natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
A 2010. és 2011. évi Európa Zöld Fővárosa díjat elnyerő városok kiválasztása 10 környezetvédelmi mutató alapján történik.
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
A városok pályázatának minden egyes mutató esetében a következő információkat kell tartalmaznia:
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
A bírálóbizottság értékelése A benyújtott információkat egy nemzetközileg elismert szakértők alkotta bizottság értékeli.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
Ők kiválasztanak díjazási évenként három várost, amelyek részt vehetnek egy második pályázási fordulón.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
Ebben a második körben minden városnak részletes dokumentációval kell alátámasztania az elért eredményeket és kitűzött terveiket.
An outline of the present environmental status and results achieved An outline of measures implemented to improve the urban environment An outline of future commitments and initiatives An outline of scheduled activities and events to disseminate experiences and best practices on environmental matters
A jelenlegi környezeti helyzet felvázolása és az elért eredmények ismertetése A városi környezet javítása érdekében bevezetett intézkedések bemutatása A jövőbeni kötelezettségvállalások és kezdeményezések felvázolása A környezetvédelmi tárgyú tapasztalatok és bevált gyakorlati megoldások megosztásával kapcsolatban tervezett intézkedések és rendezvények leírása
Read more about the application procedure, evaluation criteria and regulations on the website: www.europeangreencapital.eu
A pályázati eljárásról, az értékelési szempontokról és a szabályzatokról a következő honlap nyújt további tájékoztatást: www.europeangreencapital.eu
INDICATORSThe evaluation panel will base its assessments on these 10 indicator areas:
MUTATÓKAz értékelő bizottság az alábbi 10 mutató alapján bírálja el a pályázatokat:
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
A globális éghajlatváltozással kapcsolatos helyi hozzájárulás Helyi közlekedés A lakosság számára nyitott zöld területek biztosítása Helyi levegőminőség Zajszennyezés Hulladék keletkezése és kezelése Vízfogyasztás Szennyvízkezelés A helyi hatóság környezetgazdálkodása Fenntartható földhasználat
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Európa Zöld Fővárosának titkársága Európa Zöld Fővárosának titkársága – amelyet jelenleg a COWI, egy dán vállalat működtet – a pályázati folyamat során segíti az értékelő bizottság, valamint a zsűri munkáját.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
A titkárság továbbá a Zöld Főváros honlapján és számos egyéb kommunikációs csatornán keresztül – például füzetek, gyorshírek, rövidlmek stb. – közreműködik a díj programjához kapcsolódó PR-tevékenységben is.
Groundwater Protection in Europe
Felszín alatti vizekvédelme Európában
THE NEW GROUNDWATER DIRECTIVE – CONSOLIDATING THE EU REGULATORY FRAMEWORK
AZ ÚJ FELSZÍN ALATTI VÍZ IRÁNYELV AZ EU SZABÁLYOZÁSI KERET STABILIZÁLÁSA
Introduction. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Bevezetés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Why a new Groundwater Directive?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Miért kell új Felszín alatti víz irányelv? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A brief history of groundwater EU legislative development . . . . . . . . . . . 92.1.1.
A felszín alatti vízre vonatkozó EU jogi szabályozás rövid története. . . . 92.1.1.
The first directive (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2. Assessment (1982) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102.1.3.
Az első irányelv (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2.
A groundwater action programme (1996) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Egy felszín alatti víz akcióprogram (1996) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
The policy context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
A szakma politikai összefüggés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Groundwater in the Water Framework Directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
A felszín alatti víz a Víz keretirányelvben . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Other related directives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Egyéb vonatkozó irányelvek. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
The consultation process . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.1.
A konzultációs folyamat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.1.
The Commission proposal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2. Impact assessment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.3.
A Bizottság javaslata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2.
The CIS Working Group on Groundwater. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
A CIS Felszín alatti víz munkacsoport. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
The political negotiation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
A politikai tárgyalás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Building blocks of the directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
Az irányelv építőelemei . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
General introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2.
Általános bevezetés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2.
Good chemical status . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3.
Jó kémiai állapot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3.
Measures to prevent or limit pollutant inputs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
A szennyezés megakadályozására vagy korlátozására szolgáló intézkedések. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Towards effective implementation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD milestones. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
A hatékony végrehajtás felé. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. VKI mérföldkövek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Specific milestones of the new directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Az új irányelv különleges mérföldkövei. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Supporting guidelines – cooperation on implementation. . . . . . . . . . . . . 314.4.
