natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where there is insufficient regulation in place, Member States can look to UNESCO’s Convention on cultural diversity (2005) and the Council of Europe’s Declaration on the Public Service Remit in the Information society (2006) and recommendation of its Committee of Ministers to Member States on media pluralism and diversity on content (2007).
Ha a meglévő szabályozás nem elégséges, a tagállamok figyelembe vehetik a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményt (2005), az Európa Tanács nyilatkozatát a közszolgáltatás feladatáról az információs társadalomban (2006), valamint a Miniszteri Bizottság ajánlását a tagállamok részére a médiapluralizmusról és a tartalom sokszínűségéről (2007).
Self-regulation does not in itself prevent unfair and discriminatory discourse about immigrants and immigrant groups.
Az önszabályozás önmagában nem akadályozza meg a bevándorlókról és bevándorlók csoportjairól folytatott méltánytalan és megkülönböztető diskurzust.
This is largely due to the fact that :
Ennek jórészt az az oka, hogy :
•Complaints on the grounds of race, ethnicity, nationality and religion and belief can often only be made by the person/s named in a story, not by others who take offence. Furthermore, there may be no prohibition on discriminatory references to groups of people, for example immigrants and asylum seekers ;
• A faji, etnikai, nemzetiségi és vallási hovatartozás vagy meggyőződés alapján sok esetben csak az a személy vagy azok a személyek tehet(nek) panaszt, aki(ke)t a tudósítás megnevez, és nem azok, akik azt sértőnek találják; emellett előfordulhat, hogy nem vonatkozik tilalom emberek bizonyos csoportjára – például a bevándorlókra és a menedékkérőkre – tett megkülönböztető utalásokra;
•Complaints on the grounds of inaccuracy must demonstrate that the inaccuracy is significant. This is likely to be judged in relation to the significance in the context of the story as a whole, rather than the significance for the complainant or for social cohesion ;
• A pontatlanság alapján bejelentett panaszok esetében be kell bizonyítani, hogy a pontatlanság jelentős mértékű; a kérdés megítélése nagy valószínűséggel annak alapján történik, hogy az egész tudósítás fényében mekkora a jelentősége, és nem annak alapján, hogy a panasztevő szerint vagy a társadalmi kohézió szempontjából nézve ennek mekkora a jelentősége;
•The penalties for failing to abide by the code of practice may not be harsh ; for example, the editor may merely be obliged to publish the criticisms of the regulatory body, which often takes place many months later, too late to have an impact or to reduce the damage done.
• A magatartási szabályzatok be nem tartásának büntetése adott esetben nem szigorú; a szerkesztőt például esetleg csak arra kötelezik, hogy tegye közzé az ellenőrző szerv által kiadott bírálatot – ez gyakran hónapokkal később történik meg, azaz túlságosan későn ahhoz, hogy hatása legyen vagy enyhítse a kárt.
To overcome these obstacles, industry and organisational codes of practice need to address the causes of distortion and misinformation in regard to immigrant issues.
Ezen akadályok leküzdésére az ipari és szervezeti magatartási szabályzatokban foglalkozni kell a bevándorlási kérdésekkel kapcsolatos torzítás és félretájékoztatás okaival.
Media organisations can agree on new instruments for self-regulation, such as a code of conduct or ethics and guidelines on editorial policies for tolerance.
A médiaszervezetek megegyezhetnek az önszabályozás új eszközeiről, például magatartási vagy etikai kódexekről, vagy a tolerancia elvét érvényesítő szerkesztői stratégiákra vonatkozó iránymutatásról.
The features of news content which need to be addressed are outlined in a 2003 review of research on racism and cultural diversity in the European media.
A hírek tartalmának azon aspektusait, amelyekre figyelmet kell fordítani, az európai médiában tapasztalható rasszizmusról és kulturális sokszínűségről szóló kutatások 2003. évi áttekintése foglalja össze.
