natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 — Recital 50 in the preamble to Regulation No 1493/1999 states: ‘The description, designation and presentation of products covered by this Regulation can have significant effects on their marketability; this Regulation should therefore lay down rules in this connection which take into account the legitimate interests of consumers and producers and promote the smooth operation of the internal market and the production of quality products; the fundamental principles of these rules should provide for the obligatory use of certain terms so as to identify the product and provide consumers with certain important items of information and the optional use of other information on the basis of Community rules or subject to rules concerning the prevention of fraudulent practices.’
13 – Az 1493/1999 rendelet (50). preambulumbekezdése a következőképpen szól: „Az e rendeletben foglalt termékek leírása, megjelölése és kiszerelése jelentősen befolyásolhatja a piacon való értékesíthetőségüket; ezért ebben a rendeletben olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztók és a termelők jogos érdekeit, valamint elősegítik a belső piac zökkenőmentes működését és a minőségi termékek előállítását; e szabályok alapelveinek rendelkezniük kell egyrészt bizonyos megjelölések kötelező használatáról a termék pontos azonosítása, valamint a fogyasztók egyes fontos információkkal való ellátása céljából, másrészt a közösségi szabályokon alapuló vagy a tisztességtelen piaci magatartás megelőzésére vonatkozó rendelkezésekhez kötődő más információ választható feltüntetéséről.”
10 — Recital 10 in the preamble to Regulation No 753/2002 states: ‘Regulation (EC) No 1493/1999 harmonises the labelling for all wine sector products with the model already established for sparkling wines, by allowing the use of terms other than those expressly covered by Community legislation, provided that they are accurate.
10 – A 753/2002 rendelet (10) preambulumbekezdése a következőképpen szól: „Az 1493/1999/EK rendelet a pezsgők esetére már bevezetett modell alapján összehangolja valamennyi borászati termék címkézését úgy, hogy megengedi más, a közösségi jogszabályok által kifejezetten nem szabályozott kifejezések használatát is, feltéve, hogy azok a valóságnak megfelelnek.
The rules for implementing this Regulation should therefore also be harmonised in the same way, using the model established for sparkling wines, while ensuring that there is no risk of these other terms being confused with the terms covered by Community legislation and that such terms may be used only if operators can prove their accuracy where there is any doubt.’
Ezért az említett rendeletnek a végrehajtási szabályait is ugyanúgy, a pezsgőknél [helyesen: habzóbo -roknál] már bevezetett modell alapján kell összehangolni, biztosítva ugyanakkor, hogy az ilyen egyéb kifejezések ne legyenek összekeverhetők a közösségi jogszabályok által szabályozott kifejezésekkel, illetve, hogy az ilyen kifejezéseket csak akkor lehessen használni, ha kétség esetén a piaci szereplők bizonyítani tudják helyénvalóságukat.”
However, he also points out that this had not made it any easier to answer the question what information is permitted or is limited only by the prohibition on misleading consumers and what is not permitted because of particulars already regulated.
Azonban arra is felhívja a figyelmet, hogy ezáltal nem vált egyszerűbbé azon kérdés megválaszolása, hogy mely információk azok, amelyek megengedettek, és csak a félrevezetés tilalma általi mértékben korlátozottak és melyek a már szabályozott adatok miatt nem megengedettek.
12 — Recital 7 in the preamble to Regulation No 1493/1999.
12 – Az 1493/1999 rendelet (7) preambulumbekezdése.
Community legislation must also be interpreted specifically in the light of the free movement of goods.
SCHNEIDER ítélet 15szerint a közösségi jogszabályokban foglalt megtévesztési tilalmakat is, és különösen ezeket, az áruk szabad mozgásának fényében kell értelmezni 16.
16 The risk of misleading consumers cannot override the requirements of the free movement of goods unless that risk is sufficiently serious.
A fogyasztók megtévesztésének veszélye csak akkor kerekedhet az áruk szabad mozgásának követelményei fölé, ha kellően súlyos 17.
