natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2003,however, inflows in foreign direct investmentdeclined.
Ugyanakkor e mutatókat óvatosankell értelmezni, mivel a Cseh Köztársaságban apiacgazdasággá történő átalakulás zajlott, amibonyolítja a reálárfolyam pontosmeghatározását.
Against this background, the netinternational investment position of the Czech Republic has consistently been negative, risingto 24.1% of GDP in 2003 from singledigitlevels in 2000 (see Table 11).
Más külső fejleményeketilletően, a Cseh Köztársaság folyamatosan afolyó fizetési és tőkemérlegek együttes hiányátjelentette, amely időnként igen nagy volt, és2003ban elérte a GDP 6,2%ának megfelelőcsúcsot.
It may be recalledthat the Czech Republic is a small, openeconomy with – according to the most recentdata available – a ratio of foreign trade ingoods and services to GDP of 62.4% forexports and 64.6% for imports.
Ezzel a háttérrel a Cseh Köztársaság nettó nemzetközi befektetésipozíciója rendre negatív volt, a 2000esegyszámjegyű szintről a GDP 24,1%áraemelkedve 2003ban (lásd 11. táblázat).Figyelembe vehető, hogy a Cseh Köztársaságegy kicsi és nyitott gazdaság, ahol – arendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint –az áruk és szolgáltatások külkereskedelmének GDPhez viszonyított aránya az export esetén62,4%, az import esetén pedig 64,8%.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 62.7% and86.3% respectively.
2003ban az euróövezetbe és az EUba irányulóárukivitel aránya a teljes exportból 62,7% ill.86,3% volt.
The corresponding figuresfor imports as a share of total imports were54.8% and 71.4%.
A teljes importból ez az arány54,8%ot ill. 71,4%ot tett ki.
1.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
1.4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA
2000 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for the Czech Republic.
2000 az első olyan év, amikor a Cseh Köztársaságra vonatkozóanadatok állnak rendelkezésre a referencia hosszú távú kamatlábról.
From 2000 until mid2003, Czech longterminterest rates were on a downward trend (see Chart 6a).1This mainly reflected declininginflationary pressures and the growingcredibility of monetary policy. In thissituation, Česká národní banka reduced its keyinterest rate by a total of 3.25 percentagepoints between November 2001 and August2003.
A 2003 szeptembere és 2004 augusztusa közöttireferenciaidőszakban a Cseh Köztársaságbana hosszú távú kamatlábak átlaga 4,7%ot tettki, azaz alatta maradt a kamatlábkritérium6,4%os referenciaértékének (lásd 12.táblázat).
LIST OF TABLES AND CHARTS
TÁBLÁZATOK ÉS ÁBRÁK
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA9. táblázat:(a) Árfolyamstabilitás
1PRICE DEVELOPMENTS
AZ ÁRAK ALAKULÁSA
(b)Key indicators of exchangerate pressure for the Czechkoruna
(b) A cseh koronára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
HICP inflation Price developments
HICPinfláció Az árak alakulása
Table 1Chart 1Table 2
1. táblázat:1. ábra:2. táblázat:
Measures of inflation and relatedindicators
Az infláció mérőeszközeiés mutatói
Chart 5Exchange rate against the euro Table 10Real exchange rate developments Table 11External developments
Euróárfolyam A reálárfolyam alakulása Külgazdasági folyamatok
Recent inflation trends andforecasts
Inflációs tendenciák éselőrejelzések
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
(b)Inflációs előrejelzések
4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTSTable 12Longterm interest rates Chart 6(a) Longterm interest rate
4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA12. táblázat:Hosszú távú kamatlábak6. ábra:(a) Hosszú távú kamatláb
2FISCAL DEVELOPMENTS
2 FISKÁLIS FOLYAMATOK
General government fiscalposition
Az államháztartás fiskálispozíciója
(b) Longterm interest rate and HICP inflation differentialsvisàvis the euro area
(b) A hosszú távú kamatlábés a HICPinflációkülönbözetei azeuróövezethez képest
General government gross debt(a)Levels
(a) Adósságszintek
(b)Annual changes andunderlying factors
(b)Éves változások és akiváltó tényezők
General government gross debt –structural features
Az államháztartás bruttóadóssága – szerkezetisajátosságok
General governmentsurplus (+) / deficit ()
Államháztartási egyenleg(többlet (+)/hiány ())
(a) Levels
(a) Szintek
(b)Annual changes andunderlying factors
(b)Éves változások éskiváltó tényezők
General government deficitdebtadjustment
Az államháztartás hiányadósság kölcsönhatása
General government expenditureand revenue
Az államháztartáskiadásai és bevételei
Table 7
7. táblázat:
General government budgetaryposition
A központi kormányzatköltségvetésének helyzete
Table 8
8. táblázat:
Projections of elderlydependency ratio
Az időskorú eltartottakarányára vonatkozóelőrejelzések
1 PRICEDEVELOPMENTS
AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Table 1 HICP inflation
1. táblázat HICP-infláció
Chart 1 Price developments
1. ábra Az árak alakulása
(annual average percentage changes)1)
(éves átlagos változás, százalékban) 1)
(annual percentage changes)
(éves változás százalékban)
Sources: Eurostat and national data.1) Data for 2004 refers to the period January to August.
