natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Language acquisition is part of the undertaking, as is continuous training and education.
A nyelvelsajátítást ezen belül ugyanúgy fel kell vállalni, mint a továbbképzést és az oktatást.
Over time, individuals not only gain new information but also develop the capacity to learn: ‘learning to learn’.
Az egyének így idővel nemcsak új ismereteket szereznek, hanem a tanulási képességre is szert tesznek, azaz megtanulnak tanulni.
Empowerment also reinforces knowledge, and vice versa.
A képességek elsajátítása a tudást is erősíti, és ez fordítva is igaz.
Individuals are not alone in benefiting from increased competences.
A kompetenciák megerősítése nem kizárólag az egyének számára jár előnyökkel.
Organisations also help themselves and the integration process by acquiring intercultural knowledge, be
A szervezetek – függetlenül attól, hogy kicsik vagy nagyok, hivatásosak vagy önkéntesek, általános területen működnek vagy kifejezetten a bevándorlókkal foglalkoznak – ugyancsak segíthetik működésüket és az integráció folyamatát az interkulturális tudás megszerzésével.
they small or big, professional or voluntary, mainstream or immigrant-led. By constantly adapting to their environment and its changing patterns of diversity, they become ‘learning organisations’ that strengthen social cohesion in the societies of which they are a part.
A környezetükhöz és a sokszínűség változó mintáihoz való folyamatos alkalmazkodással olyan „tanuló szervezetekké”válhatnak, amelyek alkalmasak a körülöttük élő társadalom szociális kohéziójának erősítésére.
What is loosely called ‘integration’ thus encompasses Justice and Home Affairs aspects linked to the legal framework of admission and residence, naturalisation and antidiscrimination, as well as aspects that are more closely related to the policy fields of social affairs, labour market, education or culture.
A nagyvonalúan integrációnak nevezett folyamat ilyenformán magában foglalja a befogadáshoz és a tartózkodáshoz, a honosításhoz és a megkülönböztetésellenességhez kapcsolódó bel- és igazságügyi vonatkozásokat, valamint olyan aspektusokat is, amelyek a szociális ügyek, a munkaerőpiac, az oktatás vagy a kultúra politikai területeivel állnak szorosabb rokonságban.
This variety is reproduced at each level of government, with different Commission Directorates-General, ministries, and municipal departments all involved in integration activities.
Ez a változatosság valamennyi kormányzati szinten tetten érhető, az integrációs folyamatban egyformán érintett bizottsági főigazgatóságok, minisztériumok, illetve önkormányzati ügyosztályok révén, de a különféle nem kormányzati szereplőkre is kiterjed. Éppen
It also extends to nongovernmental actors of different kinds.
Kézikönyv az integrációról
It requires coordination between ministries and various levels of governance as well as between governmental and nongovernmental actors.
ezért szükségessé teszi a koordinációt a minisztériumok és a különböző kormányzati szintek, illetve a kormányzati és nem kormányzati szereplők között.
Addressing inequalities, adapting services to a diverse client base, and modifying organisational practices can generate tensions.
Az egyenlőtlenségek kezelése, a szolgáltatások hozzáigazítása a sokszínű ügyfélkörhöz és a szervezeti gyakorlatok módosítása feszültségeket kelthet.
Immigrant and non-immigrant residents may find that they have competing interests, and that there are losers as well as winners in the integration process among various immigrant groups and the native population.
A bevándorlók és a nem bevándorló lakosok úgy érzékelhetik, hogy érdekeik egymással versengenek, és a különböző bevándorló csoportok és az őslakosság közötti integrációs folyamat veszteseiként vagy nyerteseiként tekinthetnek magukra.
Societies dealing with diversity need to live with this potential for conflict and learn to resolve differences through mediation and negotiation.
A sokszínűséggel szembesülő társadalmaknak együtt kell élniük ezzel a konfliktuslehetőséggel, és meg kell tanulniuk közvetítés és tárgyalás útján rendezni az ellentéteket.
The commitment to engage in such exchanges can be fostered through personal interaction and contact.
A személyes párbeszéd és kapcsolattartás erősítheti az ilyen eszmecserékben való részvétel melletti elkötelezettséget.
Open channels of communication are the foundation for sustained dialogue and cooperation.
A nyílt kommunikációs csatornák a tartós párbeszéd és együttműködés alapjai.
Contents of the second edition of the Handbook
A kézikönyv második kiadásának tartalma
The Handbook has in addition to this introduction four chapters.
A kézikönyv a jelen bevezetőn kívül négy fejezetből áll.
They are preceeded by a general overview of steps to be taken that make the exchange of practises a meaningful exercise from which useful lessons can be learned.
