natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
A különböző országok és régiók lakosai közötti „digitális szakadékot” a lehető legkisebbre kell csökkenteni.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Az internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások százalékos aránya, 2006
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Forrás: Eurostat, felmérés az információ- és kommunikációs technológia használatáról.
Research: key to the future
Kutatás: a jövő záloga
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
A kutatás és fejlesztés – különösen az új technológiák esetében – a jövőbeni gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés záloga.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
Az EU célja, hogy több beruházást eszközöljön a kutatásokba, és a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadásait felzárkóztassa az Egyesült Államok és Japán ráfordításai mellé.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
2004ben Japán GDP-je 3,15%-ának, az Egyesült Államok pedig GDP-je 2,59%-ának megfelelő összeget fordított kutatásra és fejlesztésre, szemben az EU 1,92%-os átlagával.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
Az uniós számadatok azonban elfedik az egyes országok teljesítménye közötti lényeges különbségeket.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
A 2005-re vonatkozó adatok azt mutatják, hogy Svédország és Finnország kiadásai meghaladják Japánét, míg egyes uniós tagállamok 1%-nál is kevesebbet fordítanak a kutatásra és fejlesztésre.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
A kutatásra és fejlesztésre fordított állami kiadás a GDP százalékában kifejezve, 2005
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
Belgium, Olaszország, Málta, Hollandia, Románia, Szlovénia és az Egyesült Királyság esetében az adatok 2004-re vonatkoznak.
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
A Görögországra vonatkozó adatok 2003-ből származnak. Forrás: Eurostat.
Europeans at work
Dolgozó európaiak
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
A foglalkoztatás és az új, jobb munkahelyek létrehozása az EU legkiemelkedőbb fontosságú kérdései közé tartozik.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Az Uniónak emellett biztosítania kell az esélyegyenlőséget, hogy mindenki dolgozhasson, aki szeretne.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
A célkitűzés szerint 2010-re a munkaképes korú népesség körében 70%-ot kell elérnie a foglalkoztatottak számának.
The jobs people do
Milyen munkát végeznek az emberek?
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
Az 1950-es években az EU népességének több mint 20%-a a mezőgazdaságban, kb. 40%-a pedig az iparban dolgozott.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
Azóta a mezőgazdasági és ipari foglalkoztatottak száma csökkent, míg a szolgáltatások terén dolgozóké látványosan nőtt.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
2004-re az EU-25 állásainak több mint kétharmada a szolgáltatási ágazatban található.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
A mezőgazdaságban foglalkoztatottak aránya 5%, míg az ipari ágazatban dolgozóké 27,9%.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
A legújabb adatok azt mutatják, hogy miközben a foglalkoztatás szintje a szolgáltatásokban folyamatosan emelkedik, a mezőgazdaságban pedig csökken, az ipari szektorban viszonylag állandó maradt.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
A mezőgazdaságban, iparban és a szolgáltatásban foglalkoztatottak százalékos aránya, EU-27, % 1998 és 2006
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
Források: Eurostat, nemzeti statisztikák, éves átlag.
How many people work in the EU?
Hányan dolgoznak az EU-ban?
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
2006-ban a munkavégzés szempontjából aktív korosztály 64,3%-ának volt munkája.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland. It is also different for men and for women.
Ez a szint Dániában volt a legmagasabb és Lengyelországban a legalacsonyabb, és nemek szerint ugyancsak megoszlik.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
A foglalkoztatás aránya a 15–64 év közöttiek körében, 2006
Tackling unemployment is vital for the EU.
A munkanélküliség problémájának megoldása az EU kulcsfontosságú feladata.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
A munkanélküliség aránya országonként és régiónként változó.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
2006-ban a munkanélküliség Hollandiában és Dániában volt a legalacsonyabb, míg Lengyelországban a legmagasabb.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
2006-ban az EU munkaerejének mintegy 7,9%-a volt munkanélküli, szemben az Egyesült Államok 4,6%-os rátájával.
Unemployment rate (2006)
Munkanélküliség aránya, 2006
The gender gap
A nemek közötti szakadék
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
A nők valamennyi EU-tagállamban átlagosan kevesebbet keresnek, mint a férfiak.
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005. It is narrowest (4%) in Malta.