These are :
Ezek az aspektusok a következők:
•Source use : Immigrants themselves are rarely the source, even if the story affects them directly ; the voice of immigrants is given lesser prominence, is attributed lesser credibility, and is often quoted selectively in combination with negative themes, and/or portrayed in stereotypical roles ; the media fails to reflect the full diversity of opinions by relying on the opinions of a limited number of representatives ; and immigrants are rarely included as news actors in media coverage that is not immigrant-related ;
• A források használata: maguk a bevándorlók ritkán szerepelnek forrásként, még akkor is, ha a tudósítás közvetlenül érinti őket; a bevándorlók véleményének kisebb jelentőséget és hitelességet tulajdonítanak, és sok esetben ezt a véleményt negatív kérdésekkel kapcsolatban kérik ki és/vagy a bevándorlókat sztereotip szerepekben ábrázolják; a média nem tükrözi a vélemények teljes skáláját, mivel a bevándorlók néhány képviselőjének a véleményére támaszkodik; a bevándorlók ritkán láthatók a hírműsorok szereplőjeként akkor, ha a médiában bemutatott kérdés nem a bevándorlókkal kapcsolatos;
•Lack of contextual information : Background reporting is scarce and as a result, information on immigration issues is rarely placed in context.
• A háttér-információk hiánya: háttérjelentések ritkán készülnek, és ennek következtében a bevándorlással kapcsolatos kérdésekkel kapcsolatos információk ritkán szerepelnek megfelelő kontextusban.
Little attention is given to the daily lives and circumstances of immigrants, or to the reasons for these.
A médiában kevés figyelmet fordítanak a bevándorlók hétköznapi életére és körülményeire, valamint ezek okaira.
For example, the media may portray asylum seekers as living off the state without mentioning that government policies make it illegal for them to work ;
Például a média adott esetben úgy mutatja be a menedékkérőket, mint az államon élősködő személyeket, de nem tesz említést arról, hogy a menedékkérők munkavállalása a kormánypolitikák következtében illegális;
•Emphasis on negativity : News items may involve sensationalist and selective reporting and playing on public prejudices.
• A negatív elemek hangsúlyozása: a hírek szenzációhajhász és szelektív jelentéseket tartalmazhatnak, és kihasználhatják a közvélemény előítéleteit.
News stories that over-represent immigrants in stories about crime may reinforce the belief or perception that criminal activity is inextricably linked to particular immigrant groups.
Az olyan hírműsorok, amelyek túlreprezentálják a bevándorlókat a bűncselekményekről szóló tudósításokban, azt a meggyőződést vagy benyomást erősítik, hogy a bűnözés igen szorosan összefonódik bizonyos bevándorlói csoportokkal.
Positive stories, particularly about migrants’ economic contribution to society, are often more rare ;
A pozitív tudósítások – különösen azok, amelyek arról szólnak, hogy a bevándorlók hogyan járulnak hozzá az ország gazdaságához – rendszerint még ennél is ritkábbak.
•Relations between media and politics : Political agendas have a strong influence on the portrayal of immigrants in the media.
• A média és a politika közötti viszony: A politikai programok nagymértékben befolyásolják a bevándorlók ábrázolását a médiában.
Immigration can be depicted by extremists as a threat to the current way of life – to cultural norms and values, national identity, the standard of living, the welfare state, and employment opportunities.
A szélsőséges nézeteket vallók úgy mutathatják be a bevándorlást, mint az adott életmódot – a kulturális normákat és értékeket, a nemzeti identitást, a jóléti állam életszínvonalát és a foglalkoztatási lehetőséget – fenyegető veszélyt.
In addition, codes of conduct should seek to prevent the use of incorrect (and inflammatory) terminology, for example ‘illegal asylum seekers.’
Emellett a magatartási szabályzatok célja az kell, hogy legyen, hogy megakadályozzák a pontatlan (és indulatokat keltő) terminusok (például: „illegális menedékkérők”) használatát.
