natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He greeted the EESC’s ongoing work as a wake-up call for civil society. Michel Delebarre, President of the Committee of the Regions, stressed the key role played by local authorities and the social partners in drafting policies.
Az EGSZB meghatározó szerepet tölt be nemcsak a polgárok és az intézmények közötti folyamatos párbeszéd elősegítésében, de a szervezett civil társadalom részvételének rendszerezésében és szabályozásában, ezáltal a részvételi demokrácia átültetésében is az európai valóságba.
and to broaden consultation procedures. The citizens’ right of initiative, as foreseen in the Constitution, was seen as an effective way of ensuring participation.
Üdvözölte az EGSZB által végzett munkát, és vészjelzésnek nevezte azt a civil társadalom számára.
The Committee played a key role here, not only by encouraging permanent dialogue between the public and the institutions, but also by providing a system and structure for the involvement of organised civil society, thus making participatory democracy a European reality.
Michel Delebarre, az RB elnöke kiemelte a területi önkormányzatok és a szociális partnerek kulcsszerepét a politikák kidolgozásában.
The EESC’s biennial conference, which traditionally marks the end of the EESC president’s term of office, took place on 18 and 19 September 2006.
2006. szeptember 18–19-én került sor az EGSZB elnökének mandátumát hagyományosan lezáró, kétévente megrendezett konferenciára.
The Committee welcomed numerous thinkers, writers, political decision-makers and officials to the conference for two days of intense discussion, inviting them to consider the question of ‘Living Europe: a challenge for civil society’.
A kétévente megrendezésre kerülő konferencia két napja alatt, melyeket intenzív munka jellemzett, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számos gondolkodót, írót, felelős politikust és adminisztrátort látott vendégül, akik „a megélt Európa: új kihívás a civil társadalom számára” kérdéssel foglalkoztak.
The aim of the conference was to emphasise that a European identity does already exist but is not yet felt to be a part of people’s lives.
A konferencia célja annak hangsúlyozása volt, hogy bár már létezik európai identitás, a polgárok még nem élik meg azt.
The European social model and the Union’s policies, such as agricultural policy or the Lisbon strategy, form the basis of this European identity which people experience as something not yet fully developed and which must be promoted in terms of how it is perceived and expressed.
Az európai identitás alapját az európai társadalmi modell, és az Unió politikái – mint a mezőgazdasági politika vagy a lisszaboni stratégia – képezik. Ezt az identitást az egyének csak közvetett formában érzik, ezért fejleszteni kell annak észlelését és kifejezését.
During the first working session, entitled ‘European values: identifying policies that realise European values effectively and in a balanced way’, the speakers, including MEPs Joseph Daul and Pierre Jonckheer and former Commissioner Franz Fischler, discussed how best to incorporate European values into Community policies to give them as concrete a form as possible.
Az első, „Európai értékek: politikák megtervezése az európai értékek hatékony és kiegyensúlyozott alkalmazásának szolgálatában” című munkaülésen felszólalók, köztük Joseph Daul és Pierre Jonckheer európai képviselők, valamint Franz Fischler volt biztos az európai értékek közösségi politikákba való bevonásának módjáról vitáztak, legnagyobb mértékű konkretizálásuk érdekében.
On the second day, the Conference was divided into three workshops considering the ‘culture of economy’, the ‘culture of solidarity’ and the ‘culture of dialogue and participation’.
Az „Európai identitás: a polgárok mobilizálása az európai társadalom jövőjével kapcsolatos projekt összefüg-gésében” című záróülésen Friedrich Buttler, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) elnöke a párbeszéd érdekében szólalt fel, kiemelve, hogy az a jó kormányzás lényeges eleme.
The conference’s closing session, entitled ‘European identity: mobilising people around a vision of the future of European society’, was addressed by Mr Friedrich Buttler, Director at the International Labour Organisation (ILO), who called for dialogue as an essential element of good governance, and by Odile Quintin, Director-General of the European Commission’s Education and Culture DG, who called upon Europe to be ‘specific, in order to be accepted by Europeans’.