Ez a nemek fizetésében mutatkozó különbség Észtországban és Cipruson a legnagyobb, ahol 2005-ben a nők 25%-kal kerestek kevesebbet, mint a férfiak, és Máltán a legalacsonyabb (4%).
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Ha az EU növelni kívánja munkaképes népessége számát, jobb fizetéssel és munkafeltételekkel több nőt kell a munkaerőpiacra csalogatnia.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Az EU-ban a nemek fizetésében mutatkozó különbség 1998 és 2005 között 17%-ról 15%-ra mérséklődött.
The EU must also keep both men and women working longer.
Az EU-nak azt is ösztönöznie kell, hogy mindkét nem tagjai tovább maradjanak aktívak a munkaerőpiacon.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
Az EU külön erőfeszítéseket tesz azért is, hogy minden korosztály számára elősegítse az álláskeresést és az állások megtartását.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
Az ilyen jellegű erőfeszítések olyan politikákat foglalnak magukban, amelyek támogatják a részmunkaidős foglalkoztatást, és lehetővé teszik a karrier és magánélet összeegyeztetését.
Gender pay gap (2005)
A nemek fizetésében mutatkozó különbségek, 2005
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
Az EU-ban valamennyi korosztályra jellemző, hogy több férfinak van állása, mint nőnek.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Ennek olykor a munkahelyi diszkrimináció az oka, néha viszont személyes választás vagy kulturális hagyományok eredményezik.
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
A foglalkoztatás aránya korosztályok és nemek szerint, EU-27, 2006
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Források: Eurostat, munkaerő-piaci felmérés, éves átlag.
Economic activity and trade
Gazdasági tevékenység és kereskedelem
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
Az elmúlt 50 évben, különösen a nyolcvanas évek óta sokat tettek azért, hogy eltávolítsák az EU-tagállamok nemzetgazdaságai közötti akadályokat, és olyan egységes piacot teremtsenek meg, ahol megvalósul az áruk, a személyek, a tőke és a szolgáltatások szabad áramlása.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
Az EU-tagállamok közötti kereskedelem jelentősen megnövekedett, és ezzel párhuzamosan az EU a világ egyik legfontosabb kereskedelmi hatalmává vált.
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
Az EU bruttó hazai terméke (GDP) – vagyis a gazdaság által előállított termékek és szolgáltatások – folyamatosan növekszik.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Az új tagállamok 2004. évi csatlakozásával az EU GDP-je mára nagyobb, mint az Egyesült Államoké.
GDP in billions of euro (2005) billion
GDP/milliárd euró, 2005
0 Sources: IMF, Eurostat.
0 Forrás: Nemzetközi Valutaalap, Eurostat.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
A GDP több mint 60%-át valamennyi EU-tagállamban a szolgáltató ágazat (beleértve a bankokat, a turizmust, a közlekedést és a biztosítást) termeli.
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Az ipar és a mezőgazdaság gazdasági jelentősége – bár továbbra is lényegesek – az elmúlt években csökkent.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
Habár az Unió GDP-je folyamatosan nő, az utóbbi években növekedésének üteme elmaradt az Egyesült Államokétól, jóllehet Japánt megelőzi.
GDP growth (percentage change over previous year)
A GDP növekedése (százalék változása az előző évhez képest)
Delivering value for money
A pénz értéke
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
Az egységes piac egyike az EU legnagyobb eredményeinek.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Lebontotta a gazdasági határokat Európában, növelte a versenyt, ami az áruk és szolgáltatások terén jobb minőséget és alacsonyabb árakat eredményezett.
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
A legnagyobb mértékű árcsökkenések például a légi utazás és a kommunikáció terén következtek be.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Az Egyesült Államokba irányuló, tízperces telefonbeszélgetés példája ezt jól szemlélteti.
Prices in the Netherlands fell by 90% between 1997 and 2005.
Hollandiában az árak 1997 és 2005 között 90%-kal csökkentek.
Callers from Latvia have been less fortunate.
A lett telefonálók nem mondhatók ilyen szerencsésnek.
The cost in euro of a 10-minute phone call to the US: standard weekday tariffs, including tax
Az Egyesült Államokba irányuló, tízperces telefonbeszélgetés ára euróban: normál hétköznapi díjszabás, EUR adókkal (1997, 2005)
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
A 2004ben az EU-hoz csatlakozott országok esetében a bal oldali oszlopban olvasható számok 2000-ből vagy 2001-ből származnak. Források: Eurostat, Teligen.