Editors can encourage journalists to foster intercultural understanding by reporting negative news items in a balanced and critical way.
A szerkesztők arra ösztönözhetik az újságírókat, hogy a negatív hírekről kiegyensúlyozott és kritikus módon történő tudósítással mozdítsák elő az interkulturális megértést.
This type of report is devoid of inflammatory language and stereotypes.
Az ilyen típusú beszámoló mentes az indulatokat keltő nyelvhasználattól és a sztereotípiáktól.
Providing contextual information ensures that stories are based on facts rather than assumptions.
A háttérinformáció megadása biztosítja azt, hogy a tudósítások tényeken, ne pedig feltételezéseken alapuljanak.
Journalists can also confront assumptions these immigrants by interviewing immigrants for non-immigration news items or by expanding their immigration news into new subjects like immigrant community foods, sport, culture, music, cinema, food, and fashion.
Az újságírók azzal is tehetnek az előítéletek ellen, hogy a bevándorlókkal olyan témákról készítenek interjút, amelyek nem kapcsolódnak a bevándorláshoz, valamint hogy a bevándorlással kapcsolatos híreket kiterjesztik olyan új témákra, mint például a bevándorló közösségek ételei, sportja, kultúrája, zenéje, filmművészete és divatja.
To ensure relevancy and accuracy, guidelines can also be developed in conjunction with civil society organisations and community leaders.
A relevancia és a pontosság biztosítása érdekében iránymutatásokat lehet megfogalmazni a civil társadalmi szervezetekkel és a közösségi vezetőkkel együtt.
Guidance can include information on :
Az iránymutatás információkat tartalmazhat a következőkről:
•The correct and appropriate terminology for reporting immigrant issues ;
• A bevándorlókkal kapcsolatos tudósításokban használandó pontos és helyes terminológia;
•The ethnic composition of the country, region or community they represent and the cultural and religious practices of these immigrant communities ;
• Az általuk képviselt ország, régió vagy közösség etnikai összetétele, valamint e bevándorló közösségek kulturális és vallási gyakorlatai;
•Contacts in the immigrant community and ethnic media.
• Kapcsolatok a bevándorló közösségben és az etnikai médiában.
Media organisations can ensure that transgressions of the code of conduct are addressed as soon as possible, for example, immediately responding with corrections or implementing ‘Reader’s Editors’ that often act as mediators to avoid legal action.
A médiaszervezetek például azzal biztosíthatják, hogy a magatartási szabályzatokban foglaltak megszegését a lehető leghamarabb orvosolják, hogy azonnal korrigálják a tartalmat vagy biztosítják a közönség reagálásának felügyeletét, és ezzel sok esetben közvetítőként szolgálnak a jogi lépések elkerülése érdekében.
Complaints councils and media ombudsmen can play a constructive role in self-regulating the industry, reinforcing ethical standards and supporting integration by :
A panaszokat kivizsgáló tanácsok és a médiával foglalkozó ombudsmanok a következő módon játszhatnak konstruktív szerepet az ágazat önszabályozásában, az etikai normák megerősítésében és az integráció támogatásában:
•Raising awareness among journalists and editors about existing codes and ethical standards.
• Felhívják az újságírók és szerkesztők figyelmét a meglévő szabályzatokra és etikai normákra.
Performance can be monitored through independent observatories, robust press councils, and other integration stakeholders.
A teljesítményt független megfigyelőintézetek, tekintélyes sajtótanácsok és a beilleszkedésben érdekelt egyéb felek ellenőrizhetik.
Self-regulation can be evaluated through effective media complaints procedures and through monitoring by a range of credible stakeholders.
Az önszabályozást a médiával kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálásával és a különféle hiteles érdekelt felek által elvégzett ellenőrzéssel lehet értékelni.
The Portuguese High Commission for Immigration and Intercultural Dialogue (ACIDI) monitors the portrayal of immigrants and immigration in the media.