Odile Quintin, az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságának főigazgatója felszólította Európát, hogy „annak érdekében, hogy az európaiak elfogadják, figyeljen oda a specifikusabb szempontokra”. A „részvétel újabb időszakát” vetítette előre, amely az alkotmányszerződés hosszas hiánya ellenére jelentős fejlődést hozna, egy olyan időszakot, amelynek során az EGSZB elsőrendű szerepet tölt majd be.
She foresaw a‘new era of participation’ evolving in the continued absence of the Constitution, a time when the EESC would have a key role to play.
A második napon a konferencia három munkaműhely formájában folytatódott, melyek témája a gazdaság kultúrája, a szolidaritás kultúrája, valamint a párbeszéd és a részvétel kultúrája volt.
The main finding of the ‘culture of economy’ workshop, chaired by Giacomo Regaldo, Group I President, was that the EU should attach greater importance to action rather than to simple declarations of intent.
A „gazdaság kultúrája” munkaműhely, melynek elnöke Giacomo Regaldo, az I. csoport elnöke volt, arra a fő következtetésre jutott, hogy az EU-nak nagyobb teret kellene engednie a cselekvésnek, mint az egyszerű szándéknyilatkozatoknak.
Its values should be clearly reflected in its policies and not simply function as slogans, as Anne-Marie Sigmund later stressed in the closing session.
Értékeinek konkrétan kellene tükröződniük politikáiban, és nem csak szlogenként kellene szolgálniuk, mint ahogyan azt a záró ülésen elmondott beszédében Anne-Marie Sigmund is kiemelte.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund and Michel Delebarre discussing European identity at the opening of the Living Europe conference.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund és Michel Delebarre az európai identitásról cserélnek eszmét a „Megélt Európa” című konferencia megnyitóján
A working group during discussions on day two.
Az egyik munkacsoport a második napon rendezett viták során
Culture creates collective identity
„A kultúra a kollektív identitás alapja”
The many contributions made over the three working sessions allowed the participants to paint a picture of the Europe of today, identify its common values and analyse how they were reflected in the EU’s policies.
A három munkaülés során a számos hozzászólás révén lehetőségünk nyílt képet alkotni napjaink Európájáról, meghatározni közös értékeit, és elemezni azok átültetését a közösségi politikákba.
There was a consensus of opinion that European society was marked by the balance it had struck between economic activity, social policy, dialogue and participation.
Egyetértés alakult ki azzal az elmélettel kapcsolatban, mely szerint az európai társadalmat a gazdasági cselekvés, a szociális politika, a párbeszéd és a részvétel között kialakult egyensúly jellemzi.
The ‘culture of solidarity’ workshop, chaired by Mario Sepi, Group II President, argued that there was a need to relaunch solidarity, a fundamental value of the European venture.
A második, „a szolidaritás kultúrája” elnevezésű munkaműhely, melynek elnöke Mario Sepi, a II. csoport elnöke volt, amellett foglalt állást, hogy új lendületet kellene adni a szolidaritásnak, amely az európai építkezés egyik belső értéke.
Enlargement had highlighted the existence of significant disparities but, despite the differences in the various social models, the 25 Member States shared the same common values and challenges.
A bővítés nagy különbségeket hozott felszínre, de a különböző szociális rendszerek egymás melletti létének ellenére a huszonötök értékei és feladatai közösek.
What is more, solidarity should act as a vital element structuring the European Union’s external policy.
A szolidaritásnak ezenfelül az egyik meghatározó elemnek kellene lennie az Európai Unió külpolitikájában.
The EU could assert itself as leader in numerous global issues and promote its social model at the same time.
Vezérfonalként szolgálhatna számos átfogó kérdésben és az európai társadalmi modell előmozdításában.
