natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regional policy, by involving all relevant partners in the design and implementation of policies, by promoting medium-term strategic planning and a stable financial framework, allows regions to respond to population change through policies which are tailored to their specific needs.
A regionális politika, mely a középtávú stratégiai tervezés és a stabil pénzügyi keret révén az összes fontos partnert bevonja a politikák megtervezésébe és bevezetésébe, lehetővé teszi, hogy a régiók sajátos szükségleteiknek megfelelő politikák útján adjanak választ a népességi arányok változásaira.
The conference will focus on concrete examples from over 20 regions which are at the forefront of dealing with rapid demographic change, and will present projects demonstrating the innovative policies they have adopted.
A konferencia azon 20 régió konkrét példáit helyezi előtérbe, amelyek leginkább érintettek a gyors demográfiai változások által, és bemutatja az ezen régiók által alkalmazott újító jellegű politikákat.
These experiences and the success stories they have generated need to be heard, understood and learnt from.
Ezeket a tapasztalatokat és az ebből született sikertörténeteket meg kell ismerni, meg kell érteni, és tanulni kell belőlük.
This conference is an excellent opportunity to do so.
Ez a konferencia pedig remek alkalmat szolgáltat erre.
Danuta Hübner Member of the European Commission responsible for Regional Policy
Danuta Hübner Az Európai Bizottság regionális politikáért felelős tagja
Regional policy responses to demographic challenges and opportunities
A regionális politikaválaszai a demográfiai kihívásokra és lehetőségekre különbség).
EU-25 population growth has varied significantly over this period.
Ebben az időszakban az EU-25 népességnövekedésének nagysága és összetétele jelentős változásokat mutatott.
There has been a sustained decline in the ‘natural increase’ since the early 1960s in contrast to the period before, while international migration has gained importance to become the major force of population growth from the beginning of the 1990s onwards.
Az 1960as évek elejétől kezdve a „természetes növekedés” folyamatosan csökken, amíg a nemzetközi migráció egyre nagyobb mértéket öltött, és az 1990-es évektől kezdve a népességnövekedés legjelentősebb tényezőjévé vált.
In Europe, the trend towards greater life expectancy, often in good health, is primarily due to the unprecedented peace we have known for 60 years, the constant improvement in living conditions and the progress in medicine enabling us to live longer.
A gyakran jó egészségben eltöltött hosszabb átlagéletkor európai trendje elsősorban a soha nem látott hosszúságú, 60 éve tartó békének, az életkörülmények állandó javulásának és a hosszabb életkort biztosító orvostudomány fejlődésének köszönhető.
This success partly explains the demographic perspective facing Europe of an ageing population with rising old age dependency ratios.
Részben ezekkel a sikerekkel magyarázható az az európai demográfiai perspektíva, amelyben fokozódik a népesség elöregedése, és amelyben növekednek az időskori függőségi arányok.
It is now widely understood that there is a strong demographic ageing of the EU population due to low fertility levels combined with longer, healthier lives and the fact that the baby boomers are approaching retirement age.
Ma már széles körben elfogadott nézet, hogy az alacsony születésszám és az ehhez társuló két másik ok, a hosszabb és egészségesebb életvitel, valamint a baby-boom korszak gyerekeinek nyugdíjkorhatárhoz való közeledése miatt az EU népessége erősen öregszik.
In 2004-05, the EU-25 average life expectancy for men increased to 74 years and for women to 80 years (up from 69 and 76 respectively since 1980).
2004–2005-ben az EU-25-ben a várható átlagéletkor 74 évre növekedett a férfiak és 80 évre a nők esetében (az 1980-as 69, illetve 76 éves átlagéletkorról).
In the EU-25, the total fertility rate has declined from a level of above 2.5 children in the early 1960s to around 1.5 in 1995 where it has remained ever since.
Az EU-25-ben a termékenységi szint az 1960as évek elején tapasztalt több mint 2,5 gyerekről 1995-re hozzávetőleg 1,5 gyerekre esett vissza, és ez azóta sem változott.
That rate compares to the fertility rate of 2.1 children commonly accepted to be the replacement level.
Mindezt azzal a 2,1 gyerekes aránnyal kell összehasonlítani, amely a természetes népességfogyás megállításához szükséges.
Interestingly enough, surveys show that most European couples aged 40 and over consider that it was mainly social and economic factors which prevented them from having as many children as they would have liked.
Elég érdekes, de a felmérések azt mutatják, hogy a legtöbb 40 éves és annál idősebb európai pár szerint szociális és gazdasági tényezők akadályozták meg őket a kívánt számú gyerek vállalásában.
