a)), descriptive signs (sub -paragraph (b)), and the use of the trade mark to indicate the intended purpose of the goods or services concerned (subparagraph (c)), provided that such use takes place ‘in accordance with honest practices in industrial or commercial matters’.
Ily módon, azon megjelölések között, amelyek használatától a 6. cikk (1) bekezdése értelmében az ipari tulajdon jogosultja nem tilthat el mást, szerepel a név [a) pont], a leíró jelzések [b) pont] és a rendeltetés jelzésére használt védjegy [c) pont], feltéve, hogy azokat „az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban […] használja”.