Támogató útmutatók – végrehajtási együttműködés . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.4.
Supporting research. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
A kutatás támogatása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Links to international associations and programmes. . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Kapcsolat a nemzetközi szövetségekkel és programokkal. . . . . . . . . . . . . 34
Next steps. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
A következő lépések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Groundwater Protection in Europe
Felszín alatti vizek védelme Európában
As we know for a long time, groundwater needs to be protected.
Régóta tudjuk, hogy a felszín alatti vizeket védeni kell.
Our efforts to do so have for many years suffered from a lack of overall planning, notably due to the lack of specific instrument to ensure concerted action across the European Union.
Az erre irányuló erőfeszítéseink azonban hosszú ideig nélkülözték az átfogó tervezést, mivel nem létezett olyan jogi eszköz, amely az Európai Unió egész területén összehangolt cselekvést biztosított volna.
The very first groundwater legislation (Directive 80/68/EEC) had a limited scope and focused on controlling emissions of substances from industrial and urban sources.
A felszín alatti vizekre vonatkozó legelső irányelv (80/68/EGK irányelv) korlátozott alkalmazási körrel bírt, mivel kizárólag az ipari és városi forrásokból származó anyagok kibocsátásának ellenőrzésére irányult.
Directives aimed at controlling diffuse pollution from agricultural and industrial sources were introduced later.
A mezőgazdasági és ipari forrásokból származó diffúz szennyezés ellenőrzését célul kitűző irányelvek csak később születtek meg.
The Ministerial Seminar on Groundwater in The Hague on 26 and 27 November 1991 called for an action programme to avoid the long-term deterioration of groundwater quantity and quality across the European Union.
A felszín alatti vizeknek szentelt, 1991. november 26-án és 27-én Hágában megrendezett miniszteri szintű szeminárium az Európai Unió területén lévő felszín alatti vizek hosszú távú, mennyiségi és minőségi romlását megakadályozó cselekvési program kidolgozására szólított föl.
This first led to the adoption by the Commission of a communication on a groundwater action programme in 1996 which was incorporated into the Water Framework Directive (WFD), adopted four years later (2000/60/EC).
Ennek első eredményeként a Bizottság 1996-ban elfogadta a felszín alatti víz cselekvési programról szóló közleményt, ami beépült a négy évvel később elfogadott Vízkeretirányelvbe (2000/60/EK) .
For the first time groundwater became part of an integrated water management system, a very natural context for this essential component of the environment.
A felszín alatti vizek ekkor váltak először egy integrált vízgazdálkodási rendszer részévé, amely a környezet e lényeges alkotóelemének valójában természetes közegét alkotja.
The WFD includes groundwater in its river basin management planning, and sets clear milestones for (ground)water bodies in terms of delineation, economic analysis, characterisation (analysis of pressures and impacts), monitoring, and the design of programmes of measures to ensure that, by the end of 2015, there is a sufficient quantity of groundwater of good chemical status.
A Vízkeretirányelv a felszín alatti vizeket a vízgyűjtőgazdálkodási tervek részévé teszi, és a (felszín alatti) víztestek lehatárolásához, gazdasági elemzéséhez, jellemzéséhez (a terhelések és a hatások elemzése), a felügyelethez és az intézkedési programok megtervezéséhez világos célpontokat tűz ki annak biztosítása érdekében, hogy 2015 végére elegendő mennyiségben legyen található jó kémiai állapotú felszín alatti víz.
This was then complemented by the adoption on 12 December 2006 of a daughter directive laying down additional technical specifications (Directive 2006/118/EC on the protection of groundwater against pollution and deterioration).
A keretirányelvet azután, 2006. december 12-én, egy azt kiegészítő leányirányelv elfogadása követte, amely további technikai szabályokat határoz meg (a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló 2006/118/EK irányelv).
We are now entering the practical implementation phase of the WFD and of its groundwater daughter directive.
Most a Vízkeretirányelv és leányirányelvének gyakorlati végrehajtási szakaszába lépünk.
Key milestones are expected over the next two years, the most important being the development of the first river basin management plans (2009-2015).
Az elkövetkező két évben kulcsfontosságú célkitűzések megvalósítása várható, a legfontosabb ezek közül az első vízgyűjtőgazdálkodási tervek (2009-2015) kidolgozása lesz.
There will also be specific features on groundwater, as Member States are notably required to establish ‘threshold values’ (quality standards) by the end of 2008.