Initially, discussion around this ageing trend concentrated on the sustainability of social security, pensions and health policies.
Az elöregedési trendre vonatkozó vita kezdetben a szociális biztonságra, a nyugdíj- és egészségpolitikákra összpontosult.
However, it is increasingly recognised that an ageing population will require the adaptation of practically all major public policies, including education, employment and social affairs, transport, public services and infrastructures and urban planning, to address ageing and exploit the opportunities it presents.
Azonban egyre elfogadottabbá vált az a tény is, hogy az elöregedő népesség problémájának megválaszolásához és az abban rejlő lehetőségek kiaknázásához gyakorlatilag az összes fontos állampolitika átalakítására is szükség van, ideértve az oktatást, a foglalkoztatást és a szociális ügyeket, a közlekedést, a közszolgálatokat és infrastruktúrát, valamint a várostervezést.
The Lisbon Strategy up to 2010 takes the broad European demographic trends into account.
A 2010-ig tartó lisszaboni stratégia figyelembe veszi a széles körű európai demográfiai trendeket.
Indeed, those trends reinforce the essential objective of seeking to improve EU competitiveness by raising overall employment rates and employment rates of women and older workers, and by promoting innovation and higher-value-added economic activities in order to raise productivity.
Való igaz, hogy ezek a trendek alátámasztják az alapvető célkitűzést, amely az összfoglalkoztatási, valamint a női és az idős munkavállalói foglalkoztatási arányok növelésével kíván hozzájárulni a versenyképesség fokozásához, illetve az innováció, valamint a nagyobb hozzáadott értékű gazdasági tevékenységek elősegítésével igyekszik javítani a termelékenységet.
Trends in migration and immigration, compared to the predictability of ‘natural change’ in population, are more difficult to foresee and their effects can be more pronounced in a shorter period2.
és a következményeik rövid távon erőteljesebbek lehetnek2.
This has been true during the long history of European migration and immigration.
Ez mindig igaz volt az európai migráció és bevándorlás történetében.
Intra–European and intra-regional population movements slowed considerably in the mid 1970s as the demand for foreign workers fell following the first oil price shock in 1973.
Az 1970-es évek közepe táján az Európán és a régiókon belüli népességmozgás jelentősen lelassult, mert az 1973-as első olajárrobbanás után a külföldi munkaerő iránti kereslet jelentősen csökkent.
In the period since then, the improving economic performance of the poorer countries within the EU has contributed to lower migrant worker flows.
Az azóta eltelt időszakban az EU legszegényebb országainak növekvő gazdasági teljesítménye hozzájárult a vendégmunkás-áradat csökkenéséhez.
However, the development of migration patterns has been complicated by ‘quality of life’ factors, including environment and cost-of-living issues countering the traditional rural-to-urban (intra-national) trends, and the rise of cross-national flows in urban areas, particularly amongst the higher qualified. ed.
A migrációs sémák kidolgozását azonban nagyon megnehezítették az olyan „életminőségi” tényezők, mint a környezeti és a megélhetési kiadásokkal kapcsolatos kérdések, melyek a hagyományos falusivárosi (országon belüli) trendekhez tartoznak, és a növekvő, a városi övezetek felé tartó és határokon átívelő migráció, mely főleg a magasan képzett munkavállalókra jellemző.
However, at regional level demographic structures and likely future patterns often vary greatly from the EU and national averages.
Azonban regionális szinten a demográfiai struktúrák és a lehetséges jövőbeli sémák gyakran eltérnek az EU-s, illetve a nemzeti átlagtól.
In order to address the demographic challenges effectively and seize the opportunities presented there is a need for regionally adapted policy responses.
A demográfiai kihívások hatékony megválaszolásához és a bemutatott lehetőségek megragadásához régiónként a helyi körülményekhez igazodó politikai válaszokra van szükség.
EU Cohesion Policy is well suited to such a task, especially in those policy areas identified as EU Cohesion Policy priorities in the Community Strategic Guidelines 2007-2013 and in the specific funds regulations.
Az EU kohéziós politikája kiválóan megfelel erre a feladatra, főleg azokon a területeken, melyeket a 2007–2013-as Közösségi Stratégiai Iránymutatások dokumentuma prioritásokként definiál az EU kohéziós politikája számára, csakúgy mint a speciális alapok szabályozása.
In addition, the Commission Communication ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’1 sets out how the EU can constructively respond within an overall strategy.
