natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Ez a csalódást keltőhelyzet részbena munkaerőpiacon megmaradt strukturális akadályoknak, illetve az idősebbmunkavállalók túlságosan alacsony részvételi arányának tudható be.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
– Az 55 és 64 év közötti munkavállalók foglalkoztatási rátájának alakulása valóbannyugtalanító.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Bár ez a foglalkoztatási ráta 1999 óta három ponttal emelkedett, ésígy 2002-re elérte a 40,1%-ot, még körülbelül hétmillió munkahelyre lenne szüksége korcsoport számára ahhoz, hogy a 2010-re kitűzött 50%-os célérték teljesüljön.Belgium, Luxemburg és Olaszország érték el a leggyengébb eredményeket.
Belgium, Luxembourg and Italy have the worst record onthis score.
Ezzelpárhuzamosan figyelembe kell venni a munkaerőpiacról való kivonuláskor elértátlagéletkor emelkedését, mely átlagéletkor a 2001-es 60,4 évről 2002-ben 60,8 évreemelkedett.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Ez a helyzet azért is nagyon nyugtalanító, mert az új tagállamokatilletően az átlagos ráta csak a 30%-ot éri el.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace. The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Az Uniónak cselekednie kell amunkaerőaktív öregedésénektámogatása és biztosítása végett, amennyibencéljait el kívánja érni.
• The rate of female employmentis growing proportionately more quickly than theaverage employment rate, thereby doing something to close the serious structural gap.The increase of 2.7 points in three years, with the rate in 2002 standing at 55.6 %,means the objective of 60 % in 2010 remains realistic.
– A női foglalkoztatási rátaarányosan gyorsabban nő, mint az átlagos foglalkoztatásiráta, így az valamennyit ledolgoz a jelentős strukturális lemaradásból. A háromév alatt realizálódott 2,7 pontos emelkedés, melynek révén 2002-re a ráta 55,6%ra emelkedett, azt jelenti, hogy a 2010-es, 60%-ban kitűzött célérték elérhető.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Azúj tagállamok 2001-ben átlagosan 50,1%-ot értek el.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Ezzel párhuzamosan fejlődéstapasztalható a három év alatti gyermekek számára az egészségügyi ellátásbiztosításában és hozzáférhetőségében.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Mindenesetre, mint ahogy azt a tavaszi Európai Tanácson bemutatott, a nemek közötti egyenlőségről szóló jelentéshangsúlyozza, a nőket továbbra is súlyosabban érinti a munkanélküliség és azinaktivitás.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Ráadásul a munkaerőpiacon a nemek közötti megkülönböztetéshelyzete, ezen belül különösen a bérkülönbségek problémája, az utóbbi évekbenszinte alig javult.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
– A Wim Kok által irányított Európai Foglalkoztatási Munkacsoport múlt évnovemberében a Bizottság elé terjesztett jelentésében hasonló véleményt fejtettki.
Productivity still too low
A termelékenység még mindig alacsony
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
A növekedés második tényezője, a termelékenység szintén nem járul hozzá elegendőmértékben a növekedéshez.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States). As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Az egy munkavállalóra vetített termelékenységnövekedési rátája Európában a kilencvenes évek közepe óta csökken, és jelenleg0,5% és 1% között mozog(szemben az Egyesült Államokban mért 2%-kal).Mindebből az következik, hogy az Európai Unió azon törekvése, hogy felzárkózzonaz Egyesült Államokhoz, megfeneklett.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Luxemburg, Írország és Belgium érték ela legjobb eredményt.
The hourly productivity rate has remained stable on the whole, still representing almost90 % of that in the United States, although it is particularly low in Portugal, Greece, Spainand the United Kingdom.
Annak ellenére, hogy Portugáliában, Görögországban, Spanyolországban ez az érték különösen alacsony,az Egyesült Államok óránkénti termelékenységi rátájának még mindig majdnem90%-át éri el.
What is more, it is interesting to note that although the new Member States’ productivity per employee is less than half of the Union’s current average, all these countries have strong growth in productivity which is higher than the Community average.
Mi több, érdekes megjegyezni, hogy bár az új tagállamokban az egymunkavállalóra vetített termelékenység az Unió jelenlegi átlagának kevesebb mintfele, ezen országok mindegyike erőteljes, a közösségi átlag fölötti termelékenységinövekedést mutat.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate.