A felszín alatti vizek esetében sajátos intézkedések is várhatók, hiszen a tagállamok többek között kötelesek 2008 végéig „küszöbértékeket” (minőségi előírásokat) megállapítani.
Sound implementation of the overall EU legislative framework will be closely dependent on improved exchanges between Member States, sectors and disciplines.
Az átfogó uniós jogszabálykeret szilárd alapokra helyezett végrehajtása nagymértékben függ majd a tagállamok, az ágazatok és szaktudományok közötti információcsere javulásától.
As a common interpretation of the provisions of the WFD is essential to ensure its best and most effective implementation across the EU, guidance and other supporting documents are being produced.
Mivel a Vízkeretirányelv rendelkezéseinek közös értelmezése alapvető annak legjobb és leghatékonyabb módon történő végrehajtásához az EU egész területén, egy iránymutatás és egyéb kisegítő dokumentumok készítése folyamatban van.
This brochure is part of that process. It explains the relevant legislative framework for groundwater protection and clarifies the main practical measures still required in order to achieve the ‘good status’ objective by 2015.
E brosúra a végrehajtási folyamat része kíván lenni azzal, hogy felvilágosítást nyújt a felszín alatti vizek védelmének jogszabályi keretéről, és megvilágítja azokat a főbb gyakorlati intézkedéseket, amelyek meghozatala még mindig szükséges ahhoz, hogy a „jó állapot” elérésének célkitűzése megvalósuljon 2015-re.
Stavros Dimas MEMBER OF THE EUROPEAN COMMISSION.
Stavros Dimas BIZTOS
Groundwater constitutes the largest reservoir of freshwater in the world, accounting for over 97% of all freshwaters available on earth (excluding glaciers and ice caps).
A felszín alatti víz alkotja a világ legnagyobb édesvíz tartalékát, ez teszi ki a világon rendelkezésre álló édesvíz több mint 97 %-át (a gleccsereket és a jégsapkát nem számítva).
The remaining 3% is composed mainly of surface water (lakes, rivers, wetlands) and soil moisture.
A fennmaradó 3 %-ot főként a felszíni vizek (tavak, folyók, vizes élőhelyek) és a talajnedvesség teszi ki.
Until recently, focus on groundwater mainly concerned its use as drinking water (e.g. about 75% of European Union (EU) residents depend on groundwater for their water supply), and recognising that it is also an important resource for industry (e.g. cooling waters) and agriculture (irrigation).
A közelmúltig a felszín alatti vizek főként az ivóvíz célú felhasználás révén kaptak figyelmet (pl. az Európai Unióban a lakosság körülbelül 75 %-ának vízellátása a felszín alatti víztől függ), elismerve azt is, hogy ez fontos erőforrás az ipar (pl. hűtővíz) és a mezőgazdaság (öntözés) számára is.
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
Azonban egyre nyilvánvalóbbá válik, hogy a felszín alatti vizet nem szabad csupán vízellátási tartaléknak tekinteni, hanem környezetvédelmi értéke miatt is védeni kell.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
A felszín alatti víz alapvető szerepet játszik a hidrológiai ciklusban, kritikus szerepe van a vizes élőhelyek és a vízfolyások fenntartásában és pufferként szolgál a száraz időszakokban.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
Más szavakkal a felszín alatti víz biztosítja a felszíni vízrendszerek alap hozamát (azaz azt a vizet, ami egész évben táplálja a folyókat), melyek nagy része vízellátási és rekreációs célokra kerül hasznosításra.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
Európa szerte számos folyóban az éves vízhozam több mint 50 %a származik felszín alatti vízből.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
A kis vízhozamú időszakokban ez a szám 90 % fölé is emelkedhet és ennélfogva a felszín alatti víz állapotromlása közvetlen hatással lehet a kapcsolódó felszíni vizekre és a szárazföldi ökoszisztémákra.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
Mivel a felszín alatti víz lassan mozog a talaj felszíne alatt, az emberi tevékenységek hatása hosszú ideig érzékelhető.
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
Ez azt jelenti, hogy a néhány évtizede történt szennyezés – származzon az akár a mezőgazdaságból, az iparból vagy egyéb emberi tevékenységből – még ma is
The legacy of the past is clearly visible at large-scale contaminated sites, e.g. industrial sites or harbour areas, where it may be difficult or even impossible, with state-of-the-art technology and a proportionate use of public and/or private money, to rapidly clean up the contamination at these locations.
