natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets.
Ennek a tényezőnekaz inflációra gyakorolt pontos hatása azonbanországonként eltérő volt, nagyban tükrözve afogyasztási szerkezetek, a piaci struktúrák és a termelés energiaintenzitásának különbségeit.Ezenkívül néhány ország esetén nem biztos,hogy a magasabb olajárak 2004ben teljes mértékben megjelentek az inflációban.
Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
Alegtöbbországban az erős reál-GDP-növekedésből isadódott némi inflációs nyomás, következésképpen több országban erősödni kezdett a bérnyomás is.
In 2004 the debt ratios in most noneuro area EU Member States remained well below theaverage ratio in the euro area.
Az új tagállamokban az EU-csatlakozás is jártnémi inflációs nyomással.
The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
Több országban, különösen a Cseh Köztársaságban, Magyarországon és Szlovákiában, az effektív árfolyamok alakulása tompítólag hatott az inflációra, míg más országokban,mint például Lettországban, növelte az inflációs
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
kedése főként az alacsony elsődleges többletmutatókat és az adósságnövelő hiány-adósságlevezetéseket tükrözte, vagyis az államadósságolyan változásait, amelyeket nem lehet a hiánnyal/többlettel magyarázni.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Csak Ciprus és Málta adósságrátája haladta meg továbbra is a GDP 60%-ának megfelelő referenciaértéket.
In most countries, budgetary outcomes in 2004were either broadly in line with or better thanthe targets of the convergence programmessubmitted in May 2004.
Az ECOFINTanács 2004. július 5-i döntéseiben hat országról (Cseh Köztársaság, Ciprus, Magyarország,Málta, Lengyelország és Szlovákia) állapítottákmeg, hogy túlzott hiánya van.
In several countriesrevenue collection was more favourable than
Többországban a vártnál kedvezőbben alakultak abevételek.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
2004ben az államháztartási költségvetési egyenleg a 13 euróövezeten kívüli EU-tagállam közültízben javult, míg a többi három országban romlott (lásd 8. táblázat).
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Ajavulás részben ideiglenes tényezőkkel, valamint a gazdasági cikluspozitív hatásával magyarázható. ACseh Köztársaságban és Máltán, ahol a költségvetésiegyensúly a leginkább javult, az ideiglenestényezőknek jelentős deficitnövelő hatásuk volt2003-ban.
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
9. táblázat Az euróövezeten kívüli EU-tagállamok és az euróövezet fizetési mérlege
(as a percentage of GDP)
(a GDP százalékában)
Net foreign direct investment flows200120022003
Nettó közvetlen külföldi befektetések2001200220032004
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area
Cseh Köztársaság Dánia Észtország Ciprus Lettország Litvánia Magyarország Málta Lengyelország Szlovénia Szlovákia Svédország Egyesült Királyság Euróövezet
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
Forrás: EKB.1) A2004-es adatok 2003 negyedik negyedévétől 2004 harmadik negyedévéig négy negyedéves mozgó átlagok, kivéve Ciprust, aholaz átlag a 2003 harmadik negyedévétől 2004 második negyedévéig terjedő időszakra vonatkozik.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.
ból egyensúlyban van. Különösen nagy – a GDP10%-ához közeli vagy azt meghaladó – folyófizetésimérleg-hiány volt megfigyelhető a baltiállamokban és Magyarországon, míg Szlovákiaés Lengyelország enyhébb, az előző két évhezmérten a legutóbbi két évben csökkenő folyófizetésimérleg-hiányokat mutatott.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
Afizetési mérleg finanszírozási oldalát vizsgálva látható, hogy a nettó közvetlen külfölditőkebeáramlás 2004ben a legtöbb új EU-tagál-lamban – az előző év lassulása után – valamelyest javult (lásd 9. táblázat).
Net inflows in portfolio investment andin “other investment” provided additionalfinancing.
Ezen országokközül 2004ben csak Szlovénia regisztrált enyhenettó tőkekiáramlást.
In many of the new Member States the rise inthe current account deficit in 2004 wasassociated with strong import growth owing torobust domestic demand and high oil prices.Other structural and temporary factors havealso affected the current account position.
Atöbbi euróövezetenkívüli EU-tagállamot illetően, ugyanezen időszakban Dániát és Svédországot nettó közvetlen tőkekiáramlás jellemezte, míg az Egyesült Királyságban a korábbi évek szerény kiáramlásaután a nettó közvetlen befektetések pozitívváváltak.
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Általában elmondható, hogy a beáramlott nettó külföldi tőke az utóbbi években számos euróövezeten kívüli tagállamban fontosfinanszírozási forrást képezett, bár a legtöbbesetben a beérkezett tőke nem volt elég a folyófizetési mérleg hiányának fedezésére.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Aport-fólióbefektetések és „egyéb befektetések” nettóbeáramlása további finanszírozást biztosítottak.Végeredményben néhány ország külső eladósodottsága növekedett is.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II.