A major trading power
Jelentős kereskedelmi hatalom
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Bár az EU a világ népességének mindössze 7%-át teszi ki, a világméretű importok és exportok mintegy egyötödét bonyolítja le a világ többi országával.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Más EU-tagállamokba irányuló kivitel, az ország teljes kivitelének hányadosaként kifejezve, 2005 %
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
Az EU tagállamai közötti kereskedelem az uniós kereskedelem kétharmadát teszi ki, habár ez az arány tagállamonként változik.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
Az egységes piac – az áruk, szolgáltatások, tőke és a személyek nemzeti határokon át történő szabad mozgásával – megkönnyítette az EU tagállamai közötti kereskedelmet.
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
Az alábbi grafikon azt mutatja be, hogy teljes kivitelük részeként az EU tagállamai milyen arányban végeztek exporttevékenységet egymás között 2005-ben.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Az első helyen Luxemburg áll, majd Szlovákia és a Cseh Köztársaság következik.
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
Az EU kivitelben első, behozatalban második a világon.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
Az EU legfontosabb kereskedelmi partnere az Egyesült Államok, amelyet Kína követ a sorban.
In 2005, the EU accounted for 18.1% of world exports and 18.9% of global imports.
2005-ben az EU kivitele a világ országai kivitelének 18,1%-át, behozatala pedig a világszintű behozatalok 18,9%-át tette ki.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
Az Európai Unió a kevésbé fejlett országoknak is kereskedelmi partnere, ezen országok kivitelének nagy része az EU-ba vámmentesen vagy csökkentett vámtétellel léphet be.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Az uniós piacra történő preferenciális belépés célja, hogy elősegítse a világ szegényebb országainak gazdasági fellendülését.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Nemzetközi árukereskedelem milliárd euróban kifejezve, 2005
Exports
Behozatal
–654.2 654.2 billion1 4001 2001 000 800 600 400 200 0– 200– 400– 600– 800
Milliárd euró 1400 1200 1000 800 600 400 2000 –200 –400 –600 –800
Sources: Eurostat, IMF.
Forrás: Eurostat, Nemzetközi Valutaalap.
The EU: fighting world poverty
Az EU: küzdelem a világméretű szegénység ellen
Poverty is still a global problem, in spite of progress over recent decades.
A szegénység az elmúlt évtizedekben elért haladás ellenére még mindig világméretű probléma.
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
A világon több mint egymilliárd ember – egyharmaduk a Szaharától délre fekvő országokban – napi kevesebb mintegy dollárból kényszerül élni.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
Az EU jelentős gazdasági hatalomként a kereskedelmen és segélyeken keresztül szerepet vállal a világméretű szegénység elleni küzdelemben, és hozzájárul a globális fejlődéshez.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
Igyekszik befolyást gyakorolni a Kereskedelmi Világszervezeten belül, hogy tisztességes szabályokat biztosítson a világkereskedelem számára, és hogy a globalizációt minden nemzet – beleértve a legszegényebbeket is – előnyére fordítsa.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
Az EU a hivatalos fejlesztési támogatások legnagyobb adományozója a világon.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Hivatalos fejlesztési segély a legfontosabb OECD-országok által adott összes segély hányadosaként, 2005 %
0 Others
0 Egyéb
Transport, energy and the environment
Közlekedés, energia és környezetvédelem
Transport and energy are vital to the EU economy.
A közlekedés és az energia kulcsfontosságú az EU gazdasága számára.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Az európaiakat és az általuk egyre nagyobb mennyiségekben fogyasztott, egyre változatosabb termékeket kontinensszerte mindenféle közlekedési eszközökkel – de leggyakrabban közúton – szállítják.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
Ahogyan a gazdaság növekszik, úgy nő vele együtt a szállítás és energia iránti kereslet.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Ez a növekedés azonban egyre komolyabb gondot okozó torlódásokat és üzemanyag-fogyasztást jelent, ami még több szennyeződést von maga után.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Ezek az egész Európára kiterjedő problémák komoly, európai szinten meghozott, egész Európára kiterjedő megoldásokat követelnek.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
Mivel a fenntartható fejlődés az EU egyik legfontosabb prioritása, a politikai döntéshozatal során az Unió a környezetvédelmi szempontokat mindig szem előtt tartja.