A múlt öröksége világosan látható a nagy méretű szennyezett területeken, mint például az ipari vagy a kikötői területeken, ahol nehéz vagy akár lehetetlen a modern technológiák, és az állami és/vagy magán pénzforrások arányos felhasználásával e területek gyors megtisztítása a szennyeződéstől.
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
Ezen kívül a szennyeződések helyrehozása terén az elmúlt 20 év során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az összes szennyezőanyag teljes eltávolítása a legtöbb esetben nem volt lehetséges, valamint, hogy a szennyező források, még ha részlegesen eltávolításra is kerültek, továbbra is hosszú időn át bocsátottak, bocsátanak még ki szennyezést (azaz több generáción át).
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
Emiatt első helyen a szennyezés megelőzésére kell összpontosítani.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.
Másodsorban, mivel a felszíni vízrendszereket a felszín alatti víz táplálja, a felszín alatti víz minősége végül a felszíni vizek minőségében tükröződik.
In other words, the effect of human activity on groundwater quality will eventually impact on the quality of associated aquatic ecosystems and directly dependent terrestrial ecosystems if so-called natural attenuation reactions such as biodegradation in the subsurface are not sufficient to remove the contaminants.
Más szavakkal az emberi tevékenységnek a felszín alatti vízre gyakorolt hatása végső soron hatással van a társuló vízi ökoszisztémákra és a közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémákra, ha az úgynevezett természetes hígulási reakciók, mint például a felszín alatti biológiai lebomlás nem elegendők a szennyező anyagok eltávolításához.
Finally, groundwater is a “hidden resource” which is quantitatively much more significant than surface water and for which pollution prevention, monitoring and restoration are more difficult than for surface waters due to its inaccessibility.
Végül a felszín alatti víz egy „rejtett erőforrás”, amely mennyiségileg sokkal jelentősebb mint a felszíni víz, de nehéz megközelíthetősége miatt a szennyezés megelőzése, a monitoring és a helyreállítás nehezebb, mint a felszíni vizek esetében.
This “hidden” character makes it difficult to adequately locate, characterise and understand pollution impacts.
Ez a „rejtett” jelleg nehézzé teszi a szennyezések hatásainak megfelelő lokalizálását, jellemzését és megértését.
This often results in a lack of awareness and/or evidence regarding the extent of risks and pressures.
Ez gyakran a kockázatok és a terhelés mértékére vonatkozó tudatosság és/vagy bizonyíték hiányát eredményezi.
Recent reports, however, show that pollution from domestic, agricultural and industrial sources is, despite the progress in some areas, still a major concern, either directly through discharges (effluents), indirectly from the spreading of nitrogen fertilisers and pesticides or through leaching from old contaminated industrial or waste disposal sites (e.g. landfills, mines, heavy manufacturing industry etc).
A legutóbbi jelentések azonban azt mutatják, hogy a háztartási, mezőgazdasági és ipari forrásokból származó szennyezés az egyes területeken történt előrehaladás ellenére még mindig jelentős probléma, egyrészt közvetlenül a kibocsátások (szennyvíz kibocsátás), közvetve a nitrogéntartalmú műtrágyák és rovarirtók terjedése révén, másrészt pedig a régi szennyezett ipari területekről vagy hulladéktárolókból történő kimosódás révén (pl. talajfeltöltések, bányák, nehézipar stb.).
While point sources have caused most of the pollution identified to date, there is evidence that diffuse sources are having an increasing impact on groundwater.
Míg az eddig azonosított szennyezések többségét a pontforrások okozták, bizonyított, hogy a diffúz források növekvő hatással vannak a felszín alatti vízre.
For example, nitrate concentrations currently exceed the nitrate guideline values in around one third of groundwater bodies in Europe.
Például a nitrát koncentráció az európai felszín alatti víztestek körülbelül egyharmada esetében haladja meg jelenleg az irányadó nitrát értékeket.
Why a new Groundwater Directive?
Miért kell új Felszín alatti víz irányelv?
A brief history of groundwater EU legislative development
A felszín alatti vízre vonatkozó EU jogi szabályozás rövid története
The first directive (1980)
Az első irányelv (1980)
The EU regulatory framework for groundwater started life at the end of the 1970s with the adoption of the directive on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances1.
A felszín alatti vízre vonatkozó EU jogi szabályozás az 1970-es években kelt életre a felszín alatti