Sok új tagállamban a folyó fizetési mérleg hiányának 2004. évi növekedése az import emelkedéséhez kötődött, ami a jelentős belföldikereslet és a magas olajárak következményevolt.
They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Más strukturális és ideiglenes tényezők isbefolyásolták a folyó fizetési mérleg helyzetét.Astrukturális tényezőket illetően, a folyó fizetésimérleghiány természetszerű jellemzője azolyan felzárkózó gazdaságoknak, mint az új tagállamok.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
Jóllehet ezek a hiányok a külső pozíció fenntartásával kapcsolatos problémákatjelezhetnek, a folyó fizetési mérleg hiánya sokúj tagállamban bizonyos mértékig a jövedelemdeficit növekedéséhez kapcsolódott, tükrözve amúltban beáramlott közvetlen külföldi befektetésekhez kötődő jövedelmeket.
Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
Átmeneti tényezőként a folyó fizetési mérlegeket maga az EU-csatlakozási folyamat is befolyásolhatta,mert például a vállalatok – magasabb vámtarifákat várva – növelték készleteiket.
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
AZ ERM–II ÉS ÁRFOLYAMMAL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK2004. június 28-án Észtország, Litvánia és Szlovénia ERM–II résztvevőként csatlakozott Dániához.
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004. As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
Az ERM–II új résztvevői euróközépárfolyamuk körüli ±15%os lebegtetésisávval csatlakoztak a mechanizmushoz, míg
Box 10
10. keretes írás
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II
AZ ERM II ÁRFOLYAM-MECHANIZMUS FŐ ELEMEI
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
Az euró 1999. január 1-jei bevezetésével az ERM–II árfolyam-mechanizmus váltotta fel az1979 óta működött Európai Monetáris Rendszert (és annak árfolyam-mechanizmus részét).
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
Az ERM–II egy multilaterális rendszer, amelyben az euró és a részt vevő valuták között kétoldalúan rögzített, de szabályozható középárfolyamok vannak, e középárfolyamok körül egy ±15%os lebegtetési sávval.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Az euró bevezetése érdekében teljesítendő maastrichti konvergenciakritérium az árfolyamkritérium, amelynek feltétele, hogy az adott ország a gazdasági konvergencia vizsgálata előttlegalább két éven keresztül komoly feszültségektől mentesen vegyen részt az ERM–II-ben.
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
E követelmény mögött az a közgazdasági megfontolás rejlik, hogy ez segíti az euróövezetenkívüli tagállamokat gazdaságpolitikájuknak a stabilitás irányába történő orientálásában, és javítja a gazdasági alapok tartós konvergenciája elérésének esélyeit.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
Ez azt az elvet tükrözi, hogy a résztvevő tagállamok gazdasági feltételeinek és politikáinakkövetkezetesnek kell lenni a megállapított középárfolyamok megőrzéséhez.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
E folyamat általános célja az új tagállamok makrogazdasági stabilitásának támogatása, a legjobb hozzájárulástbiztosítva ezáltal a fenntartható növekedéshez és a valódi konvergenciához.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Ráadásul, az egészséges makrogazdasági politikák és a stabil árfolyamok előmozdítják a belső piac zavartalanműködését.
According to the Governing Council, the mechanism, as well as the policy orientation requiredfor participation, is designed to help Member States outside the euro area in their efforts toadopt the euro, while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability.1
AKormányzótanács szerint a mechanizmust, valamint a részvételhez szükséges gazdaságpolitikai orientációt úgy alakították ki, hogy segítse az euróövezeten kívüli tagállamokat az euróbevezetésére irányuló törekvéseikben, miközben kezelik a gazdasági alapok és az árfolyam- stabilitás komplex viszonyát.1
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Apiaci nyomások kezelésére a rendszer egy sor kombinálható gazdaságpolitikai eszközt ismer:kamatláb-intézkedések, az árfolyam rugalmassága a sávon belül, beavatkozások és a középárfolyam esetleges kiigazításai.
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism.
Működési szempontból, a középárfolyamokra és a lebegtetési sávokra vonatkozó döntéseket azegyes euróövezeti országok miniszterei, az EKB, valamint a mechanizmusban részt vevő euróövezeten kívüli EU-tagállamok miniszterei és jegybankelnökei kölcsönösen egyetértve hozzák.Az Általános Tanács felelős az ERM–II működésének figyelemmel kíséréséért, valamint amonetáris és árfolyam-együttműködés fórumaként szolgál.
