natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Directive provides a groundwater protection framework that requires prevention of the (direct or indirect) introduction of high priority pollutants into groundwater and limiting the introduction into groundwater of other pollutants so as to avoid pollution of this water by these substances.
Ez az irányelv biztosítja a felszín alatti víz védelmére vonatkozó keretet, amely megköveteli a magas prioritású szennyező anyagok (közvetlen vagy közvetett) felszín alatti vízbe jutásának megakadályozását és korlátozza az egyéb szennyező anyagok felszín alatti vízbe jutását annak megakadályozása érdekében, hogy ezek az anyagok a felszín alatti vizet szennyezzék.
It will be repealed by 2013 under the Water Framework Directive.
Ezt az irányelvet 2013-ban a Víz keretirányelv helyezi majd hatályon kívül.
It will remain one the effective EU legislative instruments for preventing or limiting pollution until this date, and then be relayed by the new Groundwater Directive (see paragraph 3).
Addig az időpontig ez az irányelv marad a szennyezés megakadályozását vagy korlátozását célzó hatályos EU jogi eszközök egyike, amelyet az új Felszín alatti víz irányelv vált majd fel (lásd a 3. bekezdést).
Directive 80/68/EC, OJ L20 of 26.01.1980.
80/68/EGK irányelv, OJ L 20., 1980.01.26
In 1982, the Directorate-General for the Environment, Consumer Protection and Nuclear Safety of the European Community carried out a major assessment of groundwater resources within Member States (nine at that time). It consisted of a general survey (Groundwater Resources of the European Community: synthetical report) and individual reports from each Member State.
1982-ben az Európai Közösség Környezetvédelmi, Fogyasztóvédelmi és Nukleáris Biztonsági Főigazgatósága az akkori kilenc tagállamban nagyszabású felmérést hajtott végre a felszín alatti vízkészletekre vonatkozóan, mely egy általános felmérésből (Az Európai Közösség felszín alatti víz készletei: szintetikus jelentés) és az egyes tagállamok egyedi jelentéseiből állt.
This assessment was concerned mainly with groundwater quantity.
Ez az értékelés főként a felszín alatti víz mennyiségére vonatkozott.
Since it was published attention in Europe (and the United States) has focussed more on quality and not only have groundwater quality monitoring programmes greatly improved but many groundwater protection schemes have been put in place.
A felmérés közzététele óta a figyelem Európában (és az Egyesült Államokban) inkább a minőségre irányult és nem csak a felszín alatti víz monitoring programok fejlődtek jelentősen, de számos felszín alatti víz védelmi intézkedés is bevezetésre került.
A groundwater action programme (1996)
Egy felszín alatti víz akcióprogram (1996)
The declaration of the Ministerial Seminar on groundwater held at The Hague in 1991 recognised the need for further action to avoid long term deterioration of quality and quantity of freshwater resources.
Az 1991. évi hágai felszín alatti víz miniszteri szeminárium nyilatkozata elismerte az édesvíz készletek hosszú távú mennyiségi és minőségi állapotromlásának elkerülését célzó további intézkedések szükségességét.
It called for a programme of actions to be implemented by the year 2000 to promote the sustainable management and protection of freshwater resources.
A nyilatkozat felhívást tartalmazott egy akcióprogram 2000. évig történő végrehajtására az édesvízkészletekkel való fenntartható gazdálkodásnak és azok védelmének elősegítése céljából.
Council resolutions in 1992 and 1995 recommended that an action programme be implemented and that the Groundwater directive be revised.
Tanácsi határozatok 1992-ben és 1995-ben javasolták egy akcióprogram végrehajtását és a felszín alatti víz irányelv felülvizsgálatát.
This was followed by a proposal for an action programme on the Integrated Protection and Management of Groundwater, which was adopted by the European Commission on 25 November 19962.
Ezt követte a Bizottság javaslata egy, a Felszín alatti víz integrált védelmére és kezelésére vonatkozó akcióprogramra, melyet az Európai Parlament 1996. november 25-én hagyott jóvá.
The proposal identified the need to establish procedures to regulate the extraction of freshwater and monitor freshwater quality and quantity.