A portugál Bevándorlásért és Interkulturális Párbeszédért Felelős Vezető Bizottság (ACIDI) figyelemmel kíséri a bevándorlók és a bevándorlás ábrázolását a médiában.
It discusses its findings with the media to educate them about the gap between reporting and reality and issues public statements with official data to counter stereotyped news reports.
Megállapításait megvitatja a médiával – így nyújt információkat a híradás és a valóság közötti különbségről –, valamint a sztereotipizált híradások ellensúlyozására hivatalos adatokat tartalmazó nyilatkozatokat ad ki.
The Latvian think-tank PROVIDUS’s annual monitoring report Shrinking citizenship provides a textual analysis of printed media’s treatment of new immigrants, refugees, new citizens, and other ethnic and minority groups, with the aim of mobilising stakeholder support for minorities and NGO participation in public policy debates.
A PROVIDUS lett tanácsadó testület évente megjelenő nyomon követő jelentése, a Shrinking citizenship (Zsugorodó állampolgárság) szöveges elemzést nyújt arról, hogy a média hogyan kezeli az új bevándorlókat, a menekülteket, az új állampolgárokat, valamint a többi etnikai és kisebbségi csoportokat.
Taking the time to map the media environment—in terms of the main actors, legislative framework, users, and labour market—helps integration actors to understand why, how, and which media organisations are interested in working together towards a more accurate and balanced portrayal of immigrants and a more ethnically diverse workforce.
Ha a beilleszkedési folyamatban részt vevő szereplők rászánják az időt, hogy – a főbb szereplők, a jogszabályi keret, a felhasználók és munkaerőpiac tekintetében – feltérképezzék a médiakörnyezetet, akkor egyszerűbben megtudhatják, mely médiaszervezetek érdekeltek abban, hogy együttműködjenek a bevándorlók pontosabb és kiegyensúlyozottabb bemutatása, valamint az etnikailag sokfélébb munkaerő kialakítása érdekében, valamint miért és hogyan érdekeltek ebben.
Integration actors can generate more presence in their local media environment by including public relations in their strategic planning, and aligning their approach to meet the overall missions and quality standards of media organisations.
A beilleszkedési folyamatban részt vevő szereplők fokozottabban jelen lehetnek a helyi médiakörnyezetben, ha stratégiai tervezésükbe beemelik a közönségkapcsolatokat, és olyan módon alakítják témakezelésüket, hogy az megfeleljen a médiaszervezetek általános célkitűzéseinek és minőségi előírásainak.
Providing materials, trainings, and dialogue platforms on intercultural competence is one highly practical way to work directly with media professionals during their studies and all throughout their professional development.
Az interkulturális kompetenciához kapcsolódó anyagok, képzések és vitafórumok révén a médiában dolgozó szakemberekkel praktikus módszerekkel közvetlen együttműködés valósulhat meg tanulmányaik és teljes szakmai pályafutásuk során.
The first step is securing commitment from media educators and administrators.
Az első lépés a médiaoktatók és a szervezők elkötelezettségének a biztosítása.
Good media practice can be encouraged by media organisations, government and civil society by awarding prizes for excellence.
A médiában tapasztalt bevált gyakorlatokat a médiaszervezetek, a kormány és a civil társadalom díjak odaítélésével ösztönözheti.
Feedback from underrepresented groups in the media can be used to design targeted recruitment strategies, making journalism a more attractive career option for young immigrants.
A médiában alulreprezentált csoportoktól érkező visszajelzés célzott munkaerőfelvételi stratégiák megtervezésére használható fel, a cél pedig az, hogy az újságírás vonzóbb karrierlehetőséget jelentsen a fiatal bevándorlók számára.
Regulations on combating discrimination and promoting diversity already exist at the national, European, and international level and can be used more effectively by media and integration stakeholders.