In his opening remarks, Jacques Delors addressed the question of the balance between society and the individual in a century of public opinion and the ‘McDonaldisation of the media’.
Bevezető előadásában Jacques Delors a társadalom és az egyén közötti egyensúly kérdésével foglalkozott abban az évszázadban, amelyre a közvélemény előtérbe kerülése és a„médiák mcdonald’sosodása” jellemző.
Quoting Simone Weil’s L’enracinement and the need for commitment,
A Simon Weil által jegyzett „meggyökeresedés” fogalomra hivatkozva, valamint az elköteleződés szükségessége kapcsán feltette a kérdést, hogy vajon mi tart össze egy társadal-
Workshop III on the ‘culture of dialogue and participation’, chaired by Staffan Nilsson, Group III President, looked into various mechanisms for consultation.
A harmadik, „a párbeszéd és a részvétel kultúrája” elnevezésű munkaműhely, melynek elnöke Staffan Nilsson, a III. csoport elnöke volt, a konzultáció különféle mechanizmusait tanulmányozta.
To ensure that Europe ceased to be solely the preserve of the elite, there was a need to get the public involved
Annak érekében, hogy Európa ne egy bizonyos elit műve legyen, a polgárok mozgósítására és a konzultációs eljárások kiterjesztésére van szükség.
Summing up the intense and rich discussions, Anne-Marie Sigmund stated that the ‘values and objectives of the Union had to be at the heart of all its policies, and should not be mere slogans’.
Anne-Marie Sigmund az intenzív és tartalmas viták összefoglalása során hangsúlyozta, hogy „az uniós értékeknek és céloknak az Unió valamennyi politikája középpontjában kellene lennie, és túl kellene mutatnia puszta szlogeneken”.
In her opinion, culture creates collective identity, and this emotional side would help Europeans to participate in a European civil society.
Véleménye szerint a kultúra a kollektív identitás alapja, és ez az érzelmi aspektus segítségére lesz majd az európaiaknak abban, hogy részt vegyenek az európai civil társadalomban.
She stated that the EU had to make participatory democracy a reality in order to regain the public’s support.
Kijelentette, hogy az EU-nak, ameny- nyiben vissza szeretné nyerni a polgárok támogatását, feladata a részvételi demokrácia megvalósítása.
(Continued from page 1 — Interview with Jacques Delors)
(folytatás az 1. oldalról – interjú Jacques Delors-ral)
Renaming of the Jacques Delors building
A Jacques Delors-épület névadója integrációs folyamatba.
A commitment to a humane and social Europe
Osztja-e Ön ezt a nézetet, annak ellenére is, hogy az alkotmányszerződés még nem lépett hatályba?
Do you share that view even although the Constitution is not yet in force?
Az emberi és szociális Európáért
The building at 99–101 rue Belliard, which houses the European Economic and Social Committee (EESC) and the Committee of the Regions (CoR), will henceforth be named after Jacques Delors.
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának otthont adó rue Belliard 99–101. szám alatti épület ezentúl Jacques Delors nevét fogja viselni.
During an official ceremony on 17 September, Anne-Marie Sigmund, outgoing President of the EESC, and Michel Delebarre, President of the CoR, set out the many reasons for associating the name of Jacques Delors with the homes of organised civil society and the regions, in particular his commitment to a European society characterised by dialogue, participation and decentralised action.
A szeptember 17-én tartott hivatalos ünnepségen Anne-Marie Sigmund, az EGSZB távozó elnöke, és Michel Delabarre, az RB elnöke megvilágították azon érveket, amelyek amellett szólnak, hogy Jacques Delors-ról nevezzék el a szervezett civil társadalom és a régiók székházát: Delors elkötelezettsége a párbeszéd, a decentralizált részvétel és cselekvés európai társadalma mellett.
Michel Delebarre and Anne-Marie Sigmund presenting Jacques Delors with the commemorative plaque.