17 For that reason I would warn against a very broad interpretation of the criteria relating to misleading information.
Ezért óvni szeretnék a megtévesztési tényállások erősen kiterjesztő értelmezésétől.
nations ‘Réserve’ and ‘Grande Réserve’ and ‘Reserve’ and ‘PrivatReserve’ may be used for wines produced in a Member State in principle, that is, irrespective of any conflict between those designations and designations listed in Annex III to that regulation, as ‘other particulars’ within the meaning of those provisions, provided that Member State has not adopted any legislation regarding the use of those designations as ‘other traditional terms’ within the meaning of Article 47(2)(b) in conjunction with the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 and Article 23 of Regulation No 753/2002.
hogy a „Réserve” és „Grande Réserve”, illetve „Reserve” és „Privat-Reserve” megjelölések elvben, azaz attól a kérdéstől függetlenül, hogy e megjelölések ütköznek-e az ugyanezen rendelet III. mellékletében bejegyzett megjelölésekkel, használhatóak-e az e rendelkezések értelmében vett „egyéb kifejezés”-ként egy tagállamban előállított bor esetén, amennyiben e tagállam nem hozott jogszabályokat e megjelölések „kiegészítő hagyományos kifejezés”-ként történő használatára nézve az 1493/1999 rendelet VII. melléklete B. 1. b) pontjának ötödik franciabekezdésével összefüggő 47. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a 753/2002 rendelet 23. cikkével összefüggésben.
With its first question the Bundesverwaltungsgericht is essentially seeking to ascertain whether Article 47(2)(c) and point B(3) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 are to be interpreted as meaning that the desig-
Első kérdésével a BVerwG lényegében azt szeretné megtudni, hogy úgy értelme-zendő-e az 1493/1999/EK rendelet 47. cikke (2) bekezdésének c) pontja, valamint ugyanezen rendelet VII. mellékletének B. 3. pontja,
Article 47(2) of Regulation No 1493/1999 mentions three types of particulars: certain compulsory terms, 18optional terms subject to conditions and other optional terms, including information which may be useful for consumers.
Az 1493/1999 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése háromféle adattípust határoz meg.
The scope of the protection afforded to those particulars is determined according to their substance.
Így vannak bizonyos kötelező adatok 18, bizonyos feltételek között alkalmazható nem kötelező adatok és nem kötelező egyéb adatok, ideértve azokat az információkat, amelyek hasznosak lehetnek a fogyasztók számára.
In this case, however, only the two optional terms are of relevance.
Jelen ügyben azonban csak a két nem kötelező adatfajta bír jelentőséggel.
15 — Case C-315/92 Clinique Laboratories and Estée Lauder Cosmetics [1994] ECR I-317, paragraph 12 et seq.
15 – A C-315/92. sz. Clinique Laboratories és Estée Lauder Cosmetics ügyben 1994. február 2-án hozott ítélet (EBHT 1994., I-317. o.) 12. és azt követő pontjai.
In paragraph 14 of that judgment, the Court found that Article 30 of the EC Treaty (now Article 28 EC) prohibits obstacles to the free movement of goods resulting from rules that lay down requirements to be met by such goods (such as requirements as to designation, form, size, weight, composition, presentation, labelling, packaging), even if those rules apply without distinction to all products, unless their application can be justified by a public-interest objective taking precedence over the free movement of goods.
Ezen ítélet 14. pontjában a Bíróság megállapította, hogy az EK-Szerződés 30. cikke (jelenleg EK 28. cikk) akkor is tiltja az áruk szabad mozgásának azon korlátozásait, amelyek abból adódnak, hogy az áruknak meg kell felelniük bizonyos (például megjelölésükre, alakjukra, méretükre, tömegükre, összetételükre, kiszerelésükre, címkézésükre és csomagolásukra vonatkozó) előírásoknak, ha ezen előírások különbség nélkül minden termékre vonatkoznak, hacsak nem lehet ezen előírások alkalmazását olyan céllal igazolni, amely a közérdeket szolgálja és megelőzi az áruk szabad mozgásának követelményét.