Megkülönböztetésellenes és a sokszínűséget előmozdító szabályozások már léteznek nemzeti, európai és nemzetközi szinten; ezeket a médiában és a beilleszkedésben érdekelt felek hatékonyabban felhasználhatják.
Media organisations can agree on new instruments for self-regulation, such as a code of conduct or ethics and guidelines on editorial policies for tolerance.
A médiaszervezetek megegyezhetnek az önszabályozás új eszközeiről, például magatartási vagy etikai kódexekről vagy a tolerancia elvét érvényesítő szerkesztői stratégiákra vonatkozó iránymutatásról.
Self-regulation can be evaluated through effective media complaints procedures and through monitoring by a range of credible stakeholders.
Az önszabályozást a médiával kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálásával és a különféle hiteles érdekelt felek által elvégzett ellenőrzésével lehet értékelni.
Chapter 3 Awarenessraising and migrant empowerment
3. fejezet Figyelemfelkeltés és abevándorlók szerepének erősítése
Awarenessraising and migrant empowerment
Figyelemfelkeltés és a bevándorlók szerepének erősítése
Awarenessraising increases people’s knowledge of, and sensitivities to, integration.
A figyelemfelkeltés fokozza az emberek beilleszkedéssel kapcsolatos tudását és érzékenységét.
It allows the groups concerned to develop more informed opinions on diversity and helps to participate meaningfully in the integration process.
Lehetővé teszi, hogy az érintett csoportok informáltabb véleményt alakítsanak ki a sokféleségről, és segít abban, hogy érdemben részt vegyenek a beilleszkedési folyamatban.
Empowerment increases immigrants’ resources and capacity, enabling them to make more informed choices and take action to bring about integration.
A bevándorlók szerepének erősítése, bővíti erőforrásaikat és képességeiket, továbbá lehetővé teszi számukra, hogy informál -tabb döntéseket hozzanak, és fellépjenek az integráció elősegítése érdekében.
The concepts of awarenessraising and empowerment bring together Common Basic Principles 1, 6, 7, and 9, reinforcing the idea that integration is a two-way process of mutual accommodation between immigrants and the host society.
A figyelemfelkeltés és a szerep erősítésének fogalmát az 1., 6., 7. és 9. közös alapelv foglalja magában, megerősítve azt az elgondolást, hogy a beilleszkedés a bevándorlók és a befogadó társadalom egymáshoz való alkalmazkodásának kétirányú folyamata.
Both groups can engage together as residents through frequent interaction ; as volunteers through access to mainstream institutions and organisation partnerships ; and as local citizens through participation in integration policy-making.
A két csoport a gyakori interakció révén együttműködhet; önkéntesként az általános intézményekhez és szervezeti partnerségekhez való hozzáférés révén; helyi polgárokként pedig a beilleszkedési politikák alakításában való részvétel révén.
This chapter is divided into two sections which explain how practitioners can translate these approaches and their objectives into the various steps of quality project management.
Ez a fejezet két részből áll, amelyek bemutatják, hogyan tudják a szakemberek ezeket a megközelítéseket és célkitűzéseket a minőségi projektmenedzsment lépéseiben megvalósítani.
The dynamics between awarenessraising and migrant empowerment
A figyelemfelkeltés és a bevándorlók szerepének erősítése közötti dinamika
The first section takes a step-by-step approach to awareness-raising.
Az első szakaszban lépésről lépésre foglalkozunk a figyelemfelkeltéssel.
Often in the form of information campaigns and events, these measures provide a specific target group (the general public, policy-makers, immigrants, etc) with information on facts and experiences of a certain integration topic.
Ezek az intézkedések – amelyek sok esetben tájékoztató kampányok és események formájában valósulnak meg – egy adott célcsoport (a közvélemény, szakemberek, bevándorlók stb.) számára szolgálnak információval egy bizonyos, beilleszkedéssel kapcsolatos témáról.
Increasing the target group’s knowledge and sensitivities allows them to have more informed opinions about diversity and to more actively participate in the integration process, thus impacting on the mutual adaptation of all citizens.