Michel Delebarre és Anne-Marie Sigmund leleplezik a Jacques Delors-táblát
Jacques Delors was born in Paris on 20 July 1925.
Jacques Delors 1925. július 20-án született Párizsban.
Self-taught, he managed to successfully combine his studies, professional activities and commitment to Christian trade unionism.
Autodidaktaként végezte tanulmányait és szakmai munkásságát a keresztény szakszervezetiség elkötelezettjeként.
He quickly became an expert in social and economic affairs.
Korán a szociális és gazdasági ügyek szakértőjévé vált.
Former member of the European Parliament, Economics and Finance Minister under François Mitterrand and President of the European Commission from 1985 to 1995, Jacques Delors profoundly influenced European integration and made excellent use of his experience in economic and social affairs.
Egykori európai parlamenti képviselőként, Francois Mitterrand gazdasági és pénzügyminisztereként, valamint az Európai Bizottság elnökeként (1985 és 1995 között) Jacques Delors nagy hatással volt az európai integráció folyamatára, kiválóan érvényesítette gazdasági és szociális tapasztalatát.
The Constitution is another matter as not all the countries have accepted it.
Az alkotmányszerződés tervezete más ügy, hiszen nem minden ország fogadta el.
It is now time for reflection and new ways of thinking.
Ideje elgondolkodni, és új megoldásokat találni.
As I see it, we have made progress in parliamentary democracy by strengthening the Parliament’s powers and extending co-decision to certain areas.
Úgy látom, hogy a Parlament hatáskörének erősítésével és az együttdöntésnek bizonyos területeken történt elfogadásával előreléptünk a parlamenti demokrácia terén.
I myself was a proponent of social dialogue and pushed it through as a way of involving key economic and social players.
Magam javasoltam, később pedig erőltettem a szociális párbeszédet, amely a gazdasági-társadalmi szektorok erői számára a véleménynyilvánítás egyik eszközét jelenti.
Thanks to the EESC’s hard work since 1989 in consolidating firmly held beliefs and winning over sceptics and opponents, the idea of organised civil society has taken hold.
Az EGSZB 1989 óta elvégzett munkájának köszönhetően, amely a meggyőződések elmélyítésére, valamint a szkeptikusok és ezen eszme ellenzői elleni küzdelemre irányult, a szervezett civil társadalom fogalma elfogadásra talált.
It now needs to be given a framework and a vision. And I would like to pay tribute here to Anne-Marie Sigmund and to many others as well.
A továbbiakban már csak keretet és ösztönzést kell neki adni, és ezért tisztelet illeti Anne-Marie Sigmundot, de sokan másokat is.
Democracy has three basic foundations: politics, the economic and social field and civil society.
Itt állunk a demokrácia hármas talapzata előtt: ezek a politika, a gazdaság és a társadalom, illetve a civil társadalom.
I am sure that by building on this idea of civil society, rather than getting bogged down in communication issues, we will be able to make many more people feel that they belong to Europe as well as to their home countries.
Biztos vagyok abban, hogy ha továbbfejlesztjük a civil társadalom gondolatát, és nem esünk a kommunikáció csapdájába, sokkal több polgár fogja magáévá tenni a saját nemzetéhez és Európához tartozás érzetét.
As stated in the opinion, climate change will have an impact on large sections of society: citizens may lose their homes and workplaces, there may be an increase in energy costs and other socio-economic imbalances.
A szervezett civil társadalom szerepe az éghajlatváltozás elleni küzdelemben elveszíthetik otthonukat vagy munkahelyüket, növekedhetnek az energiaköltségek, és a társadalmi-gazdasági egyensúly más szempontból is felborulhat.
Social partners and organised civil society therefore have an essential role to play in order to bring climate change issues to citizens and to promote discussion at local level on how communities can take concrete steps to adapt to climate change.