18 — Under Annex VII to Regulation No 1493/1999, such particulars are, for example, the sales designation of the product, the nominal volume, the actual alcoholic strength by volume, and the lot number in accordance with Council Directive 89/396/EEC of 14 June 1989 on indications or marks identifying the lot to which a foodstuff belongs.
18 – Az 1493/1999 rendelet VII. melléklete szerint például ilyen adat a termék kereskedelmi jelölése, a névleges térfogat, a tényleges alkoholtartalom, a tételszám az annak a tételnek a jelöléséről és azonosításáról szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv szerint, amelyhez az élelmiszer tartozik.
17 — Case C-313/94 Graffione [1996] ECR I-6039, paragraph 24.
17 – A C-313/94. sz. Graffione-ügyben 1996. november 26-án hozott ítélet (EBHT 1996., I-6039. o.) 24. pontja.
In that judgment the Court makes express reference to the judgment in Clinique.
A Bíróság ezen ítéletben kifejezetten utal a Clinique-ítéletre.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 abstract risk of misleading consumers would run counter to the purpose of the principle of authorisation or misuse, since a specific, almost casuistic approach to the risk of misleading consumers is inherent in that principle.
SZ. ÜGY értelmezése, amely szerint az a megtévesztés absztrakt veszélyére utal, ellentétes lenne a megengedési, illetve visszaélési elv céljával, hiszen ezen elv magában foglalja a megtévesztés veszélyének konkrét, majdnem kazuisztikus szemléletét.
An abstract approach would also affect disproportionately the legitimate interests of producers.
Egy absztrakt szemlélet a termelők jogos érdekeit is aránytalanul érintené.
Other traditional terms are optional particulars subject to conditions (regulated ‘optional particulars’ in the words of the order for reference).
A kiegészítő hagyományos kifejezések meghatározott körülmények között alkalmazható nem kötelező adatok (az előzetes döntéshozatalra előterjesztő határozat szerint: szabályozott nem kötelező adatok).
Under Article 23 of Regulation No 753/2002, other traditional terms are ‘additional terms traditionally used … to designate … the production or ageing method or the quality, colour, type of place, or a particular event linked to the history of the wine concerned and defined in a Member State’s legislation for the purposes of designating the wines concerned originating in its territory’.
A kiegészítő hagyományos kifejezés a 753/2002 rendelet 23. cikke szerint egy „olyan hagyományosan használt kifejezést jelent, amely különösen a termelés, a készítés és az érlelés módjára, illetve a bor minőségére, színére, típusára, egy helyre vagy az érintett bor történetével kapcsolatos valamely történelmi eseményre vonatkozik, és amelyet a termelő tagállamok jogszabályai a területükről származó borokra meghatároznak.”
Article 6 of Regulation No 753/2002 is the protective clause governing other particulars and other traditional terms.
A 753/2002 rendelet 6. cikke az egyéb adatok és a kiegészítő hagyományos kifejezések oltalmát biztosító rendelkezés.
The use of other particulars within the meaning of point B(3) of Annex VII to Regulation No 1493/1999 is clarified by Article 6 of Regulation No 753/2002.
Az 1493/1999 rendelet VII. mellékletének B. 3. pontja szerinti egyéb adatoknak a használatát ugyanis a 753/2002 rendelet 6. cikke pontosítja.
Under that provision, the use of other particulars is subject to the condition that there is no risk that such particulars might mislead consumers with regard to compulsory or regulated optional particulars.
E rendelkezés szerint az egyéb adatok használata attól a feltételtől függ, hogy az ne vezessen a fogyasztók megtévesztésének veszélyéhez a kötelező és a szabályozott nem kötelező adatok vonatkozásában.