A célcsoport tudásának növelése és érzékenységének fokozása lehetővé teszi számukra, hogy informáltabb véleményt alakítsanak ki a sokszínűségről, és aktívabban részt vegyenek az integrációs folyamatban; ez pedig hatással van a minden állampolgárt érintő kölcsönös alkalmazkodásra.
The second section tackles empowerment.
A második részben a bevándorlók szerepének erősítését tárgyaljuk.
Often in the form of trainings, partnerships, and work placements, these measures provide individual immigrants and representatives of immigrant associations with opportunities to articulate and act on their needs.
Ezek az intézkedések – amelyek sok esetben képzések, partnerségek és szakmai gyakorlatok formájában valósulnak meg – a bevándorlók és a bevándorló szervezetek képviselői számára biztosítanak lehetőséget arra, hogy hangot adjanak szükségleteiknek és hogy azoknak megfelelően járjanak el.
Increasing the capacity and resources of immigrants allows them to make their own choices about their integration situation and take action to improve it, thus enabling greater participation and representativeness in public life.
A bevándorlók kapacitásának és forrásainak növelése lehetővé teszi számukra, hogy meghozzák saját döntéseiket saját integrációs helyzetükről, és tegyenek annak javításáért; így képesek lesznek a közéletben történő fokozott részvételre és képviseletre.
Awarenessraising and empowerment are distinct but mutually reinforcing actions aimed at counteracting discrimination and marginalisation.
A figyelemfelkeltés és a bevándorlók szerepének erősítése két különálló, de egymást kölcsönösen megerősítő lépés, amelynek célja a megkülönböztetés és a marginalizálódás elleni fellépés.
Awarenessraising measures that draw on the stories of individual migrants and the expertise of migrant associations empower immigrants, in turn, by enhancing their public voice, expanding their sphere of action, and opening opportunities for organisational partnerships.
A bevándorlók egyéni történeteiből merítő és a bevándorlók szervezeteinek szakértelmére támaszkodó figyelemfelkeltő intézkedések például egyúttal erősítik is a bevándorlók szerepét azzal, hogy hallhatóbbá teszik hangjukat, kibővítik tevékenységi területüket, valamint lehetőségeket nyitnak meg a szervezeti partnerségek előtt.
Likewise, empowerment measures raise migrants’ profile and raise integration issues on the public agenda.
A bevándorlók szerepének erősítése hasonlóképpen növeli ismertségüket, és a közvélemény látókörébe emeli a beilleszkedéssel kapcsolatos kérdéseket.
Immigrants with greater capacities and resources make excellent awarenessraisers, which can lead to better informed and more balanced public perceptions on migration and integration.
A nagyobb kapacitással és forrásokkal rendelkező bevándorlók kiváló figyelemfelkeltők; ennek köszönhetően javulhat a közvélemény bevándorlással és integrációval kapcsolatos nézeteinek informáltsága és kiegyensúlyozottsága.
3.1 Awarenessraising : informing opinion and activating the public
3.1 Figyelemfelkeltés: a közvélemény tájékoztatása és aktiválása
Public misunderstandings on migrants’ attitudes, characteristics and their presence in the country of residence (migration flow, number of migrant workers in the labour market, etc) create conditions that encourage ethnocentrism and discrimination among the population, segregation and marginalisation among immigrants, and inaction or backtracking in policy.
A közvéleménynek a bevándorlók hozzáállásával, jellemzőivel, valamint a tartózkodási hely szerinti országban való jelenlétükkel (migrációs áramlás, a bevándorló dolgozók száma a munkaerőpiacon stb.) kapcsolatos félreértései olyan körülményeket alakítanak ki, amelyek erősítik a népességben az etnocentrizmust és a megkülönböztetést, a bevándorlók körében a szegregációt és a marginalizálódást, a szakpolitikában pedig a tétlenséget vagy a visszalépéseket.