A javaslat rávilágított az édesvíz kitermelését és az édesvíz minőségének és mennyiségének nyomon követését szabályozó eljárások létrehozásának szükségességére2.
The European Parliament and the Council subsequently asked the Commission to establish a framework for a European water policy.
Az Európai Parlament és a Tanács ezt követően felkérte a Bizottságot egy európai vízpolitika keretprogram létrehozására.
This request led to the Water Framework Directive (WFD) adopted in October 20003
Ez a felkérés vezetett a 2000. októberében elfogadott, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló irányelvhez, a Víz keretirányelvhez (VKI)3
In addition to protecting groundwater as a resource with multiple uses the WFD establishes for the first time that groundwater should be protected for its environmental
A VKI határozta meg első ízben azt, hogy a felszín alatti vizet nemcsak mint többcélú használatot biztosító erőforrást, hanem mint környezeti
In this context, the WFD put forward a challenging legislative framework by establishing environmental objectives for all waters – surface, coastal, transitional, and ground waters – to be achieved by the end of 2015.
Ebben az összefüggésben a VKI egy kihívást jelentő jogszabályi keretet fogalmazott meg azáltal, hogy környezeti célkitűzéseket határozott meg az összes – felszíni, tengerparti, átmeneti és felszín alatti – vízre vonatkozóan, amelyeket 2015. végéig kell megvalósítani.
This modern piece of EU legislation establishes clear objectives but allows Member States flexibility in how they are achieved.
Ez a modern EU jogszabály világos célokat határoz meg, de rugalmasságot biztosít a tagállamok számára abban, hogy ezt hogyan valósítják meg.
It is based on milestones such as risk evaluation of anthropogenic pressures and impacts, monitoring programmes, development of river basin management plans (the first one to be published in 2009) and design and operation of programmes of measures.
A jogszabály olyan mérföldköveken alapul, mint az emberi tevékenység terheléseinek és hatásainak kockázatértékelése, a monitoring programok, a vízgyűjtő gazdálkodási tervek elkészítése (az első 2009-ben kerül közzétételre) és az intézkedési programok kidolgozása és működtetése.
Groundwater is one of the key components of the WFD with the focus for groundwater on both quantitative and chemical status objectives.
A felszín alatti víz a VKI egyik kulcs eleme, melynek a mennyiségi és kémiai állapotára vonatkozó célkitűzések egyaránt központi szerepet kapnak.
The objectives for surface waters concern ecological and chemical status.
A felszíni vizekre vonatkozó célkitűzések az ökológiai és a kémiai állapotra vonatkoznak.
The quantitative status objectives are clear in the WFD.
A VKI mennyiségi állapotra vonatkozó célkitűzései világosak.
The aim is to ensure a balance between extraction and recharge of groundwater, but the chemical status criteria are more complex and were not fully resolved at the time the WFD was adopted.
A cél az egyensúly biztosítása a felszín alatti víz termelés és az utánpótlódás között; a kémiai állapotra vonatkozó célkitűzések azonban összetettebbek és a VKI elfogadásának időpontjában nem voltak részletesen meghatározva.
The European Parliament and the Council therefore requested that the Commission develop a proposal for a “daughter” directive clarifying the criteria for good chemical status criteria and specifications related to the identification and reversal of pollution trends.
Az Európai Parlament és a Tanács emiatt felkérte a Bizottságot egy „leány” irányelv javaslat kidolgozására, amely tisztázza a jó kémiai állapotra és a szennyezési trendek azonosítására és visszafordítására vonatkozó kritériumokat.
This new Groundwater Directive was adopted in December 20064.
Ez az új, a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló irányelv4 2006. decemberében került elfogadásra.
The policy context
A szakma politikai összefüggés
Groundwater in the Water Framework Directive
A felszín alatti víz a Víz keretirányelvben
The components of the Water Framework Directive dealing with groundwater cover a number of different steps for achieving good (quantitative and chemical) status by 2015.
A VKI felszín alatti vízre vonatkozó elemei kiterjednek számos különféle lépésre a jó (mennyiségi és kémiai) állapot 2015-ig történő elérése céljából.