Mindegyik előtt szerepel egy általános áttekintés a megtenni kívánt lépésekről, amelyek segítségével a gyakorlatok kicserélése hasznos tanulságokkal bíró, értelmes tevékenységgé válik.
The annex is based on practices of learning organisations as well as on the developing European exchanges of integration practices.
A melléklet a tanuló szervezetek gyakorlataira, valamint az integrációs gyakorlatok egyre nagyobb arányú európai cseréire épül.
Chapter 1 on mainstreaming looks at how immigrant integration is becoming an integral part of policymaking and implementation, service delivery and organisational culture across a wide range of fields.
Az általános érvényesítésről szóló első fejezet azt vizsgálja, hogy a bevándorlók beilleszkedése hogyan válhat a politikai döntéshozatal és végrehajtás, a szolgáltatásnyújtás és a szervezeti kultúra szerves részévé a különféle területeken.
It illustrates how governmental and nongovernmental actors are engaged in the mainstreaming of immigrant integration and suggests tools that can help them to adjust policies and practices to the changing realities of a diverse society.
Szemlélteti, hogy a kormányzati és nem kormányzati szereplők hogyan vesznek részt a bevándorlók integrációjának általános érvényesítésében, és olyan eszközöket javasol, amelyek segíthetik a szakpolitika és a gyakorlat hozzáigazítását a sokszínű társadalom változó realitásaihoz.
Chapter 2 on housing in an urban environment describes practices that aim to broaden the housing choices of immigrants by lowering barriers to access and improving housing quality.
A gazdasági integrációról szóló 3. fejezet a bevándorlók gazdasági beilleszkedésének kérdését tárgyalja, mind a foglalkoztatás, mind az önálló vállalkozás esetében.
While such measures are mostly small-scale and targeted, they are implemented against the backdrop of broader urban policies and structures.
A fejezet azt is bemutatja, hogy a megkülönböztetésellenes és a sokszínűséget támogató stratégiák hogyan segíthetik elő a munkahelyi egyenlőséget, az állás megtartását, illetve az előrelépést, és hogyan teremthetnek olyan légkört, amelyben a sokszínűség értékké válik.
development of measures relating to urban regeneration, mixed ownership and tenancy, inclusive institutions and services, and communication and participation.
szolgáltatásokhoz való könnyebb hozzáférésen keresztül egészen a beszállítói hálózatokban való részvételig.
Chapter 3 on economic integration discusses immigrants’ economic integration, encompassing both employment and self-employment.
Az integráció kezeléséről szóló 4. fejezet a beilleszkedési politikák és gyakorlatok keretét képező együttműködési struktúrákat, mechanizmusokat, folyamatokat és formákat vizsgálja meg.
It explores how immigration policies can match supply and demand on the labour market thus facilitating immigrant integration.
Bemutatja, hogy a bevándorlók beilleszkedésében érintett különböző szereplők hogyan tudnak együttes erővel az egyes érdekelt felek erősségeit és eszközeit kiaknázó viszonyokat kialakítani.
It then deals with the assessment and acquisition of skills throughout the labour market career of immigrants, making reference to formal qualifications, other occupational or language skills, and knowledge of working life and the job search process.
A fejezet először bemutatja a helyi szintű integrációs tevékenységek koordinálásának módszereit, majd megvizsgálja az értékelést mint a helyes politika és programtervezés egyik fő aspektusát.
The chapter also explores how antidiscrimination and diversity strategies can promote equality in the workplace, encourage job retention and promotion and create a climate in which diversity is valued.
Végezetül a források kezelésével foglalkozik, és áttekinti a különböző állami és magánszereplők által a beilleszkedési politikák és gyakorlatok finanszírozásában betöltött szerepeket.
Chapter 4 on integration governance looks at the structures, mechanisms, processes and forms of collaboration that make up the framework for integration policies and practices.
Az ebben a fejezetben bemutatott példák és tanulságok szorosan kapcsolódnak az 1. fejezetben tárgyaltakhoz.
It shows how the different actors involved in immigrant integration can jointly define relationships that capitalise on each stakeholder’s strengths and assets. The chapter describes ways of coordinating integration activities at the local level.
Újabb szemszögből közelítik meg az általános érvényesítéssel összefüggésben felmerült kérdések némelyikét, például hogy hol van a helyes egyensúly a vezetés és a tulajdonosi szemlélet, a koordináció és a rugalmasság között; milyen finanszírozási modellek bizonyultak sikeresnek a valós igények és lehetőségek megválaszolásában; illetve hogy hogyan lehet a pozitív és negatív tapasztalatokból okulva ezeknek megfelelően kiigazítani a szakpolitikákat.