Forrás: Eurostat és nemzeti adatok.1) A 2004. évi adatok a január és augusztus közötti időszakravonatkoznak.
Source: Eurostat.1) Calculation for the September 2003 to August 2004 period isbased on the unweighted arithmetic average of the annualpercentage changes of Finland, Denmark and Sweden, plus 1.5percentage points.2) The euro area is included for information only.
Forrás: Eurostat.1) A 2003. szeptember és 2004. augusztus közötti időszakravonatkozó számítások Finnország, Dánia és Svédországszázalékban kifejezett éves változásadatainak 1,5 százalékponttalnövelt, súlyozatlan számtani átlagértékén alapulnak.2) Az euróövezetet kizárólag tájékoztatási céllal foglaltuk bele atáblázatba.
Table 2 Measures of inflation and related indicators
2. táblázat Az infláció mérőeszközei és mutatói
(annual percentage changes, unless otherwise stated)
(egyéb jelzés hiányában éves százalékos változások)
Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator
Az infláció mérőeszközei és mutatói HICP CPI CPI a nettó közvetett adók változásai nélkül A magánfogyasztás deflátora GDP deflátor
Unit labour costs, whole economy Compensation per employee, whole economy Labour productivity, whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3)
Az inflációhoz kapcsolódó mutatók ReálGDP növekedés A potenciális és a tényleges kibocsátás közötti különbség kibocsátási rés (százalékpont)
Stock prices (PX50 Index) 4)
Árfolyam 3)
Sources: Eurostat and national data (CPI, residential property prices, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Megjegyzés: a pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar nélkül, belföldi értékesítés.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Éves változás időszak végén, százalék, az EKB definíciója.
Table 3 Recent inflation trends and forecasts
3. táblázat Inflációs tendenciák és előrejelzések
(a) Recent trends in the HICP
(a) A HICP legutóbbi tendenciái
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPÉves változás, százalék A legutolsó 3 hónap átlagának változása a megelőző 3 hónapátlagához képest, évesített, szezonálisan kiigazított adat Az utolsó 6 hónap átlagának változása a megelőző 6 hónapátlagához képest, évesített, szezonálisan igazított adat
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Forrás: Az Eurostat és EKB számításai.
(b) Inflation forecasts
(b) Inflációs előrejelzések
European Commission (spring 2004), HICPOECD (May 2004), CPIIMF (September 2004), CPIConsensus Economics (September 2004), CPI
Európai Bizottság (2004 tavasza), HICPOECD (2004. május), CPINemzetközi Valutaalap (2004. szeptember), CPIConsensus Economics (2004. szeptember), CPI
Sources: European Commission, OECD, IMF and Consensus Economics.
Forrás: Európai Bizottság, OECD, IMF és Consensus Economics.
2FISCAL DEVELOPMENTS
2FISKÁLIS FOLYAMATOK
Table 4 General government fiscal position
4. táblázat Az államháztartás fiskális pozíciója
General government surplus (+)/deficit (-)Reference value Surplus/deficit, net of government investment expenditure
Referenciaérték Egyenleg állami beruházási kiadások nélkül
General government gross debt Reference value
Az államháztartás bruttó adóssága Referenciaérték
Sources: European Commission Services projections and ECB calculations.1) European Commission Services projections.2) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure.
Forrás: Az Európai Bizottság Szakszolgálatainak előrejelzései és az EKB számításai.1) Az Európai Bizottság Szakszolgálatainak előrejelzései.2) A negatív előjel azt jelenti, hogy az államháztartási hiány magasabb a beruházási kiadásoknál.