Általánosságban véve, az európai termelékenység kismértékűnövekedése különösenkét tényezőnek tudható be: az információs és kommunikációs technológiák (IKT)túl alacsony hozzájárulásának a növekedéshez és a befektetés elégtelenségének.
The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Az Unió azon törekvésének tehát, hogy növelje termelékenységét, ezen prioritásokrakell koncentrálnia abból a célból, hogy versenyképes maradjon az Egyesült Államokkal szemben, illetve még átfogóbb szinten egyéb partnerekkel és különösen Kínával és Indiával szemben.
Lower contribution from information and communication technologies
Az információs és kommunikációs technológiák hozzájárulása a növekedéshez csökken
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Az információs és kommunikációs technológiák hozzájárulása a termelékenységinövekedéshez kevesebb mint a fele annak a mértéknek, amilyen mértékben ezentechnológiák az Egyesült Államokban hozzájárulnak a termelékenységinövekedéshez.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Mindez főleg annak tudható be, hogy a szolgáltató ágazat néhányterületén (pénzügyi ágazat és a nagy- és kiskereskedés), illetve az iparágazatban e technológiákat még mindig kevéssé használják, és kevéssé elterjedtek.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
Ez aprobléma különösen Belgiumot, Spanyolországot és Franciaországot érinti, mialatt Dánia és az Egyesült Királyság jobban teljesít ebből a szempontból.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Az új tagállamokezzel szemben jelentősebb beruházásokból profitálnak e területen, így az információsés kommunikációs technológiák itt gyorsabban terjedhetnek.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
Ezt a helyzetet a vállalatoknál az e technológiákba való befektetés és az azt kiegészítőképzési és szervezési reformok hiánya gerjeszti.
Falling investment overall…
A beruházás mértéke csökken...
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
A közép- és hosszú távú növekedési kilátások kulcsa, bármilyen ágazatról is legyenszó, a beruházás.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Ennek ellenére, a vállalatok általi beruházások mértékea GDP18,3%-át kitevő, 2000-ben mért arányról 17,2%-ra csökkent 2002-ben.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Jóllehet aközvetlen külföldi tőkebefektetés még mindig jelentős, a GDP 1,5%-át éri el Litvániában és 5%-át Észtországban, a beruházás csökkenése az új tagállamokbanis érzékelhető.
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Ugyanez igaz az állami beruházásra, melynek a GDP hányadában mért súlya akilencvenes években csökkenőtendenciát mutatott az Unióban, és most jóvalalacsonyabb, mint az Egyesült Államokban (3,3% szemben a 2003ban mért 2,4%kal).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Ez az általános lassulás annál is inkább nyugtalanító, mert a lisszaboni stratégiaáltal prioritásként meghatározott terület kárára történik: azaz olyan európaiérdekeltségűtervek kárára, mint a transznacionális hálózati infrastruktúrák és atudásalapú szektor (kutatás, innováció, oktatás és képzés).
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Ebből a szempontból az Európai Növekedési Kezdeményezés és az ún. Quick Startprogram(az Európai Közösségen belüli információs társadalom fejlesztését szolgálóprogram, a továbbiakban Quick Start program – a ford.), melyekre az Európai Tanács áldását adta, fontos mozgatóerőt jelentenek az infrastruktúra és a tudásalapúszektorba fektetett beruházások ösztönzése terén.
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
A Quick Start program az Európai Növekedési Kezdeményezés központi eleme.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Célja, hogy akiemelt európai érdekeltségűberuházási tervek mögött mobilizálja a politikai elkötelezettséget és aforrásokat.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
Ez a program, melynek akár folytatása is lehet, amennyiben egyéb projektek betartják ameghatározott kritériumokat, 54olyan, határokon átívelőés „indulásra kész” projektet foglalmagában, melyek a prioritások és a szükségletek objektív és világos kritériumok alapján történőalapos vizsgálata után az Európai Beruházási Bankkal együttműködésben lettek kiválasztva, ésamelyek a közösségi és a nemzeti szinten potenciálisan elérhetőfinanszírozási forrásokat veszikszámításba.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
• 31 projekt 38 milliárd -s költségvetéssel 2010-ig a transzeurópai hálózatok (a továbbiakban: TEN– a ford.) határokon átívelőközlekedési hálózatot érintőszekcióira.
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
Új prioritások nem kerültekmeghatározásra, a projekt ellenben meghatároz olyan területeket, melyek 3 éven belül készenállnak a kezdésre.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• 15 projekt 10 milliárd -s költségvetéssel 2010-ig a TEN kulcsfontosságú energiaprojektjeire.