The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
Szoros és állandó figyelemmel kísériminden egyes részt vevő valuta és az euró közötti kétoldalú árfolyam fenntarthatóságát.
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
1 Lásd még: „Az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának álláspontja a csatlakozó országokkal kapcsolatos árfolyam-kérdé-sekben”, 2003. december 18.
1See also “Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the accedingcountries”, 18 December 2003.
Az ERM–II-ben való részvételhez egyik résztvevő ország devizapiacán sem kötődtek feszültségek. Anégy ERM–II-beli valuta adásvétele
Table 10 Developments in ERM II
10. táblázat Az ERM-II alakulása
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
Az ERM-II középárfolyamától való maximális eltérés százalékpontban(üzletek gyakorisága napi adatainak tíznapos mozgó átlaga) Felfelé Lefelé Rövid távú kamatok különbözete(havi adatok, átlag)2004 negyedik negyedév
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005.
1) Észtország, Litvánia és Szlovénia esetén a referencia-időszak 2004. június 28-ától 2005. február 24-ig tart.
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Dánia esetén a referen-cia-időszak 2002. november 1-jétől 2005. február 24-ig tart.
of any of the participating countries. The fourcurrencies in ERM II have traded continuouslyat or close to their central rates, while shortterm interest rate differentials vis-à-vis theeuro area have been small in most countries(see Table 10).
folyamatosan a közép- vagy ahhoz közeli árfolyamon zajlott, miközben az euróövezethezképest a rövid távú kamatláb-különbözetek alegtöbb országban kicsik voltak (lásd 10. táblázat).
In the context of ERM II entry,Banka Slovenije smoothly discontinued thegradual trend depreciation of the Sloveniantolar against the euro.
Az ERM–II-be történő belépés jegyében a Banka Slovenije zökkenőmentesen megállítottaa szlovén tolár euróval szembeni fokozatos leértékelődésének trendjét.
Most of the currencies of the noneuro area EUMember States experienced a strengtheningagainst the euro in 2004 and also a markedappreciation on a trade-weighted basis.
tétben viszont 2004ben az árfolyamrezsimjénkeresztül részben a dollárhoz kötött lett lat leértékelődött az euróhoz képest.
Theweakening of the euro was particularlypronounced against the currencies of several ofthe larger new EU Member States, amid arelatively favourable growth outlook for thesecountries (see Chart 32).
2005 elejétől kezdődően Lettország a különleges lehívási jogok(SDR) valutakosara helyett a latot 0,702804LVLper euró árfolyamon az euróhoz köti; azótaa lat rögzítési árfolyama körül egy szűk sávbaningadozott.
The Polish zloty experienced the largest appreciation against theeuro in 2004, followed by the Czech koruna, the Slovak koruna and the Hungarian forint.
Asvéd korona, a máltai líra és a ciprusi font viszonylag stabilak voltak az euróhozképest.
Bycontrast, the Latvian lats, which in 2004 waspartially linked through its exchange rate regimeto the US dollar, depreciated against the euro.Since the beginning of 2005 Latvia has changedthe peg of the lats from the special drawingright (SDR) currency basket to the euro, at LVL 0.702804 per euro.
Az Egyesült Királyság kedvező gazdasági kilátásai és az emelkedő kamatlábak közepette a font 2004 elején némileg felértékelődöttaz euróhoz képest, de aztán az év második felében leértékelődött.
Since the re-pegging,the lats has fluctuated within a narrow bandaround its peg rate. The Swedish krona, the Maltese lira and the Cyprus pound wererelatively stable against the euro.
2004ben a legtöbb euróövezeten kívüli EU-tag-állam valutája erősödött az euróhoz képest, éskereskedelmi súlyozású árfolyama kimondottanfelértékelődött.
The poundsterling appreciated somewhat against the euroin early 2004 amid a favourable outlook for the UK economy and rising interest rates.
Az euró gyengülése különösenjelentős volt több nagyobb új EU-tagállam valutájához képest, miközben ezen országoknakviszonylag kedvezőek voltak a gazdasági kilátásai (lásd 32. ábra).
In thesecond half of the year, however, it depreciatedvis-à-vis the euro.
2004ben leginkább alengyel zloty értékelődött fel az euróhoz képest;a lengyel valutát követte a cseh korona, a szlovák korona és a magyar forint. Ezekkel ellen-
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
32. ábra Az euró árfolyamának változásai az ERM–II-n kívüli EU-valutákhoz képest
(in percentages)
(százalékpontban, 2005. február 14., 2004. január 2-ához képest)
Source: ECB.Note: A positive (negative) value represents an appreciation(depreciation) of the euro.
Forrás: az EKB szakértőinek számításai.Megjegyzés: Apozitív (negatív) érték az euró felértékelődését(leértékelődését) jelenti.