They require Member States to:
Ezek előírják a tagállamok számára a következőket.
Define and characterise groundwater bodies (management units) within River Basin Districts that must be reported to the European Commission.
Meg kell határozni és jellemezni kell azokat a felszín alatti víztesteket (igazgatási egységeket) a vízgyűjtő kerületeken belül, amelyeket jelenteni kell az Európai Bizottságnak.
The characterisation relies on system understanding, in particular on the knowledge of drivers (D), pressures (P), status (S), impacts (I) and responses (R) which constitutes the backbone of river basin management planning (Figure 1). It involves analysing the
A jellemzés a rendszer működésének, különösen a hatótényezők (D), a terhelések (P), az állapot (S), a hatások (I) és a válaszok (R) megértésén alapul, amely a vízgyűjtő gazdálkodás
pressures and impacts of human activity on the quality of groundwater with a view to identifying groundwater bodies at risk of not achieving WFD environmental objectives.
tervezésének gerincét képezi (1. ábra). Ez magában foglalja az emberi tevékenység által a felszín alatti víz minőségére gyakorolt terheléseket és hatásokat, figyelembe véve azokat a felszín alatti víz készleteket, ahol fennáll annak a veszélye, hogy nem valósulnak meg a VKI környezeti célkitűzései.
This assessment has to evaluate risks linked to water uses and interactions with associated aquatic or terrestrial ecosystems in relation to the types of pressures and aquifer vulnerability (Figure 2).
A felmérésnek értékelnie kell a vízhasználattal kapcsolatos kockázatokat és a vízi és szárazföldi ökoszisztémákkal fennálló kölcsönhatásokat a terhelés típusokkal és a víztartó rétegek sérülékenységével összefüggésben (2. ábra).
Member States had to carry out this classification between 2004 and 2005 and report the results to the European Commission.
A tagállamoknak 2004. és 2005. között kellett kidolgozniuk ezt az osztályozást és az eredményeket jelenteniük kellett az Európai Bizottságnak.
A report giving a synthesis of Member States’ reports was prepared by the European Commission and published in March 20075.
A tagállamok jelentéseinek összegzését bemutató jelentést az Európai Bizottság készítette el és 2007. márciusában tette közzé5.
Diving forces
Hatótényezők
Pressure
Terhelések
Nature and environment
Környezeti adottságok
Resource use
Egészség
Agriculture Industry Energy Transport Services Households/ Consumption
Mezőgazdaság Ipar Energia Közlekedés Szolgáltatás Háztartások /Fogyasztás
Response
Válaszok
Commission Water Framework Directive report, March 2007
A Bizottság Víz keretirányelv jelentése, 2007. március
The responses (R) are the action programmes of relevant EU legislations (primarily the programme of measures of the Water Framework Directive)
A válaszokat (R) a vonatkozó EU jogszabályok akció programjai képezik (elsősorban a VKI intézkedési programja).
Responses
Válaszok
Risks of pollution from diffuse/point sources (urban, agriculture, industrial): “bodies at risk”
Pontszerű és diffúz forrásokból származó szennyezések kockázata (települési, mezőgazdasági, ipari): “kockázatos víztestek”
Drinking water abstraction (user as receptor)
Ivóvíztermelés (a felhasználó a receptor)
Direct or indirect discharges
Közvetlen, közvetett bevezetések
Quality objectives (linked to background Levels and aquifer vulnerability)
Vízminőségi célkitűzések(kapcsolódnak a háttérértékekhez, a víztartók érzékenységéhez)
Interaction with aquatic and terrestral ecosystems as receptors. Links with SW status and EQS
Kölcsönhatások a vízi és szárazföldi ökoszisztémákkal, mint receptorokkal Kapcsolatok a felszíni vizek állapotával, a környezetminőségi előírásokkal
Establish registers of protected areas within each river basin districts, which have been designated as requiring specific protection of their surface and ground waters or for the conservation of habitats and species directly dependent on water.