A szociális partnerek és a szervezett civil társadalom kulcsfontosságú szerepet töltenek tehát be abban, hogy az éghajlatváltozási problémákat közelebb hozzák a polgárokhoz, valamint az arról folyó, helyi szintű vita előmozdításában, hogy a közösségek milyen konkrét lépéseket tehetnek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében.
Melting polar ice caps, rising temperatures, the greenhouse effect and rising sea levels: these are no longer the subjects of futuristic films.
A sarkvidéki jégsapkák olvadása, a hőmérséklet emelkedése, az üvegházhatás és a tengerek szintjének emelkedése – mindez többé nem csupán futurisztikus filmek témája.
Climate change is an everyday concern and no longer a problem of the distant future.
Az éghajlatváltozás mindennapi problémává vált, már nem a távoli jövő gondja.
What is more, this process cannot be stopped, at least not within the next 15 to 20 years.
Ráadásul e folyamat nem állítható meg, legalábbis az elkövetkező tizenöt–húsz éven belül nem.
As a result, society must learn to live with climate change, seek ways to mitigate its effects, and adapt.
A társadalomnak meg kell tehát tanulnia együtt élni az éghajlatváltozással, módot kell találnia hatásainak enyhítésére, és alkalmazkodnia kell ahhoz.
Organised civil society will play a key role in raising public awareness of climate change.
A civil társadalom kulcsfontosságú szerepet fog játszani a polgárok figyelmének felhívásában az éghajlatváltozás problémáira lés lenne az elkövetkező tizenöt–húsz éves időszakra, amelynek során az éghajlatváltozás súlyosbodik majd függetlenül attól, hogy mit tesz az emberiség.
In his own-initiative opinion on ‘Meeting the challenges of climate change — The role of civil society’, Mr Ehnmark, EESC member, specifically focuses on ways and means to approach, in economic, social and democratic terms, the effects of climate change in the EU.
„Válasz az éghajlatváltozás kihívásaira – A civil társadalom szerepe”című saját kezdeményezésű véleményében Ernst Eric Ehnmark, az EGSZB tagja elsősorban arra összpontosít, hogy milyen módokon lehet – gazdasági, társadalmi és demokratikus szempontból – kezelni az éghajlatváltozás hatásait az EU-ban.
What is important is initiating and supporting new programmes for urban and community planning, road transport and housing, as well as mobilising consumers and other vital groups to adopt clear consumption preferences that take the impact of climate change into account.
Igen fontos új programok kezdeményezése és támogatása a város- és településtervezés, a közúti közlekedés és a lakhatás terén, valamint a fogyasztók és egyéb létfontosságú csoportok ösztönzése arra, hogy olyan egyértelmű fogyasztási szokásokat vegyenek át, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozás hatásait.
Civil society should focus on acting as a channel between citizens and governments in order to formulate ways to mitigate climate change and, in the long term, stop the process.
A civil társadalomnak a polgárok és a kormányok közötti közvetítői szerep betöltésére kell összpontosítania abból a célból, hogy megoldási utakat találjon az éghajlatváltozás enyhítésére és – hosszú távon – a folyamat megfékezésére.
It should also cooperate with civil society organisations in other countries.
Más országok civil szervezeteivel is együtt kell működnie.
In its opinion, the EESC proposed that every EU Member State should identify and/or establish a climate change information and coordination office to promote links between local, regional and national levels.
Az éghajlatváltozásról szóló vita túlságosan a makroszintre és a távoli jövő eseményeire összpontosít, egyértelműen szükség van azonban az arról szóló vitára, hogy az éghajlatváltozás hogyan érinti a jelenben és a jövőben a polgárok mindennapi életét.
It also suggested launching an EU-wide public dialogue on climate change which would focus on how climate change may affect our everyday lives.
Véleményében Ernst Eric Ehnmark hangsúlyozza a civil társadalmi szereplők bevonásának szükségességét a tudatosság növelése és az éghajlatváltozás elleni konkrét lépések megtétele érdekében.
