natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The applicant’s retail prices are made up of two components: a basic monthly charge, which depends on the quality of the line and services supplied, and a one-off charge for a new connection or takeover of a line, depending on the work needed at the two ends of the line.
A felperes által alkalmazott kiskereskedelmi ár két részből áll, egy – a vonalak minőségétől és a nyújtott szolgáltatástól függő – havi előfizetési díjból, másrészt egy kezdeti előfizetési díjból, melyet a csatlakozás kiépítéséért vagy a vonal átvételéért kell fizetni, és amely a vonal két végén szükséges munkától függ.
The applicant does not charge its endusers the cost of discontinuance.
A felperes az előfizetőinek nem számít fel felmondási díjat.
A — Charges for retail analogue lines (T-Net) and digital narrowband or ISDN lines (T-ISDN)
A – Az analóg előfizetői vonalak (T-Net) és a keskeny sávú digitális vonalak – ISDN (T-ISDN) díjai
Retail prices for analogue and ISDN lines are regulated under a price cap system.
Az analóg előfizetői vonalakhoz és az ISDN-vonalakhoz való hozzáférés díjai ársapkaszabályozás hatálya alatt állnak.
Under point 2 of Paragraph 27(1) and Paragraph 25(1) of the TKG, and Paragraphs 4 and 5 of the Telecommunications Charges Order of 1 October 1996 (BGBl. 1996 I, p.
A TKG 27. cikke (1) bekezdésének második mondata és 25. cikkének (1) bekezdése, illetve a Telekommunikations-Entgeltregulierungsverordnung (a távközlésre vonatkozó díjszabályozásról szóló, 1996. október 1-jei német rendelet, BGBl. 1996.
1492; ‘the Charges Order’), retail prices for connection to the applicant’s network and for telephone calls are not regulated separately for each service, according to the individual cost of that service; they are regulated for a block of services at a time, with different services being grouped together in ‘baskets’.
I., 1492. o.; a továbbiakban: TEntgV) 4. és 5. cikke értelmében a felperes hálózatához való hozzáférés és a telefonhívások díja az egyes szolgáltatások tekintetében nem egyedileg került meghatározásra azok költségei alapján, hanem azt több szolgáltatás tekintetében együttesen határozták meg, a különböző szolgáltatásokat kosarakba rendezve.
The price cap system for access to the applicant’s network was introduced by decision of the BMPT of 17 December 1997 (Communication 202/1997, Amtsblatt (BMPT) 34/97, p. 1891).
A felperes hálózatához való hozzáférés díjára vonatkozó ársapka-szabályozást a BMPT 1997. december 17-i határozata vezette be (202/1997. sz. közlemény, Amtsblatt (BMPT) 34/97., 1891. o.).
The system was taken over by RegTP on 1 January 1998, whereupon RegTP established two baskets, one for services to residential customers and the other for services to business customers.
A RegTP a szóban forgó rendszert 1998. január 1-jétől alkalmazta. Ekkor a RegTP két kosarat határozott meg, az egyik az egyéni, a másik pedig az üzleti felhasználók számára nyújtott szolgáltatásokat tartalmazta.
Each basket contained both retail access (standard analogue and ISDN connections) and the full range of telephone products offered by the applicant, such as local, regional, long-distance and international calls.
Mindkét kosár egyaránt magában foglalta a kiskereskedelmi hozzáférési szolgáltatásokat (a hagyományos analóg kapcsolatot és az ISDN-kapcsolatot) és a felperes távközlési szolgáltatásainak teljes palettáját, így a helyi, a regionális, a távolsági és a nemzetközi telefonhívásokat is.
In accordance with Paragraph 4(1) and (2) of the Charges Order, RegTP determines a starting charge level for all the services grouped in a basket, and targets for the movement of basket prices over a specified period.
A TEntgV 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében a RegTP határozza meg az egyes kosarakban foglalt valamennyi szolgáltatásra vonatkozó kiindulási árat, valamint az egy adott időszakban az ár változására vonatkozó célkitűzést.
The tariff system in question thus establishes a price ceiling for each basket but makes no provision for mandatory minimum basket prices.
A szóban forgó díjszabási rendszer tehát valamennyi kosár tekintetében meghatározta a legmagasabb árat. Nem rendelkezett ellenben kötelező legalacsonyabb árról.
Under the terms of the decision of the BMPT of 17 December 1997, the applicant was to reduce the aggregate price for each of the two baskets by 4.3% in the period from 1 January 1998 to 31 December 1999 (first price cap period).