Chart 2 General government gross debt
2. ábra Az államháztartás bruttó adóssága
(a) Levels
(a) Adósságszintek
(b) Annual changes and underlying factors primary balancegrowth/interest rate differentialdeficit-debt adjustmenttotal change
(b) Éves változások és kiváltó tényezők elsődleges egyenlega növekedés és a kamatláb különbözetehiány-adósság kölcsönhatás összes változás
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 2 (b) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio, while positive valuesindicate a contribution to its increase.
Forrás: Az Európai Bizottság és az EKB számításai.Megjegyzés: A 2 (b) ábrán a negatív értékek azt jelölik, hogy az adott tényező csökkentette, a pozitív értékek pedig azt, hogy növelte ahiányt.
Table 5 General government gross debt – structural features
5. táblázat Az államháztartás bruttó adóssága – szerkezeti sajátosságok
Total debt (as a percentage of GDP)Composition by currency (% of total)In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Összes adósság (a GDP százalékában)Pénznemek szerinti összetétel (az összes százalékában)Hazai fizetőeszközben Külföldi fizetőeszközben Euróban1)
Other foreign currencies Domestic ownership (% of total)Average residual maturity
Egyéb külföldi fizetőeszközben Hazai tulajdonú (az összes százalékában)A lejáratig hátralevő átlagos időtartam
Composition by maturity 2)
Lejárat szerinti összetétel 2)
(% of total)
(az összes százalékában)
Shortterm (up to and including one year)Medium and longterm (over one year)
Rövid lejáratú (legfeljebb egy éves)Közepes és hosszú lejáratú (éven túli)
Sources: ESCB and European Commission.Note: Yearend data.
Forrás: KBER és az Európai Bizottság.Megjegyzés: Év végi adatok.
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Comprises debt denominated in euro and, before 1999, in ecu or in one of the currencies of the Member States which have adopted theeuro.2) Original maturity.
A kerekítések miatt az összes értékeket mutató adatok eltérhetnek összetevőik összegétől.1) Magában foglalja az euróban, illetve 1999et megelőző adatok esetében az ECUban denominált vagy az euróövezethez csatlakozotttagállamok valamelyikének pénznemében fennálló adósságállományt is.2) Eredeti lejárat.
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-)
3. ábra Államháztartási egyenleg (többlet (+)/hiány (-))
(b) Annual changes and underlying factors cyclical factorsnon-cyclical factorstotal change
(b) Éves változások és kiváltó tényezők konjunkturális tényezők nem konjunkturális tényezőkösszes változás
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 3 (b) negative values indicate a contribution to an increase in deficits, while positive values indicate a contribution to theirreduction.
Forrás: Az Európai Bizottság és az EKB számításai.Megjegyzés: A 3 (b) ábra negatív értékei a hiányok növeléséhez való hozzájárulást, a pozitív értékek pedig a hiányok csökkentéséhez valóhozzájárulást jelölik.
Table 6 General government deficitdebt adjustment
6. táblázat Az államháztartás hiányadósság kölcsönhatása
Deficitdebt adjustment
Hiányadósság kölcsönhatás
Net acquisitions (+)/net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/losses (+)
A pénzügyi aktívák nettó beszerzése (+)/nettó értékesítése ()Készpénz és betétek Kölcsönök és értékpapírok a részvények kivételével Részvények és részesedések Privatizációk Tőkeinjekciók Egyéb
Other valuation effects 1)Other changes in general government debt 2)
Egyéb pénzügyi aktívák Az államadósság átértékelésből adódó változásai Devizaállományok egyenlege: nyereség (+), veszteség ()Egyéb átértékelési hatások 1)
Sources: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities) and sector reclassifications.
Forrás: KBER és az Európai Bizottság.Megjegyzés: A kerekítések miatt az összes értékeket mutató adatok eltérhetnek összetevőik összegétől.1) Tartalmazza az államadósság nominális és piaci értéke közötti különbséget a kibocsátáskor.2) Az egyéb tartozásokban (kormányzati passzívák) bekövetkezett változások és egyéb átsorolások.
This item may also cover certain cases of debtassumption.
Ebbe a tételbe az adósságfeltevésekbizonyos esetei is beletartozhatnak.
Chart 4 General government expenditureand revenue
4. ábra Az államháztartás kiadásai és bevételei
(as a percentage of GDP) total expendituretotal revenue
(a GDP százalékában) összes kiadásösszes bevétel
Table 7 General government budgetary position
7. táblázat A központi kormányzat költségvetésének helyzete
Source: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.
Forrás: KBER és az Európai Bizottság.Megjegyzés: A kerekítések miatt az összes értékeket mutató adatok eltérhetnek összetevőik összegétől.
Interest payable as reported under the excessivedeficit procedure.