Changes refer to the period from2 January 2004 to 24 February 2005.
Aváltozások a 2004. január 2. és 2005.február 24. közötti időszakra vonatkoznak.
In particular,Estonia, Lithuania and Slovenia joined ERM IIon 28 June 2004. Moreover, in Latvia, Latvijas
Az árfolyamcéllal rendelkező országok 2004-esmonetáris politikai döntéseit tekintve, a Central Bank of Cyprus 100 bázisponttal, 5,5%-ra
Table 11 Official monetary policy strategies of the noneuro area EU Member States
11. táblázat Az euróövezeten kívüli EU-tagállamok hivatalos monetárispolitikaistratégiái
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Inflációs cél: 2–4% 2005 végére, majd 3% ±1 százalékpont.
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Árfolyam-stratégia: (irányított) lebegtetés.
Exchange rate target
Árfolyamcél dán korona
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
7,46038 DKK/EUR középárfolyam körüli ±2,25%-osingadozási sávval részt vesz az ERM II-ben.
Exchange rate target
Árfolyamcél észt korona
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro.
15,6466 EEK/EUR középárfolyam körüli ±15%os ingadozási sávval részt vesz az ERM II-ben.
Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Észtország egyoldalú kötelezettségvállalással továbbra is fenntartjavalutatanácsi rendszerét.
Cyprus pound
Árfolyamcél ciprusi font
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands.
0,5853 CYP/EUR árfolyamon az euróhoz rögzítve,±15%-os ingadozási sávval.
The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Aciprusi font valójában egykeskeny sávon belül ingadozott.
Exchange rate target
Árfolyamcél lett lat
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band.
1994 februárjától az SDR-hez rögzítve (az euró súlya36,4%-os), ±1%-os ingadozási sávval.
Since 1 January2005 peg to the euro at LVL 0.702804 per euro with a±1% fluctuation band.
2005. január 1.óta az euróhoz rögzítve, 0,702804 LVL/EURárfolyamon, ±1%-os lebegtetési sávval.
Lithuanian litas
Árfolyamcél litván litas
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro.
3,4528 LTL/EUR középárfolyam körüli ±15%os ingadozási sávval részt vesz az ERM II-ben.
Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Litvánia egyoldalú kötelezettségvállalással továbbra is fenntartjavalutatanácsi rendszerét.
Inflation target with anexchange rate constraint
Inflációs célkövetés árfolyamkorláttal
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band.
Árfolyamcél: euróhoz rögzítés 282,36 HUF/EUR árfolyamon, ±15%os ingadozási sávval.
Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Inflációs cél:3,5% (±1 százalékpont) 2004 végére, 4% (±1 százalékpont) 2005 végére és 3,5% (±1 százalékpont) 2006végére.
Exchange rate target
Árfolyamcél máltai líra
Peg to a currency basket comprising the euro (70%),pound sterling (20%) and US dollar (10%).
Rögzítés egy euróból (70%), angol fontból (20%) ésamerikai dollárból (10%) álló valutakosárhoz.
Nofluctuation margin but a trading margin of ±0.25% forforeign exchange market operations.
Nincsingadozási sáv, hanem egy ±0,25%-os kereskedelmiárrés van a devizapiaci műveletekre.
Inflation target: 2.5% ±1 p.p. (year-on-year change in CPI) as from 2004.
Inflációs cél: 2,5% ±1 százalékpont (CPI éves változása)2004-től kezdődően.
Free floating exchange rate.
Szabadon lebegő árfolyam.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
239,640 SIT/EUR középárfolyam körüli ±15%os ingadozási sávval részt vesz az ERM II-ben.
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Kétpilléres stratégia, figyelemmel kísérik a makroökonómiai feltételek monetáris, reál, külső és pénzügyi mutatóit.
Slovak koruna
Szlovákia szlovák korona
Combined inflationtargeting and managed float 1)
Inflációs célkövetés és irányított lebegtetés együtt1)
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
Inflációs cél: a rövid távú inflációs célkitűzés 3,5% (±0,5 százalékpont) [SK] 2005 végén.
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
A2006–2008-as időszak inflációs célja: 2006 végén 2,5% alatt, 2007végén és utána 2% alatt.
Exchangerate strategy: managed float.
Árfolyam-stratégia: irányítottlebegtetés.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflációs cél: CPI 2%-os növekedése ±1 százalékpontostűréssávval.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
emelte irányadó kamatát, jelezve ezzel a ciprusifont támogatását, szemben a leértékelésről szólóhíresztelésekkel.
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States.
esni kezdtek. Ennek következtében az euróövezethez képest ezekben az országokban nőttek akötvényhozam-különbözetek.