It then looks at evaluation as a key aspect of good policy and programme design.
Az I. melléklet a beilleszkedési programok és projektek eredményeinek politikai ajánlásokba való átültetésére tesz javaslatokat.
Lastly, it addresses the management of resources and considers the roles of various public and private actors in funding integration policies and practices.
Ez a szakpolitika alapját közelebb vinné a gyakorlathoz, ami viszont fokozná az integrációs gyakorlatok fenntarthatóságát, egyben növelné a beilleszkedési politikák támogatottságát.
What funding models are successful in responding to real needs and opportunities?
A II. melléklet a nemzeti kapcsolattartók felsorolását tartalmazza.
Annex I makes suggestions for the translation of the outcomes of integration programmes and projects into policy recommendations.
Kézikönyv az integrációról
Exchanging and learning from good practices
A bevált gyakorlatok cseréje és tanulságaik levonása
Organisations can learn from each other, whether they are governmental or nongovernmental agencies, working at the same or different governance level, when they design and implement policies or when they carry out concrete programmes and projects.
A szervezetek a politikák megtervezésekor és végrehajtásakor, illetve a konkrét programok és projektek megvalósítása során sokat tanulhatnak egymástól, függetlenül attól, hogy kormányzati vagy nem kormányzati, azonos vagy eltérő kormányzati szinten működő hivatalokról van-e szó.
The process includes the following steps:
A folyamat a következő lépésekből áll: v฀
Describe in some detail the policy areas and integration programmes on which the exchange will take place and what the expected outcomes are;
Viszonylag részletes leírás azokról a politikai területekről és beilleszkedési programokról, amelyekről tapasztalatot kívánnak cserélni, és a várt eredmények megnevezése; v฀
Decide whether the aim is to replicate practices of the partner organisation, to adapt its practices to their own situation, or to change and develop new practices together with the partner;
Annak eldöntése, hogy mi a cél: a partnerszervezet gyakorlatainak lemásolása, a gyakorlatok saját helyzethez igazítása, avagy a változtatás és a partnerrel közösen új gyakorlatok kialakítása; v฀
Identify one or more potential partners and negotiate and agree on principles governing the exchange process (for example, by adhering to the European Benchmarking Code of Conduct of the European Foundation for Quality Management);
Egy vagy több potenciális partner meghatározása, majd tárgyalásos megegyezés a csere folyamatát szabályozó elvekről (például az Európai Minőségirányítási Alapítvány teljesítményértékelésre vonatkozó európai magatartási kódexének betartása révén); v฀
Allocate human and other resources to the exercise, create commitment among the organisation’s staff and demonstrate this commitment to partner(s);
A humán és egyéb erőforrások hozzárendelése a gyakorlathoz, az elkötelezettség megteremtése a szervezet személyzete körében és ennek demonstrálása a partner(ek) felé; v฀
Decide on a programme and timeframe, designate staff, agree on an internal and external communication strategy, bring own staff and that of the partners together and build an exchange team based on competence and trust;
A program és az időkeret meghatározása, a személyzet kijelölése, belső és külső kommunikációs stratégia elfogadása, a saját személyzet és a partner személyzete közötti kapcsolat megteremtése és a cserét bonyolító csapat létrehozása a kompetencia és a bizalom alapjaira építve; v฀
Identify data sources and agree on how information will be generated, handled (especially where it concerns confidential data) and exchanged.
Az adatforrások azonosítása és megállapodás az információ létrehozásának, kezelésének (különösen ha bizalmas adatokról van szó) és cseréjének módjáról.
Determine and bridge or deal with data gaps;
Az adathézagok meghatározása és áthidalása vagy kezelése; v฀
Engage in in-depth exchanges through site visits, preparing general background material on integration policies, giving detailed presentations on programme implementation and formulating learning points;
Mélyreható eszmecserék bonyolítása helyszíni látogatások révén, általános háttérdokumentáció készítése a beilleszkedési politikákról, részletesen bemutatva a programok végrehajtását és kijelölve a tanulási pontokat; v฀
Establish to what extent situational differences influence not only expectations of outcomes of policies and practices, but also their actual impact.
Annak megállapítása, hogy a helyzeti különbségek mennyiben befolyásolják nemcsak a politikák és gyakorlatok várható eredményeit, de azok tényleges hatását is.
Develop common criteria to measure effectiveness and efficiency;
Közös kritériumok kidolgozása a hatékonyság és az eredményesség méréséhez; v฀
Compare policies and practices and formulate strengths and weaknesses.