Going places
Mozduljunk ki otthonról!
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Az egykor az európai áru- és személyszállítás fontos eszközeinek tekintett vasút és a belföldi vízi közlekedés (vagyis a folyók és csatornák) mára az összes szállítás és közlekedés csupán elenyésző hányadát teszik ki.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Az Európai Unió szállítmányainak háromnegyedét ma közúton fuvarozzák – ehhez hasonlóan az EU-ban utazók több mint háromnegyede is közúton közlekedik.
Forecasts predict that road transport will remain by far the most important mode of travel for passengers and that air travel will continue to boom.
Az előrejelzések szerint a közúti közlekedés a személyszállítás magasan legfontosabb eszköze marad, és tovább virágzik majd a légi közlekedés.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
A közúti torlódások enyhítése és a környezet védelme érdekében az EU az embereket tömegközlekedésre, a közlekedési vállalatokat pedig arra ösztönzi, hogy a lehető legtöbb szállítmányt vonatokon, uszályokon és hajókon szállítsák.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
Az európai repülőtereken felmerülő torlódások megoldása érdekében az EU arra törekszik, hogy létrehozza a légi forgalom ellenőrzésének egységesített európai rendszerét („egységes európai égbolt”).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
A tömegközlekedés négy eszközének használata az EU-25-ben, az utaskilométerben mért teljes tömegközlekedés százalékában kifejezve, 2000, 2010 és 2030
Secure energy supplies
Biztonságos energiaellátás
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
Az EU tagállamai energiafogyasztásának több mint fele behozatalból származik.
However, the level of import-dependence differs greatly, with Cyprus, Luxembourg and Malta almost totally reliant on imports, while Denmark is actually a net exporter of energy and Poland and the UK have relatively low levels of import dependence.
Az importfüggőség azonban országonként más és más: Ciprus, Luxemburg és Málta szinte teljes mértékben a behozataltól függnek, Dánia viszont nettó energiaexportőr, Lengyelország és az Egyesült Királyság pedig csak viszonylag kis mértékben függ a behozataltól.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Az energiabehozataltól való nettó függőség a teljes fogyasztás százalékában, EU-27, 2005
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year. The surplus was stocked.Source: Eurostat.
* A negatív érték azt jelzi, hogy Dánia nettó energiaexportőr volt. ** Ciprus az adott évben felhasználtnál több energiát importált.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
Az EU 2005-ben 52,3% mértékben importált energiát, és az előrejelzések szerint ez a szám nőni fog a hazai források kiapadásával.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
Az EU jelenleg a felhasznált földgáz 50%-át három forrásból kapja: Oroszországból, Norvégiából és Algériából.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
A növekvő importfüggőség kezelése érdekében az EU arra törekszik, hogy növelje az energiahatékonyságot, megújuló energiaforrásokat fejlesszen ki, és bővítse a külső beszállítók körét.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
A hatékonyabb energiafelhasználás és a minimális környezetszennyezést előidéző megújuló erőforrások használatára való átállás annak az uniós stratégiának a részét képezi, mellyel az EU a fosszilis tüzelőanyagok (elsősorban olaj és szén) égetésével előidézett globális felmelegedés ellen küzd.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
Az energia-előállításhoz használt fosszilis tüzelőanyagok elégetése során szén-dioxid keletkezik, amely a légkörbe jutva hozzájárul a globális felmelegedéshez.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
Az EU célul tűzte ki, hogy 2010-re villamos energiája 21%-át megújuló energiaforrásokból (szél-, nap-, víz-, geotermikus energia és biomassza) nyeri majd.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia százalékos aránya, EU-27, 2005
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
Az európaiaknak a jólét növekedésével egyre több felelősséget kell vállalniuk a kevesebb hulladék termelése, illetve annak hatékony kezelése terén.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
Jelenleg az EU-27 minden egyes polgára évente átlagosan több mint fél tonna települési hulladékot termel.
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Ezt a hulladékot vagy ismét hasznosítani, vagy hulladéklerakók, illetve hulladékégetők segítségével ártalmatlanítani kell.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* Becsült vagy ideiglenes adat. Forrás: Eurostat.
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling.
Az Unió legtöbb országában a háztartásokból, irodákból és közintézményekből származó települési hulladék mennyisége nem változik vagy csökken, egyes tagállamokban viszont növekszik.