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
• Összesen 10 milliárd évenként (6 milliárd uniós és nemzeti költségvetési forrásokból, mely az Unió GDP-jének 0,05%-át teszi ki).
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
Az állami és a magánfinanszírozás aránya: 60/40. Amagánfinanszírozás rendszeres reformokat, illetve az EK-költségvetéstől és az Európai Beruházási Bank (EBB) Csoport részéről újító pénzügyi eszközöket igényel.
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
A már létezőpénzügyi tervekkésőbbi újra odaítélésre tartalmaznak némi fedezetet.
… especially in research and innovation …
...különösen a kutatás és az innováció terén...
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
A kutatási beruházások szétaprózódtak, és lelassultak.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Továbbá, az olyan határozott előrelépések ellenére, mint pl. néhány európaitechnológiai platform bevezetése, az Európai Kutatási Térség még nincs teljesegészében kidolgozva.
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
Ezzel összefüggésben az a tény, hogy a Tanács 2003-banelfogadta a „Befektetés a kutatásba” akciótervet, e cél megvalósítása felé tett elsőnagy lépésként értékelhető(7).
While the number ofresearchers in the Unionrose slightly from 5.4 per 1 000 workforce in 1999 to 5.7 in2001, this is well below the level in countries that are near or on the EU 3 % R & D invest- 8 ).
Bár az Unió területén mért, 1000 munkaerőre számítottkutatók számaaz 1999-ben mért 5,4-ről 5,7-re nőtt 2001-re, ez a szám jóval alattavan annak a szintnek, amely azon országokban mérhető, melyek az EU 3%-os R & D-befektetési célját megközelítették vagy elérték (USA 8,1/1000, Japán9,1/1000)(8).
(7)COM(2003) 226 final, Investing in research: an action plan for Europe.(8)Sources:Third European Report on Science and Technology Indicators and Key Figures 2003.
7)COM(2003) 226 végleges, Befektetés a kutatásba: európai cselekvési terv.8)Forrás: Harmadik európai jelentés a 2003-as tudományos és technológiai mutatókról, illetve a főbb adatokról.
… and in education and training
...továbbá az oktatás és a képzés terén
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Az emberi erőforrás területén sem az állami, sem a magánbefektetés nem éri mégel a kívánt szintet. Habár az Unióban a GDP-ből arányosan oktatásra fordítottközkiadások szintje (4,9%) szinte megegyezik az Egyesült Államokban mért értékkel(4,9%), sőt magasabb a Japánban mért értéknél (3,6%), a magánbefektetés szintjehatározottan alacsonyabb annál (9).
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Nemrégiben végzett tanulmányok rámutatnak, hogy egy átlagoseurópai országot illetően, az iskolarendszerben eltöltött plusz egy év 6,2%-kalmegnövelheti a teljes termelékenységet.
But simply raising the overall level of investment in human resources will not be enough:there is a clear need to invest more effectively, that is, to identify and invest in those
Azonban a humánerőforrásba való befektetés egyszerűnövelése nem elegendő:egyértelműen hatékonyabb módon kell befektetni, ami azt jelenti, hogy azokat azoktatási és képzési területeket kell beazonosítani, illetve ezekbe befektetni, ahol ez leginkább megtérül (11
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
Ennek érdekében, az oktatási és képzési rendszerek reformjának megszervezéséhez, a Tanács múlt év májusában referenciaszinteketfogadott el.
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
A Tanács és a Bizottság által a tavaszi Európai Tanácson előterjesztendőközös jelentésvázlat rámutat, hogy az Uniónak még sok tennivalója van e területen.
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
A TUDÁS EURÓPÁJA: REFERENCIASZINTEK AZ OKTATÁS ÉS A KÉPZÉS TERÜLETÉN
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
• A középfokú oktatásban részt vett 25 és 64 év közötti felnőtt lakosság arányaaz 1995-ben mért55,4%-ról 2002-re 64,6%-ra nőtt.
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
Ez az érték a 20–24 év közötti lakosságra vetítve az új tagállamokbanjóval magasabb átlagot mutat, mint a jelenlegi Unióban (86% 73%-kal szemben).
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
• Azon fiatalok aránya, akik bármilyen végzettség nélkül kerülnek ki az oktatási rendszerből2003-ban 18,1% volt.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
Ez az érték még nagyon messze van a 2010-re kitűzött 10%-tól, sőt Portugáliában eléri a 41,1%-ot (2003).