A gyakorlat értékelése, az eredmények megosztása az érdekelt felekkel, majd a politikák és a gyakorlatok ennek megfelelő módosítása.
Highlight critical success factors and identify hurdles.
Kézikönyv az integrációról
-AINSTREAMING฀IMMIGRANT฀INTEGRATION
A bevándorlók integrációjának általános érvényesítése
This chapter looks at how immigrant integration is becoming an integral part of policymaking and implementation, service delivery and organisational culture across a wide range of fields.
Ez a fejezet azt járja körül, hogy a bevándorlók beilleszkedése hogyan válik a politikai döntéshozatal és végrehajtás, a szolgáltatásnyújtás és a szervezeti kultúra szerves részévé a különféle területeken.
It illustrates how governmental and nongovernmental actors are engaged in the mainstreaming of immigrant integration and suggests tools that can help them adjust policies and practices to the changing realities of a diverse society.
Szemlélteti, hogy a kormányzati és nem kormányzati szereplők hogyan vesznek részt a bevándorlók integrációjának általános érvényesítésében, és olyan eszközöket javasol, amelyek segíthetik a szakpolitika és a gyakorlat hozzáigazítását a sokszínű társadalom változó realitásaihoz.
The term ‘mainstreaming’ originated in the gender field and is not as yet applied in integration policy across Europe.
A „mainstreaming” kifejezés eredetileg a nemek közötti egyenlőség területéről származik, és mostanáig az integrációs politika területén Európában nemigen alkalmazták.
However, it usefully groups together a number of points that have been part of the integration debate for some time:
Mindazonáltal hasznos, mivel egy csoportba foglal össze több olyan pontot is, amelyek egy ideje részei az integrációról folytatott vitának:
An immigrant integration perspective should be incorporated in all policies at all levels and at all stages, by the actors normally involved in policy making;
A politikai döntéshozatalban rendesen részt vevő szereplőknek valamennyi politika részévé kell tenniük a bevándorlók beilleszkedésének szempontját, minden szinten és szakaszban;
Organisations addressing the needs of society as a whole should ensure equal access to their programmes and services for all members of an increasingly diverse population;
A társadalom egészének szükségleteivel foglalkozó szervezeteknek az egyre inkább sokszínű népesség valamennyi tagja számára egyenlő hozzáférést kell biztosítaniuk programjaikhoz és szolgáltatásaikhoz;
Sometimes general measures can be adapted to meet immigrant needs.
Olykor az általános intézkedések is átalakíthatók úgy, hogy megfeleljenek a bevándorlók szükségleteinek.
Sometimes targeted measures are necessary on a temporary or permanent basis.
Néha ideiglenes vagy állandó jelleggel, célzott intézkedések szükségesek.
Organisations can learn how to balance these types of measures, ideally in consultation with stakeholders including immigrants.
A szervezetek megtanulhatják, hogy hogyan tartsanak egyensúlyt az ilyen típusú intézkedésekben, ideális esetben konzultálva az érdekelt felekkel, köztük a bevándorlókkal is.
Gender mainstreaming has been defined in a number of documents, such as the 1998 Council of Europe publication Gender mainstreaming: conceptual framework, methodology and presentation of good practices: final report of the Group of Specialists on Mainstreaming.
A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését már számos dokumentumban definiálták, például az Európa Tanács 1998-as, A nemek közötti egyenlőség: fogalmi keret, módszertan és a bevált gyakorlatok bemutatása: az általános érvényesítéssel foglalkozó szakértői csoport zárójelentése című kiadványában.
The goal of ‘mainstreaming immigrant integration’ is formulated in Common Basic Principle Nr. 10, which affirms that ‘mainstreaming integration policies and measures in all relevant policy portfolios and levels of government and public services is an important consideration in public-policy formation and implementation’.
A „bevándorlók integrációjának általános érvényesítését” a 10-es számú közös alapelv fogalmazta meg célként, amely megerősíti, hogy „az integrációs politikák és intézkedések általános érvényesítése valamennyi érintett politikai tárcánál, kormányzati szinten és a közszolgáltatásban az állami politika kialakításának és végrehajtásának fontos szempontja”.
A complementary principle is CBP Nr. 6, which states that ‘access for immigrants to institutions, as well as to public and private goods and services, on a basis equal to national citizens and in a non-discriminatory way is a critical foundation for better integration’.
Ezt egészíti ki a 6-os számú közös alapelv, amely kimondja, hogy „a bevándorlók részére az állampolgárokkal megegyező alapon, megkülönböztetéstől mentesen biztosított hozzáférés az intézményekhez, valamint a köz- és magánjavakhoz és szolgáltatásokhoz kritikus jelentőségű a nagyobb fokú integráció érdekében”.