Létre kell hozni a védett területek nyilvántartását minden egyes vízgyűjtő kerületben azokra a területekre, melyeken a felszín alatti vizet, vagy felszín alatti víztől közvetlenül függő élőhelyeket és fajokat védeni kell.
The registers must include all bodies of water used for the extraction of drinking water and all protected areas covered under the following directives: the Bathing Water Directive6, the vulnerable zones under the Nitrates Directive7, the sensitive areas under the Urban Wastewater Directive8, and the areas designated for the protection of habitats and
Ezeknek a nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell az ivóvíz kitermelésre használt összes víztestet és a következő irányelvek hatálya alá tartozó összes védett területet: a Fürdővíz-irányelv6, a Nitrát irányelv7 hatálya alá tartozó érzékeny területek, a Települési szennyvíz irányelv8 hatálya alá tartozó érzékeny területek valamint az élőhelyek és fajok védelmére kijelölt területek, beleértve a és a vadon élő madarak védelméről szóló10 természetes élőhelyekről szóló9 irányelvek szerint kijelölt Natura 2000 helyszíneket.
The registers are to be reviewed under the River Basin Management Plan updates.
A nyilvántartásokat a Vízgyűjtő gazdálkodási terv frissítésekor felül kell vizsgálni.
Establish groundwater monitoring networks based on the results of characterisation and risk assessment to provide a comprehensive overview of groundwater chemical and quantitative status.
A jellemzés és a kockázatértékelés eredményei alapján felszín alatti víz monitoring hálózatokat kell létrehozni a felszín alatti víz kémiai és mennyiségi állapotára vonatkozó átfogó áttekintés biztosítása céljából.
Member States had to design a monitoring programme to be operational by the end of 2006.
A tagállamoknak 2006. végére monitoring programot kellett kialakítaniuk és működtetniük.
In this context, data monitoring data constitutes an essential element of the overall management cycle (Figure 3).
Ebben az összefüggésben a monitoring adatok a teljes vízgyűjtőgazdálkodási ciklus alapvető elemét képezik (3. ábra).
Information needs
Információ szükséglet
Assessment strategy
Értékelési stratégia
Sample collection
Mintavétel
Data handling
Adatkezelés
Directive 76/160/EEC, OJ L31 of 5.02.1976Directive 91/676/EEC, OJ L375 of 31.12.1991Directive 91/271/EEC, OJ L135 of 30.05.1991Directive 92/43/EEC, OJ L206 of 22.07.1992Directive 79/409/EEC, OJ L103 of 25.04.1979
76/160/EGK irányelv, OJ L 31, 1976.02.0591/676/EGK irányelv, OJ L 375, 1991.12.3191/271/EGK irányelv, OJ L 135, 1991.05.3092/43/EGK irányelv, OJ L 206, 1992.07.2279/409/EGK irányelv, OJ L 103, 1979.04.25
Produce a river basin management plan (RBMP) for each river basin district which must include a summary of pressures and impacts of human activity on groundwater status, a presentation in map form of monitoring results, a summary of the economic analysis of water use, a summary of protection programmes, and control and remediation measures.
El kell készíteni a vízgyűjtő gazdálkodási tervet (VGT) minden vízgyűjtő kerületre, melynek tartalmaznia kell az emberi tevékenységek által a felszín alatti víz állapotára gyakorolt terhelések és hatások összefoglalását, a monitoring eredmények térképi bemutatását, a vízfelhasználás gazdasági elemzésének összefoglalását, a védelmi programok valamint, az ellenőrző és helyreállítási intézkedések összefoglalását.
The f i first RBPM is scheduled to be published by the end of 2009.
Az első VGT a VKI menetrendje szerint 2009. végén kerül közzétételre.
A review is then planned by the end of 2015 and every six years thereafter.
A VGT 2015. végén, majd azt követően hatévente felülvizsgálatra kerül.
Take into account by 2010 the principle of recovery of costs for water services, including environmental and resource costs in accordance with the polluter pays principle.
Figyelembe kell venni 2010-re a vízi szolgáltatások költségei megtérülésének alapelvét, beleértve a környezetvédelmi és a vízkészletekkel összefüggő költségeket a szennyező fizet elv szerint.