A fizetendő kamat a túlzott hiányeljárás keretében tett jelentés szerint.
The item ‘impact of swaps and FRAs’ is equal to the difference between the interest (or deficit/surplus) as defined in theexcessive deficit procedure and in ESA 95.
A „csereügyletek és határidős árfolyammegállapodások hatásai” elnevezésű tétel egyenlő a túlzotthiány eljárásban és az ESA 95 rendszerben definiált kamat (vagy egyenleg) közötti különbséggel.
See Regulation (EC) No 2558/2001 of the European Parliament and of the Council on thereclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements.
Vesd össze az Európai Parlament és a Tanács 2558/2001 (EK) a swapmegállapodások és a határidős kamatlábmegállapodások elszámolásának átsorolásáról szóló rendeletével.
Table 8 Projections of elderly dependency ratio
8. táblázat Az időskorú eltartottak arányára vonatkozó előrejelzések
Elderly dependency ratio (population aged 65 and over as aproportion of the population aged 15-64)
Az időskorú eltartottak aránya (a 65 éves vagy annál idősebbnépesség aránya a 15–64 éves korú népességhez képest)
Source: ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects: the 2002 revision (medium variant).
Forrás: Az EKB számításai az Egyesült Nemzetek Szervezetének „A világ népesedési kilátásai” című kiadványának 2002. évi átdolgozottkiadása (közepes változat) alapján.
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA
Table 9 (a) Exchange rate stability
9. táblázat (a) Árfolyam-stabilitás
No – –
Nem – –
Membership of the exchange rate mechanism (ERM II)Membership since Devaluation of bilateral central rate on country’s own initiative
Tagsági viszony az árfolyammechanizmusban (ERM II)A tagság kezdete A kétoldalú középárfolyam leértékelése az ország saját kezdeményezésére
Maximum upward and downward deviations 1)
Maximális eltérések felfelé, illetve lefelé 1)
Maximumupward deviation
Maximáliseltérés felfelé
Maximumdownward deviation
Maximáliseltérés lefelé
1 October 2002 to 30 September 2004:Euro
2002. október 1. – 2004. szeptember 30.:euró
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from October 2002.
Forrás: EKB.1) A kétoldalú euróárfolyam maximális eltérései százalékban, 2002. októberétől kezdve.
Tenday moving average of daily dataat business frequency.
A napi adatok tíznapos mozgóátlaga üzletigyakorisággal.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Czech koruna
(b) A cseh koronára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
(average of threemonth period ending in specified month)
(a megadott hónapban befejeződő három hónap átlagában)
Shortterm interest rate differential 2)
Rövid lejáratú kamatkülönbözet 2)
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth interbank interest rates and the threemonth Euribor interest rate.
Forrás: Nemzeti adatok és az EKB számításai.1) A napi euróárfolyam százalékban kifejezett változásainak évesített havi standard eltérése (százalékban).2) A háromhavi bankközi kamatlábak és a háromhavi EURIBOR kamatláb közötti különbözet (százalékpont).
(daily data; average of October 2002 = 100; 1 October 2002 to30 September 2004)
(napi adatok; 2002. októberi átlagérték = 100; 2002. október 1.–2004. szeptember 30.)
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciation ofthe Czech koruna, while a downward movement indicates adepreciation.
Forrás: EKB.Megjegyzés: A görbe emelkedése a cseh korona felértékelődését,csökkenése pedig a korona leértékelődését jelzi.
Table 10 Czech koruna: Real exchange rate developments
10. táblázat A cseh korona reálárfolyamának alakulása
(monthly data; percentage deviations; September 2004 compared with different benchmark periods)
(havi adatok; eltérés százalékban; 2004 szeptembere különböző viszonyítási időszakokkal összevetve)
Average January 1996 to September 2004
1996. január –2004. szeptemberátlaga
Average January 1999 to September 2004
1999. január –2004. szeptemberátlaga
Real bilateral exchange rate against the euro 1)
Kétoldalú reálárfolyam az euróval szemben 1)
Memo items:Nominal effective exchange rate
Emlékeztető tételek:Nomináleffektív árfolyam
Real effective exchange rate 1), 2)
Reáleffektív árfolyam 1), 2)
Source: ECB.Note: A positive sign indicates an appreciation, while a negative sign indicates a depreciation.1) Based on developments in HICP and CPI.2) Effective exchange rate against the euro area, noneuro area EU Member States and 10 other major trading partners.