The risk of misleading consumers plays a similar role in the legislation on wine designations as the likelihood of confusion in trade mark law.
A megtévesztés veszélye hasonló szerepet játszik a borok megjelölésére vonatkozó jogban, mint az összetéveszthetőség a védjegyjogban.
With regard to that risk, the Court has held in a different context that ‘by authorising the use of brand names to supplement the description, presentation and advertising of sparkling wines, the Community legislature necessarily intended to balance the interests involved as between, on the one hand, the protection of consumers, and in particular the right not to be misled as to the intrinsic qualities of a product, and, on the other, the protection of intellectual property rights and, in particular, the legitimate interest of the owners of a brand name to use and exploit it for commercial purposes. That process of balancing the interests involved would be seriously
E veszély vonatkozásában egy kissé eltérő kontextusban a Bíróság már megállapította, „hogy [a közösségi jogalkotó] a habzó borok megjelölését és kiszerelését kiegészítő védjegyek használatának és e termékek reklámozásának engedélyezésével szükségképpen az érdekek súlyozását [akarta] végrehajtani egyrészt a fogyasztóvédelem, különösen azon jog vonatkozásában, hogy ne tévesszék meg az embert egy termék tulajdonságait illetően, másrészt a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme között, különösen a védjegyjogosultnak a használathoz és a kereskedelmi értékesítéshez fűződő jogos érdeke
It is also necessary to establish that use of the brand name is in fact likely to mislead the consumers concerned and thus affect their economic behaviour.
SCHNEIDER fogyasztó valószínűleg hogyan fogja észlelni ezen adatot.” 21
The wording of Article 6 of Regulation No 753/2002 which refers to the specific risk of misleading consumers therefore makes clear that the possibility of an overlap with situations covered by regulated particulars does not mean per se that an ‘other particular’ is not permitted.
A 753/2002 rendelet 6. cikkének a megtévesztés konkrét veszélyére utaló megfogalmazása ennélfogva egyértelművé teszi, hogy a szabályozott kifejezésekre vonatkozó tényállásokkal való átfedés puszta lehetősége önmagában nem alapozza meg egy egyéb adat megengedhetetlenségét 22.
22 As the Commission convincingly argues, in view of the broad scope for particulars under the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII to the regulation, this would significantly restrict the scope for the other particulars. 23
Ahogyan azt a Bizottság meggyőzően kifejti, ez a rendelet VII. melléklete B. 1. b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti adatok átfogó alkalmazási területére tekintettel jelentősen leszűkítené az egyéb adatok alkalmazási körét.
19 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513, paragraph 32.
19 – A C-303/97. sz.
That case concerned the risk of confusion in connection with the labelling of German Sekt.
Sektkellerei Kessel-ügyben 1999. január 28-án hozott ítélet (EBHT 1999., I-513. o.) 32. pontja.
The question was whether the general use of a Sekt brand name ‘Kessler Hochgewächs’ is prohibited because of an abstract risk of confusion with the designation ‘Riesling-Hochgewächs’, which is reserved for wines produced exclusively from grapes of the Riesling variety under both Community law and national law.
A kérdés az volt, hogy a „Kessler Hochgewächs” pezsgővédjegy általános használata tilos-e azon „Riesling Hochgewächs” megjelöléssel való összetéveszthetőség absztrakt veszélye miatt, amely megjelölés mind a közösségi jog, mind a nemzeti jog szerint azon boroknak van fenntartva, amelyeket kizárólag a rizling szőlőfajtából állítanak elő.
Advocate General Fennelly also took the view that a purely abstract risk of confusion was not sufficient (Opinion in Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513).
Fenelly főtanácsnok szerint sem elegendő az összetéveszthetőség pusztán absztrakt veszélye (a Sektkellerei Kessel-ügyre vonatkozóan 1998. szeptember 29-én tett indítvány).
Any other interpretation would also run counter to the aim of the reform, which is to create marketing freedom by authorising other unregulated particulars, and virtually reverse the intended liberalisation of the legislation on wine designations by the back door.