Design by the end of 2009 a programme of measures for achieving WFD environmental objectives (e.g. abstraction control, prevent or control pollution measures) that should be operational by the end of 2012.
El kell készíteni 2009. végéig az intézkedési programot a VKI környezeti célkitűzéseinek megvalósítására (pl. a vízkivételek szabályozása, a szennyezés megakadályozását és ellenőrzését szolgáló intézkedések), melynek 2012. végére működnie kell.
Basic measures include, in particular, controls of groundwater abstraction, controls (with prior authorisation) of artificial recharge or expansion of groundwater bodies (providing that it does not compromise the achievement of environmental objectives).
Az alapintézkedéseknek különösen tartalmazniuk kell a felszín alatti vízkivételek szabályozását, a felszín alatti vízkészletek mesterséges visszapótlásának vagy dúsításának (előzetes engedéllyel történő) szabályozását (feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a környezeti célkitűzések megvalósítását).
Point source discharges and diffuse sources liable to cause pollution are also regulated under the basic measures.
A potenciális pontszerű szennyezőforrásokból történő kibocsátásokat és a diffúz szennyezőforrásokat szintén az alapvető intézkedések keretében kell szabályozni.
Direct discharges of pollutants into groundwater are prohibited subject to a range of provisions listed in Article 11 of the WFD.
Szennyező anyagoknak a felszín alatti vízbe történő közvetlen bevezetése a VKI 11. cikkében felsorolt előírásoknak megfelelően tilos.
The programme of measures has to be reviewed and if necessary updated by 2015 and every six years thereafter.
Az intézkedési programot 2015-ig, majd azt követően hatévente felül kell vizsgálni és szükség esetén frissíteni kell.
Figure 4 summarises the main basic and supplementary measures covered by the WFD.
A 4. ábra összefoglalja a VKI hatáskörébe eső főbb alap- és kiegészítő intézkedéseket.
Measures under EU legislation
EU joganyag alá tartozó intézkedések
BASIC MEASURES
ALAP INTÉZKEDÉSEK
Bathing Water Directive 76/160/EEC Birds Directive 79/409/EEC Drinking Water Directive 98/83/EEC Major Accidents (Seveso) Directive 96/82/EC Environment Impact Assessment 85/337/EEC Sewage Sludge Directive 86/278/EEC Urban Wastewater Treatment Directive 91/271/EEC Plant Protection Products Directive 91/414/EEC Nitrates Directive 91/676/EEC Habitats Directive 92/43/EECIntegrated Pollution Prevention Control 96/61/EEC
76/160/EEC irányelv a fürdővizekről 79/409/EEC irányelv a madarakról 98/83/EEC irányelv az ivóvízről 96/82/EC irányelv a jelentős balesetekről (Seveso) 85/337/EEC irányelv a környezeti hatásvizsgálatról 86/278/EEC irányelv a szennyvíziszapokról 91/271/EEC irányelv a települési szennyvíz kezelésről 91/414/EEC irányelv a növényvédő szerekről 91/676/EEC irányelv a nitrátokról 92/43/EEC irányelv az élőhelyekről 96/61/EEC irányelv az integrált szennyezésmegelőzésről
SUPPLEMENTARY MEASURES
KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
Legislative, administrative or fiscal instruments Negotiated environmental programmes Emission controls, abstraction controls Codes of good practice, demand management Recreation and restoration of wetland areas Efficiency and reuse measures Desalination plants Construction projects, rehabilitation projects Artificial recharge of aquifers Educational projects, research, demonstration
■ jogi, igazgatási, pénzügyi eszközök megállapodáson alapuló környezeti programok kibocsátások, igénybevételek szabályozása helyes gyakorlat, igény szabályozás vizes élőhelyek vissza-, helyreállítása hatékonysági és újrahasznosítási intézkedések sótalanító telepek építési, helyreállítási projektek mesterséges visszatáplálás a víztartókba oktatási projektek, kutatás, bemutatás
Other related directives
Egyéb vonatkozó irányelvek
Laws designed to protect groundwater against pollution and deterioration are part of a larger regulatory framework that can be traced back to the 1990s.