Forrás: EKB.Megjegyzés: A pozitív előjel felértékelődést, a negatív leértékelődést jelez.1) A HICP és a CPI alakulását alapul véve.2) Effektív árfolyam az euróövezetben, nem euróövezetbeli EUtagállamokban és 10 nagyobb egyéb kereskedelmi partner esetén.
Table 11 External developments
11. táblázat Külgazdasági folyamatok
(as a percentage of GDP, unless otherwise stated)
(egyéb jelzés hiányában a GDP százalékában)
Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1)Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position
Folyó és tőkeszámlaegyenleg A közvetlen és a portfólióbefektetések kombinált egyenlege 1)Közvetlen befektetések egyenlege Portfólióbefektetések egyenlege Nettó nemzetközi befektetési pozíció
Exports of goods and services 2)Imports of goods and services 2)Exports of goods to the euro area
Áruexport az euróövezetbe3), 4)Áruimport az euróövezetből 3), 4)
Imports of goods from the euro area Memo item:
Emlékeztető tétel:
Intra-EU25 exports of goods 3), 4)Intra-EU25 imports of goods 3), 4)
Az EU 25 tagállamának egymás közötti áruexportja 3), 4)Az EU 25 tagállamának egymás közötti áruimportja 3), 4)
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.1) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding.2) Balance of payments statistics.3) External trade statistics.4) As a percentage of total exports/imports.
Forrás: Eurostat, nemzeti adatok és az EKB számításai.1) A kerekítések miatt az összes értékeket mutató adatok eltérhetnek összetevőik összegétől.2) Fizetésimérlegstatisztika.3) Külkeresekedelmi statisztika.4) Az összes kivitel/behozatal százalékában kifejezve.
4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA
Table 12 Longterm interest rates
12. táblázat Hosszú távú kamatlábak
(percentages; average of observations through period)
(százalék; az időszakban történt megfigyelések átlaga)
May 04
2004. május
Longterm interest rate
Hosszú távú kamatláb
Euro area 2)
Euróövezet 2)
Sources: ECB, European Commission Services.1) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland, Denmark and Sweden plus 2 percentage points.2) The euro area average is included for information only.
Forrás: EKB, az Európai Bizottság Szakszolgálatai.1) A 2003. szeptember – 2004. augusztus közötti időszakra vonatkozó számítások Finnország, Dánia és Svédország adatainak 2százalékponttal megemelt, súlyozatlan számtani átlagán alapszanak.2) Az euróövezet átlagát kizárólag tájékoztatási céllal közöljük.
(monthly averages in percentages)
(havi átlagértékek, százalék)
(a) Longterm interest rate
(a) Hosszú távú kamatlábak
(b) Longterm interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area longterm interest rate differential HICP inflation differential
(b) A hosszú távú kamatláb és a HICP-infláció különbözetei az euróövezethez képest hosszú távú kamatkülönbözet HICP-inflációs különbözet
Sources: ECB, European Commission Services.
Forrás: EKB, az Európai Bizottság Szakszolgálatai.
2.1PRICE DEVELOPMENTS volatility of inflation rates.
2.1AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Other relevantprice indices have followed a broadly similarpath to headline consumer price inflation (see Table 2).
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Észtországban azátlagos HICPinfláció 2,0% volt, azaz nemérte el a 2,4%os referenciaértéket (lásd 1.táblázat).
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Estonia was 2.0%, i.e. below thereference value of 2.4% (see Table 1).
effektív árfolyam, az olajárak és kisebbmértékben az élelmiszerárak változásaittükrözte. Az importárak és a szabályozott árakváltozása jelentősen hozzájárult az inflációsráták rövid távú volatilitásához.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Estonia has followed a broaddownward trend (see Chart 1).
Hosszabb távra visszatekintve Észtországban afogyasztói árak inflációja általánosan lefeléirányuló tendenciát követett (lásd 1. ábra).
HICP inflationdeclined from 19.8% in 1996 to 1.4% in 2003,before starting to rise again more recently.This process of disinflation reflected a numberof important policy choices, most notably theorientation of monetary policy towards theachievement of price stability through theadoption of a currency board arrangement in1992.
AHICPinfláció az 1996. évi 19,8%ról 2003ban 1,4%ra esett, majd a közelmúltban újraemelkedni kezdett. E dezinflációs folyamatszámos fontos gazdaságpolitikai döntésttükrözött, melyek közül a legfontosabb, hogy amonetáris politika az árstabilitást 1992 ótavalutatanácsi rendszerben próbálja elérni.
The kroon was pegged first to the Deutsche Mark and later to the euro.
Azészt koronát először a német márkához, majdaz euróhoz rögzítették.