Mainstreaming implies adjusting policies that have a different impact on people, in such a way that inequalities and underrepresentation are addressed.
Az általános érvényesítésbe beletartozik az emberekre különbözőképpen ható politikák olyan irányú kiigazítása, hogy kezeljék az egyenlőtlenségeket és az alulreprezentáltságot.
In other words, it is an instrument to promote equality.
Ez tehát más szóval az egyenlőség előmozdításának eszköze.
As the 2005 Commission Communication on ‘A Common Agenda for Integration’ notes, the promotion of fundamental rights, non discrimination and equal opportunities for all is a key integration issue.
Amint a közös beilleszkedési programról szóló, 2005-ös bizottsági közlemény megjegyezte, az alapvető jogok, a megkülönböztetésmentesség és az általános esélyegyenlőség támogatása az egyik legfőbb integrációs kérdés.
EU legislation provides a framework for robust national antidiscrimination laws.
Az EU jogszabályai keretet biztosítanak a megkülönböztetésellenes szilárd nemzeti törvényeknek.
It prohibits direct and indirect discrimination, instruction to discrimination and harassment, but allows positive action.
Megtiltják a közvetlen és közvetett megkülönböztetést, a megkülönböztetésre való felszólítást és a zaklatást, ugyanakkor teret adnak a pozitív fellépésnek.
Relevant initiatives are developed at all levels of government and supported by programmes such as the European Action Programme against Discrimination.
Valamennyi kormányzati szinten indultak idetartozó kezdeményezések, amelyek olyan programok támogatását élvezik, mint például a megkülönböztetés elleni európai cselekvési program.
Good mainstreaming practices build on antidiscrimination law but also illustrate how less legal mechanisms such as mediation and complaints procedures can be used for identifying problems and providing redress in individual cases.
Az általános érvényesítés bevált gyakorlatai a megkülönböztetés elleni törvényre épülnek, de azt is bemutatják, hogy a kevésbé jogi mechanizmusok, így a közvetítés és a panaszeljárások hogyan használhatók fel a problémák felismeréséhez és a jogorvoslat biztosításához egyedi esetekben.
Policymakers, service providers and nongovernmental organisations active in a wide range of fields need to look critically at their own activities.
A szakpolitikusoknak, a szolgáltatóknak és a különféle területeken működő nem kormányzati szervezeteknek érdemes kritikus szemmel áttekinteni tevékenységeiket.
To what extent do programmes recognise, respond to, and plan for immigrants’ particular needs and circumstances?
Milyen mértékben ismerik fel programjaikban a bevándorlók sajátos igényeit és körülményeit, és mennyiben válaszolják meg ezeket, illetve számolnak velük?
Can processes and structures be adapted to improve accessibility to immigrants on the basis of equality?
Az egyenlőség alapján lehetne-e úgy változtatni a folyamatokon és struktúrákon, hogy javuljon a bevándorlók hozzáférése?
General programmes can promote immigrant integration as an integral part of activities that are geared towards society as a whole.
Az általános programok a társadalom egészét megcélzó tevékenységek szerves részeként előmozdíthatják a bevándorlók beilleszkedését.
At the same time, there are specific needs that will demand additional and targeted measures.
Ugyanakkor vannak olyan sajátos szükségletek, amelyek további, célzott intézkedéseket követelnek.
This chapter explores the dynamics of mainstreaming as a constant navigation between generalised and targeted measures.
Ez a fejezet az általános érvényesítés dinamikáját térképezi fel, ami voltaképpen az általános és a célzott intézkedések közötti állandó lavírozást jelenti.
Ideally, they are complementary and work together in creating an environment that facilitates access and participation by immigrants.
Ezek ideális esetben kiegészítik egymást, és közösen dolgoznak a bevándorlók hozzáférését és részvételét segítő környezet megteremtésén.
Actors in different sectors of society can look at the numbers of people affected, at the timing, and at their own capacity to decide when to apply which type of measure.
A társadalom különböző szektoraiban működő szereplők az érintett személyek számát, az időzítést és saját kapacitásukat megvizsgálva döntik el, hogy mikor milyen típusú intézkedést alkalmazzanak.
These criteria are further explored below.
Ezeket a kritériumokat az alábbiakban részletesen tárgyaljuk.
The challenge for government is to introduce a concern for immigrant integration into the development, implementation, monitoring and evaluation of policies across all relevant portfolios.
A kormányzat számára az jelenti a kihívást, hogy a bevándorlók beilleszkedését valamennyi érintett tárcánál a politikák kidolgozásának, végrehajtásának, nyomon követésének és értékelésének szempontjává tegye.