The dialogue’s purpose would be to raise awareness and make preparations over the next 15 to 20 years, during which time climate change will worsen, regardless of mankind’s actions.
Amint az a véleményben is szerepel, az éghajlatváltozás a társadalom széles rétegeire lesz hatással: polgárok
By applying voluntary eco-management and audit schemes (EMAS), individual organisations and institutions can explore concrete ways to measure and reduce the environmental impact of various activities.
Véleményében az EGSZB azt javasolta, hogy valamennyi uniós tagállam jelöljön ki, illetve hozzon létre éghajlatváltozási tájékoztatási és koordinációs hivatalt a helyi, a regionális és a nemzeti szint közötti kapcsolatok elősegítésére.
The EESC itself should lead by example and introduce EMAS and, in particular, explore the possibility of calculating the emissions caused by travelling to meetings — and then introduce compensatory measures.
Az EGSZB az egész EU-ra kiterjedő nyilvános párbeszéd elindítását is javasolta az éghajlatváltozás témájában, amely arra összpontosítana, hogy az éghajlatváltozás hogyan érintheti mindennapi életünket.
Discussion on climate change focuses excessively on the macro-level and on events in the distant future, but there is a clear need for a debate on how climate change affects, and will affect, citizens in their everyday lives.
Az önkéntes alapon működő EMAS- (környezetvédelmi vezetési és hitelesítési) rendszerek alkalmazásával az egyes szervezetek és intézmények konkrét módokat találhatnak arra, hogy megmérjék és csökkentsék a különféle tevékenységek környezeti hatásait.
In his opinion, Mr Ehnmark stresses the need to involve civil society actors in order to raise awareness and take concrete steps to fight climate change.
Magának az EGSZB-nek – példát mutatva – be kell vezetnie az EMAS-t, és különösen annak lehetőségét kell fontolóra vennie, hogy kiszámítsák az ülések helyszínére történő utazás szennyezési következményeit, ezt követően pedig kompenzációs intézkedéseket kell bevezetnie.
Towards a diversified energy mix with all options open by Ulla Birgitta Sirkeinen that market actors make decisions on investments in various technologies.
Egy minden lehetőséget nyitva hagyó, diverzifikált energiaszerkezet felé
coal technologies: improved power plant efficiency and commercial applications of carbon capture and storage.
Ulla Birgitta Sirkeinen lene továbbfejleszteni, szem előtt tartva azt is, hogy a különböző technológiákkal kapcsolatos beruházásokról a piaci résztvevők döntenek.
In transport for instance, a variety of measures such as alternative fuels, intelligent traffic planning, hybrid vehicles, etc. could help energy policy targets to be better implemented.
Ehhez szükség van a „tiszta szén”-tech-nológiák alkalmazására – növelni kell az erőművek hatékonyságát és a szén-dioxid kivonására és tárolására irányuló technológiák kereskedelmi alkalmazását.
Tomorrow’s energy mix — what form should it take?
Melyik a legalkalmasabb energiaszerkezet a jövő számára?
As to the challenge of climate change, we should not forget that only a global solution to the post-Kyoto climate policies, involving at least all major emitters, would really affect global emission levels and provide for fair competition.
Az éghajlatváltozás kihívásával kapcsolatban nem szabad elfelednünk, hogy csakis a Kiotó utáni éghajlati politikákra – leg-
Energy has become a top priority in the past few months.
Az energia az elmúlt néhány hónapban kiemelt fontosságú kérdéssé vált.
We have all experienced the sharp rise in the price of oil, gas and electricity and have witnessed problems of supply from external energy sources.
Mindannyian tanúi voltunk a kőolaj-, a földgáz- és a villamosenergia-árak nagyarányú emelkedésének, valamint a külső energiaforrásokból származó ellátás problémáinak.