Mindezeken felül a Bizottság „Európa demográfiai jövője – a kihívástól a lehetőségig”1 című közleménye rávilágít arra, hogy egy átfogó stratégia keretében az EU milyen építő jellegű válaszokat adhat erre a problémára.
While national governments will retain the policy prerogative in many policy areas affected by demographic trends, notably social and employment policies, many necessary reforms can be supported by EU Cohesion Policy.
Miközben az egyes országok kormányainál marad a demográfiai irányzatok által érintett számos politika – elsősorban a szociális és a foglalkoztatáspolitika – irányítása, több elengedhetetlen reformot támogathat az EU kohéziós politikája is.
Basic demographic trends
Alapvető demográfiai trendek
During the last four decades, the population of the countries of today’s EU-25 has grown from over 376 million (1960) to about 459 million (2005).
Az utóbbi négy évtized során a ma az EU-25-öt alkotó országok lakossága több mint 376 millióról (1960) hozzávetőleg 459 millióra nőtt (2005).
Population change has two components: the so-called ‘natural increase’ (defi ned as the difference between the numbers of live births and deaths), and net migration (the difference between inward and outward migration). The strength and composition of
A népesség változásának két összetevője van: az úgynevezett„természetes növekedés”(melyet az élveszületések és az elhalálozások száma közötti különbségként határoznak meg) és a nettó népességvándorlás (a be- és a kivándorlások száma közötti
According to national statistics and Eurostat estimates, the total number of non-nationals living in the EU in 2004 was around 25 million, or just below 5.5% of the total population.
Az országos statisztikák és az Eurostat becslései szerint 2004-ben az EU-ban élő külföldiek összlétszáma hozzávetőleg 25 milliót tett ki, azaz az összlakosság 5,5%-nál valamivel kevesebbet.
In absolute terms, the largest numbers of foreign citizens reside in France, Germany, Italy, Spain and the UK.
Abszolút értékben a legtöbb külföldi állampolgár Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban él.
In the period 2000-2004, the non-national population varied from less than 1% of the total population in Slovakia, to 39% in Luxembourg, while in the majority of countries the figure was between 2% and 8%.
A 2000–2004-es időszakban a külföldi állampolgárok száma országonként igen eltérő volt: Szlovákiában az összlakosság kevesebb mint 1%-át tette ki, Luxemburgban ez a szám majdnem 39% volt, míg a legtöbb országban 2% és 8% között mozgott.
In the 24 years up to 2004, the percentage of foreign nationals either did not change significantly in most Member States or it increased.
A 2004-es évet megelőző 24 évben a legtöbb tagországban a külföldi állampolgárok száma nem változott jelentősen, vagy növekedett.
1 European Commission, ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’, Communication 571 (2006) of 12 October 2006.2 For more details see the 2006 Employment in Europe report: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_analysis/employ_2006_en.htm
1 Európai Bizottság: „Európa demográfiai jövője – a kihívástól a lehetőségig”, 2006. október 12-i, (2006) 571. sz. közlemény.2 További részletekért lásd a 2006-os Foglalkoztatás Európában című jelentést: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_analysis/employ_2006_en.htm.
Regional effects of demographic change: the main recent historic trends identified by Eurostat3 at national and regional
Idős eltartottak – A népesség aránya életkoronként: > 64/15–64 Fiatal eltartottak – A népesség aránya életkoronként: < 15/15–64 A demográfiai változás regionális következményei: az Eurostat3 által azonosított legújabb és legfontosabb nemzeti és
The most significant growth was observed in Luxembourg, followed by Spain, Cyprus, Greece, Ireland and Austria.
A legszámottevőbb növekedést Luxemburgban lehetett észlelni, ezt Spanyolország, Ciprus, Görögország, Írország és Ausztria követi.
Latvia was the only country registering a significant decrease.
Lettország volt az egyetlen ország, amelyben számottevő csökkenést észleltek.
In 2004, the number of citizens from the ten new Member States residing in the EU-15 was comparatively small at around 0.2% of the total EU-15 population, with the largest proportion in Germany.
2004-ben, a tíz új tagországból származó és az EU-15-ben letelepedett állampolgárok száma viszonylag alacsony volt: az EU-15 népességének hozzávetőleg 0,2%-át tette ki.
However, the loss of these workers has a higher incidence in their native countries where it is contributing to population reduction.
Ennek ellenére az említett munkavállalók hiányát szülőhazájuk jobban megérezte, hiszen ott ez is hozzájárult a népesség csökkenéséhez.