A felszín alatti víz szennyezés és állapotromlás elleni védelmére hozott jogszabályok egy nagyobb jogszabályi keret részét képezik, melynek kialakulása az 1990-es évekre nyúlik vissza.
The concept of groundwater protection as tackled by different pieces of legislation is now fully integrated into the basic measures of the Water Framework Directive.
3 rögzített szabályozási koncepciója mára teljesen integrálódott a Víz keretirányelv alap intézkedéseibe.
The need to ensure the proper integration of the various legal instruments is illustrated in the Figure 5:
Az 5. ábra szemlélteti a különböző jogszabályok megfelelő integrálásának szükségességét.
This list is not exhaustive.
Nem teljes körű lista
POLICY
SZABÁLYOZÁS
Sewage sludge landfill ll
Szennyvíziszap hulladéklerakók
POLICY
SZABÁLYOZÁS szennyvíz, építési anyagok
UWW, CPD groundwater
Felszín alatti víz
Bathing water
Fürdővíz
The different instruments are directly linked to the Water Framework Directive and to the new Groundwater Directive.
A különböző jogszabályok közvetlenül kapcsolódnak a Víz keretirányelvhez és az új Felszín alatti víz irányelvhez.
They are part of a set of measures that need to be operational to achieve “good environmental status” objective by the end of 2015.
Ezek egy intézkedés csomag részét képezik, amit a „jó környezeti állapot” célkitűzés 2015. végéig történő megvalósítása céljából kell működtetni.
They all seek to prevent or limit pollutant inputs into groundwater.
Az összes intézkedés célja a szennyező anyagok felszín alatti vízbe jutásának megakadályozása vagy korlátozása.
Their main features are summarised below:
Ezek fő jellemzői az alábbiakban kerülnek összefoglalásra:
The Nitrates Directive aims to reduce and prevent water pollution caused by nitrates from agricultural sources.
A Nitrát irányelv7 célja a mezőgazdasági forrásokból származó nitrátok által okozott vízszennyezés csökkentése és megakadályozása.
It requests Member States to designate vulnerable zones of all known areas of land in their territories, which drain into the waters – including groundwater – that are, or are likely to be, affected by nitrate pollution.
Ez az irányelv előírja a tagállamok számára az államhatáraikon belüli összes olyan ismert földterület érzékeny zónáinak kijelölését, melyek olyan vizet táplálnak – beleértve a felszín alatti vizet is – amelyet érinti, vagy érintheti a nitrát szennyezés.
Such waters are those, among others, which contain a nitrates concentration of more than 50 mg/l or are likely to contain such concentrations if measures are not taken.
Ilyen víznek minősülnek többek között azok a vizek, ahol a nitrát koncentráció meghaladja, vagy intézkedések hiányában valószínűleg meg fogja haladni az 50 mg/l-t.
The link with groundwater policy is clear in this respect, i.e. nitrate concentrations in groundwater should not exceed the trigger value of 50 mg/l.
A felszín alatti víz irányelvvel való kapcsolat ebben a vonatkozásban világos, azaz a felszín alatti víz nitrát koncentrációja nem haladhatja meg az 50 mg/l intézkedési határértéket.
Action programmes under the Nitrates Directive are one of the basic measures of the Water Framework Directive (Annex VI) and a mechanism for reversing nitrate pollution trends under the Groundwater Directive (Annex IV, part B).
A Nitrát irányelv szerinti akcióprogramok képezik a Víz keretirányelv alapintézkedéseinek egyikét (VI. melléklet) valamint a nitrát szennyezési trendek visszafordítási mechanizmusát a Felszín alatti víz irányelv szerint (IV. melléklet, B rész).
The Urban Wastewater Treatment Directive aims to protect the environment from the adverse effects of discharges of urban waste water and waste water from certain industrial sectors.
A Települési szennyvíz irányelv8 célja a környezet megvédése a települési szennyvíz valamint egyes ipari ágazatok szennyvíz kibocsátásának káros hatásai ellen.