Az ettől eltérő értelmezés keresztülhúzná továbbá a reform azon célját, hogy az egyéb nem szabályozott adatok megengedésével szabad teret engedjen az értékesítés során, és a megjelölésre vonatkozó jog tervezett liberalizálását mintegy a hátsó ajtón keresztül visszavonná.
The main purpose of the new legislation
A megjelölésre vonatkozó új jog tulajdonképpeni célja végül is éppen az, hogy az alkalmazási engedély többé ne mereven attól függjön, hogy egy bizonyos
21 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler (cited above in footnote 19, paragraph 38).
21 – A Sektkellerei Kessler-ítélet (hivatkozás feljebb a 19. lábjegyzetben) 38. pontja.
22 — In the specialist literature too, specific examples of ‘other particulars’ permitted under point B(3) are particulars on ‘production methods and processes etc.’, that is, particulars which certainly overlap, in terms of the situation covered, with the particulars under the fifth indent of point B(1)(b): Koch, loc. cit. (footnote 15), p. 2136.
22 – A B. 3. pont alapján megengedett „egyéb adatok”-ra példaként a szakirodalom is különösen a „termelés módjára, az előállítási eljárásra stb.” utaló adatokat nevez meg, azaz olyan adatokat, amelyek éppenséggel a szabályozott tényállásból fakadóan bizonyos átfedésben vannak a B. 1. b) pont ötödik franciabekezdése szerinti adatokkal: Koch, idézett mű (14. lábjegyzet) 2136. o.
20 — Council Regulation (EEC) No 2333/92 of 13 July 1992 laying down general rules for the description and presentation of sparkling wines and aerated sparkling wines (OJ 1992 L 231, p. 9).
20 – A pezsgő és habzóbor megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó alapvető szabályok megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 2333/92/EGK tanácsi rendelet (HL 1992. L 231., 9. o.).
Article 13(2) of that regulation provides: ‘Where the description, presentation and advertising of the products referred to in Article 1(1) are supplemented by brand names, such brand names may not contain any words, syllables, signs or illustrations which(a) are likely to cause confusion or mislead the persons to whom they are addressed within the meaning of paragraph 1; or(b) are liable to be confused with all or part of the description of a table wine, a quality wine produced in a specified region, including a quality sparkling wine psr or an imported wine whose description is governed by Community provisions or with the description of any other product referred to in Article 1(1), or are identical to the description of any such product, unless the products used for constituting the cuvée of the sparkling wine in question are entitled to such description or presentation.’
E rendelet 13. cikkének (2) bekezdése így rendelkezik: „Ha egy, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termékekre vonatkozó megnevezés, kiszerelés és reklámozás védjegyekkel egészül ki, akkor ezek nem tartalmazhatnak semmilyen szót, szórészt, jelet vagy illusztrációt, amelyek: a) esetében fennáll a veszély, hogy az (1) bekezdés értelmében összetévesztéshez vezethet, vagy megtévesztheti azokat a személyeket, akikhez azokat címezték; vagy b) összetéveszthetők egy olyan asztali bor, m. t. minőségi bor, beleértve az m. t. pezsgőt, vagy importált bor jelölésével vagy jelölésének egy részével, amelynek jelölését közösségi rendelkezések szabályozzák, illetve az 1. cikk (1) bekezdésében említett bármely más termék megjelölésével, vagy bármely ilyen termék jelölésével azonosak, hacsak az érintett pezsgőből készülő cuvée előállításához felhasznált termékek nem jogosultak ilyen jelölésre vagy kiszerelésre.”
23 — Commission’s observations, paragraph 17.
23 – A Bizottság észrevételeinek 17. pontja.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 automatic in the sense that any other particular would be misleading in principle solely because it referred to facts which may also be covered by regulated optional particulars.