With ageing, the proportion of older people is increasing compared to the decreasing share of those of working age.
Az öregedési tendencia velejárója, hogy a munkaképes korúak számának csökkenése mellett az idős emberek aránya növekszik.
If current trends prevail until 2050, a person of working age then might have to provide for up to twice as many retired people than is usual today.
Ha 2050-ig folytatódik ez a tendencia, egyetlen munkaképes korú személy a jelenleginél kétszer több nyugdíjast fog eltartani.
The regional differences already visible now in agedependency indicators might see more dramatic developments in some regions than in others.
Az időskorú eltartottak számában már most is észlelhető regionális különbségek egyes régiókban a többinél sokkal nagyobb krízishelyzethez vezethetnek.
level can be summarised as follows:- In the north-east of the European Union the population is decreasing.
regionális szintű trendeket a következőképpen lehet összefoglalni:– Az Európai Unió északkeleti részén a népesség csökken.
Most affected by this decline are eastern Germany, Poland, the Czech Republic, Slovakia and Hungary, and to the north the three Baltic States, and parts of Sweden and Finland.- In many EU regions, since the start of the new century more people have died than have been born.
E népességfogyás Németország keleti részét, Lengyelországot, a Cseh Köztársaságot, Szlovákiát és Magyarországot, északabbra pedig a három balti államot, valamint Svédország és Finnország egyes részeit érinti a legérzékenyebben.– A XXI. század kezdete óta számos EU-s régióban több ember halt meg, mint amennyi született.
The resulting negative ‘natural population change’ is widespread and the pattern is less pronounced than for the total population change.
Az ebből következő negatív „természetes népességváltozás” széles körű, de kevésbé erőteljes jelenség, mint a teljes népességre vonatkoztatva.
This negative pattern predominates in Germany, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and adjacent regions, as well as the Baltic States, Sweden in the north and Greece in the south.- Ireland, France, the three Benelux countries and Denmark are mainly experiencing a ‘natural increase’ in the population.- In some regions, a negative ‘natural change’ has been compensated by a positive net migration.
Ez a negatív jelenség főként Németországra, Csehországra, Szlovákiára, Magyarországra és Szlovéniára, valamint azok szomszédos régióira jellemző, de ugyanez mondható el a balti államokról, északon Svédországról, délen pedig Görögországról.– Írországra, Franciaországra, a három Benelux államra és Dániára inkább a népesség „természetes növekedése” a jellemző.– Egyes régiókban a negatív „természetes változást” a pozitív nettó migráció ellensúlyozta.
This is most conspicuous in western Germany, eastern Austria, the north of Italy, and Slovenia, as well as the south of Sweden and regions in Spain, Greece and the United Kingdom. - The opposite is much rarer: in only a few regions (namely in the north of Poland), a positive ‘natural change’ has been offset by a negative net migration.
Ez Németország nyugati, Ausztria keleti és Olaszország északi részén, Szlovéniában, Svédország déli részén, valamint Spanyolország, Görögország és az Egyesült Királyság egyes régióiban a legszembetűnőbb.– Az ellenkező tendencia sokkal ritkább: csak néhány régióban (pontosabban Lengyelország északi részén) lehetett megfigyelni, hogy a negatív nettó migráció megdöntötte a pozitív „természetes változást”.
While an ageing population is a challenge that all EU Member States are facing or will have to face, it has a stronger and more immediate impact for some countries and regions than others.
Miközben a népesség elöregedése egy olyan kihívás, mellyel az összes tagország szembesül – vagy szembesülni fog –, egyes országokban és régiókban mindez sokkal fokozottabban és gyorsabban jelentkezik.
In the face of very different existing patterns and likely trends, a range of major demographic phenomena need to be better understood to enable policy-makers to form robust proactive policies to meet the challenges and exploit the opportunities of a changing population.
Tekintettel a meglévő sémák és a valószínűsíthető trendek jelentős eltéréseire, számos fontos demográfiai jelenséget jobban meg kell érteni ahhoz, hogy a politikai döntéshozók képesek legyenek olyan erőteljes és cselekvő politikák kidolgozására, melyekkel megfelelő választ adhatnak a kihívásokra, és amelyek révén kiaknázhatják a népesség változásában rejlő lehetőségeket.
3 Eurostat, Regions: Statistical yearbook 2006.
3 Eurostat, Régiók: Statisztikai évkönyv, 2006.
• making Europe and it regions more attractive places to invest and work;• improving knowledge and innovation for growth;• more and better jobs.