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
• A felnőtt lakosság aránya az élethosszig tartó tanulásés a képzés területén sokat emelkedett azelmúlt néhány évben, és így 2002-re elérte a 8,5%-os értéket.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
Mindenesetre a 2010-re kitűzött 12,5%os cél eléréséhez további erőfeszítésre van szükség, melyben leginkább a nemzeti stratégiáknakkell szerepet vállalni.
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
• A 15 éves európai fiatalok 17,2%-a nem rendelkezik a minimálisan szükséges kompetenciákkal(olvasás, írás, számolás).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
( reformokra van szükség (időközi közös jelentéstervezet).
Research for the Employment and Social Affairs DG, 2003.
Kutatások a Foglalkoztatási és Szociális Ügyek Főigazgatósága számára, 2003.
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
COM(2002) 779 végleges és „Eu-gazdasági szemle 2003 (The EU Economy Review)” (4. fejezet:Oktatás, képzés és növekedés), ECFIN/391/03.
Weaknesses in our internal market and competitiveness
A belsőpiac és versenyképességünk terén tapasztalható gyenge pontok
Inadequate investment in the strategic areas of research and innovation is also undermining our competitiveness.
Az a tény, hogy a kutatás és az innováció kulcsfontosságú területein a befektetésnem éri el a kívánt szintet, szintén csökkenti versenyképességünket.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
Ezzel egyidőben a belsőpiac megfelelőműködése elengedhetetlen feltétele a vállalkozásokdinamikus fejlődésének kedvezőkörnyezet felépítésének, illetve gazdaságunkversenyképessége növelésének.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Az elmúlt évtized sikerei ellenére, a belsőpiac mégmindig nem bontakozott ki teljesen.
There are several warningsigns which need to be dealt with urgently (12).
Több olyan figyelmeztetőjel van, mellyelsürgősen foglalkozni kell (12).
• The Union is facing a slowdown in its product market integration.
– Az Unió a termékpiaci integráció lassulásávalnéz szembe.
Crossborder manufacturing trade has stalled, growing only by 2.5 % in 2001 and then shrinking by0.3% in 2002.
A határokon átívelőiparkereskedelem elakadt: 2001-ben csak 2,5%-kal nőtt, majd 2002-ben 0,3%kal csökkent.
In addition, prices across the Union have stopped converging in the lastfive to six years. Crossborder investment is also low.
Ráadásul az Unió területén az árak az utóbbi öt-hat évben már nemigazodnak egymáshoz.
Furthermore, there are still toomany technical obstacles preventing goods from circulating freely. Finally, consumerlack of confidence in crossborder transactions and electronic commerce is undermining the potential of free crossborder competition to increase our competitive edge.
A határokon átívelőbefektetések szintén alacsony szintenvannak, és még mindig túl sok a technikai akadály az áruk szabad mozgása előtt.Végül a fogyasztóknak a határokon átívelőtranzakcióba és az elektronikuskereskedelembe vetett bizalmának hiánya megakadályozza a határokon átívelőszabad versenyt abban, hogy kiteljesedjen.
• The internal market is still highly fragmented in the services sector, especially indistribution and retail sales.
– A szolgáltató szektorokbanés különösen a forgalmazásban és kiskereskedelembenmég mindig jelentős a belsőpiac felaprózódása.
The services sector accounts for 70 % of GDP.
A szolgáltató szektor a GDP70%-áért „felelős”.
But companies and consumers continue to suffer from many restrictions on establishing businesses and the provision of crossborder services.
Azonban a vállalatok és fogyasztók továbbra is szenvednekszámos olyan megszorítástól, melyek megnehezítik a vállalatalapítást és a határokonátívelőszolgáltatások biztosítását.
This seriously restricts the Europeaneconomy’s competitiveness.
Mindez komolyan behatárolja az európaigazdaság versenyképességét.
• Market opening in network industriesis not yet fully implemented and the benefitsrelating to efficiency, interconnectivity and security of supply in the Union have notyet been realised.
– A piaci nyitás a hálózati iparterületén még nem valósult meg teljes mértékben,illetve a hatékonyságból, a termékek összeköthetőségéből és az Unió területéntörténőellátás biztosításából eredőhaszon még nem realizálódott.
The situation appears to vary considerably between acceding countries.
A helyzet, úgytűnik, országonként lényeges eltéréseket mutat a csatlakozó országokat illetően.Ezen országok nagy része liberalizálta távközlési piacát.