SZ. ÜGY szemben ez nem automatikus abban az értelemben, hogy minden egyéb adat már pusztán azért alapvetően megtévesztő lenne, mert olyan tényekre vonatkozik, amelyeket szabályozott nem kötelező adatok is lefedhetnek.
on wine designations is ultimately to ensure that authorisation to use a designation is no longer strictly dependent on whether or not a certain regulated situation exists, but solely on whether there is a risk of misleading consumers.
szabályozott tényállás fennáll-e vagy sem, hanem egyedül attól, hogy fennáll-e a megtévesztés veszélye.
Following the reform, optional particulars were to be permitted outside the area covered if possible.
A nem kötelező adatokat a reform szerint a szabályozott területen kívül lehetőleg szabadon lehet alkalmazni.
However, since the definition of other traditional terms under Article 23 of Regulation No 753/2002 is very broad, it cannot be interpreted as meaning that there is no scope for other particulars in contravention of the spirit of Article 6(1) of Regulation No 753/2002. 24
Mivel azonban a kiegészítő hagyományos kifejezés fogalmának a 753/2002 rendelet 23. cikke szerinti meghatározása nagyon tág, ezért azt nem lehet úgy értelmezni, hogy az egyéb adatok számára semmi ne maradjon, és így meghiúsuljon a 753/2002 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének értelme. 24
Assessing whether a certain designation is misleading is a point of fact which will have to be clarified by the national court in the main proceedings.
Annak megítélése, hogy egy bizonyos megjelölés megtévesztő-e, olyan ténykérdés, amelyet a nemzeti bíróságnak kell majd eldöntenie az alapeljárásban 25.
24 — This interpretation has the advantage that it promotes the development of traditional terms.
24 – Ezen értelmezésnek megvan az az előnye, hogy ösztönzi a hagyományos kifejezések továbbfejlődését.
For example, the other traditional term ‘Reserve’ has developed in German in Austria specifically having regard to Annex III to Regulation No 753/2002.
Éppen így fejlődött ki a 753/2002 rendelet III. mellékletének vonatkozásában Ausztriában a német nyelvű „Reserve” kiegészítő hagyományos kifejezés.
Wines with the designation ‘tête de cuvée’ can be found in France.
Így például Franciaországban találunk „tête de cuvée” megjelölésű borokat.
The use of the traditional term ‘cuvée’ was regulated in the repealed French Code du vin (cf. Article 284(4)(2) of the Code du vin) and related to the methods of production.
A „cuvée” hagyományos kifejezés használatát a hatályon kívül helyezett francia Code du vin szabályozta (lásd a Code du vin 284. cikke (4) bekezdésének második albekezdését), és az előállítási módszereket érintette.
That provision had expressly and exceptionally excluded the use of the term ‘cuvée’ from the principle of prohibition which applied in the legislation on wine at that time (cf. Lamborelle, J.-C., Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999, p. 241 et seq.).
Ezen előírás a „cuvée” kifejezés használatát kifejezetten és kivételesen kivette az akkori borra vonatkozó jogban uralkodó tiltás elve alól (lásd Lamborelle, J. C., Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999., 241. és azt követő o.).
Nor is this affected by the consideration that the use of an ‘other particular’ for the labelling of wines could possibly lead an uninformed consumer wrongly to assume that it is a regulated, i.e. legally defined, particular.
Ezen az a megfontolás sem változtat semmit, hogy egy „egyéb adatnak” a borok címkéjén való feltüntetése hamisan azt a gondolatot kelthetné egy nem tájékozott fogyasztóban, hogy egy szabályozott, azaz törvényileg meghatározott adatról van szó.
The prohibition on misleading information under the legislation on wine designations does serve the purpose of preventing, in the marketing of wine, all practices which are of such a nature as to create false appearances.
A megtévesztés tilalma ugyan azt a célt szolgálja a megjelölésre vonatkozó jogban, hogy a bor értékesítéséből minden olyan gyakorlatot kizárjon, amely alkalmas arra, hogy hamis látszatot keltsen 26.