Stratégiai Iránymutatásai a lisszaboni menetrendnek megfelelően három fő irányvonalat jelölnek ki:• Európa és régióinak vonzóbbá tétele a befektetések és a munkavállalás szempontjából;• a növekedést szolgáló tudás és innováció elősegítése;• több és jobb munkahely létrehozása.
Whilst, according to the average, the phenomenon of demographic ageing will become considerably more important in the coming decades, different European regions are currently facing very divergent developments in population.
Miközben nagy átlagban az elöregedési folyamat egyre jelentősebb méreteket ölt a következő évtizedekben, jelenleg egyes európai régiók teljesen eltérő demográfiai változásokkal találják magukat szemben.
Some regions face ‘natural increase’ accompanied by positive net migration (i.e. Ireland), while others have experienced or will experience dramatic sustained population loss (i.e. the eastern Länder in Germany).
Egyes régiókban pozitív nettó migrációval kísért „természetes növekedés” figyelhető meg (pl. Írországban), máshol drámai népességfogyás volt vagy lesz érzékelhető (pl.
(See Eurostat map – total population change.)
Németország keleti tartományaiban).
The regulations governing the Cohesion Policy funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund) further develop the priorities to be addressed in the mainstream convergence and competitive programmes.
A kohéziós politika finanszírozási alapjait (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap) irányító szabályozások tovább részletezik azokat a prioritásokat, melyekre választ kell adni a konvergencia- és a versenyképességi programokban.
Ageing is specifically mentioned in particular in relation to several priorities under the guideline: More and better jobs.
Az elöregedést főleg a Több és jobb munkahely iránymutatás prioritásaival kapcsolatban említik.
In any event, the successful achievement of the objectives identified in the Community Strategic Guidelines can only be guaranteed in the medium and long term by ensuring that the underlying demographic trends are factored into national and regional strategic planning, if policies are adapted to regional and local needs, and if the opportunities presented are exploited.
Mindenesetre közép- és hosszú távon a Közösségi Stratégiai Iránymutatásokban kitűzött célok sikeres teljesítését csak akkor lehet garantálni, ha az alapvető demográfiai trendeket beépítik az országos és a regionális stratégiai tervezésbe, ha a különféle politikákat a regionális és a helyi igényeknek megfelelően alakítják ki, és ha a felmerülő lehetőségeket megfelelően kiaknázzák.
The example of the eastern Länder in Germany demonstrates that in some regions the demographic ageing of the population is already developing quite quickly.
A Németország keleti részében lévő tartományok példája azt bizonyítja, hogy egyes régiókban a lakosság demográfiai elöregedése igen gyorsan bekövetkezik.
In the five Länder (excluding Berlin), there were over half a million fewer people on 1 January 2005 than on 1 January 2000, reflecting a total population loss of 3.7% of the population in five years.
Öt olyan tartomány van (Berlint kivéve), ahol 2005. január 1-jén félmillió lakossal kevesebb volt, mint 2000. január 1-jén, ami azt jelenti, hogy összességében 5 év alatt a népesség 3,7%-kal fogyott.
This movement is not homogeneous across the generations: the very young (aged up to 14 years) decreased by almost a quarter (-24%) while the population at retirement age increased by 18.2%, refl ected in a rise in the old age dependency ratio from 23.5% to 29.2%.
A generációkra kivetítve ez a változás nem homogén: a nagyon fiatalok (14 év alattiak) száma majdnem negyedével csökkent (-24%), míg a nyugdíjas korú népesség 18,2%-kal növekedett, ami az időskorú eltartottak arányának 23,5%-ról 29,2%-ra való emelkedésével járt.
Regional responses to ageing
Az elöregedésre adott regionális válaszok
In conclusion, it is clear that as an underlying societal trend demographic change requires a broad range of policy responses.
Összegezésképpen elmondható, hogy az alapvető szociális trendnek számító demográfiai változások szerteágazó politikai válaszokat igényelnek.
EU Cohesion Policy – promoting integrated strategic planning to address development objectives through partnership working – allows regional responses to be tailored to the specific circumstances faced by each region with financial support in the form of a multi-annual budget.
Az EU kohéziós politikája – mely egy olyan integrált stratégiai tervezést hirdet, ahol a fejlesztési célkitűzések végrehajtása partneri együttműködés révén valósul meg – lehetővé teszi, hogy a regionális válaszokat az egyes régiók sajátos körülményeinek megfelelően alakítsák ki egy többéves költségvetés formájában történő pénzügyi támogatás mellett.