A BMPT 1997. december 17-i határozata értelmében a felperesnek az egyes kosarak árait 4,3%-kal kellett csökkentenie 1998. január 1-je és 1999. december 31. között (első ársapkaidőszak).
When that first period ended on 31 December 1999, RegTP — by decision of 23 December 1999 — essentially maintained the composition of the baskets and lowered the prices by a further 5.6% in the period from 1 January 2000 to 31 December 2001 (second price cap period).
Ezen első időszak végén, 1999. december 31-én, a RegTP 1999. december 23-i határozatával a kosarak összetételét lényegében változatlanul hagyta, és 5,6%-os árcsökkentést írt elő a 2000. január 1-je és 2001. december 31. közötti időszakra (második ársapkaidőszak).
Within this framework of binding price reductions, the applicant could modify the charges for individual components of each basket after obtaining prior authorisation from RegTP.
E kötelező árcsökkentésre vonatkozó előírások keretei között a felperes az egyes kosarak egyes elemeinek díjait a RegTP előzetes jóváhagyásával módosíthatta.
Under Paragraph 27(2) of the TKG and Paragraph 5(3) of the Charges Order, adjustments to charges would be authorised if the average price of a basket did not exceed the price cap index imposed.
A TKG 27. cikkének (2) bekezdése és a TEntgV 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a díjak módosításának jóváhagyására akkor kerülhetett sor, ha egy kosár átlagára nem haladta meg az előírt ársapkaindexet.
The system thus enabled the charges for one or more components of a basket to be increased, provided that the price ceiling for the basket was not exceeded.
A szabályozás tehát lehetővé tette egy adott kosár egy vagy több elemére vonatkozó díj emelését, feltéve hogy a kosárra vonatkozó legmagasabb árat nem lépték át.
However, under Paragraph 27(3) of the TKG, approval could be refused if ‘it [was] obvious that [the charges did] not meet the requirements of points 2 or 3 of Paragraph 24(2) [of the TKG] or where they [were] not in conformity with [the TKG] or other legal provisions’.
Ugyanakkor a TKG 27. cikkének (3) bekezdése értelmében a díjakat nem hagyták jóvá, amennyiben „nyilvánvalóan nem [feleltek] meg a [TKG] 24. cikke (2) bekezdésének 2. és 3. pontjában foglalt előírásoknak, vagy amenynyiben nem [álltak] összhangban a [TKG-val] vagy más jogszabályi rendelkezéssel”.
In the first two price cap periods, the applicant reduced the retail prices in both baskets substantially, going far beyond the mandatory reductions.
A két első ársapkaidőszak folyamán a felperes az előírtnál erőteljesebben csökkentette a két kosárra vonatkozó kiskereskedelmi árait.
Those price reductions essentially applied to call charges.
Ezek az árcsökkentések alapvetően a telefonhívás díjaira vonatkoztak.
Retail prices for analogue lines (monthly and one-off access charges), on the other hand, remained unchanged throughout both price cap periods, that is, from 1998 until the end of 2001.
Az analóg vonalak kiskereskedelmi díja (a havi előfizetési díj és a kezdeti előfizetési díj) ezzel szemben változatlan maradt a két ársapkaidőszak alatt, azaz 1998 és 2001 vége között.
As regards retail prices for ISDN lines, the applicant lowered basic monthly charges during the same period, but did not adjust its one-off charges to end-users.
Ami az ISDN-vonalak kiskereskedelmi árát illeti, a felperes ezen időszak alatt csökkentette a havi előfizetési díjat, de nem változtatott az előfizetőkre terhelt kezdeti előfizetési díj nagyságán.
A new price cap system was adopted by decision of RegTP of 21 December 2001 and has been in effect since 1 January 2002 (Amtsblatt (RegTP) 2/2002, of 6 February
2002. január 1-je óta új ársapkaszabályozás létezik, amelyet a RegTP 2001. december 21-i határozata (Amtsblatt RegTP 2/2002., 2002. február 6., 75. o.) vezetett be. Az
2008 — CASE T-271/03
10-I ÍTÉLET – T-271/03.
In place of the two baskets for residential and business customers, the new system uses four baskets, for enduser lines (basket A), local calls (basket B), domestic long-distance calls (basket C), and international calls (basket D).
ÜGY új rendszerben az egyéni és az üzleti felhasználók számára nyújtott szolgáltatások tartalmazó addigi két kosarat négy kosár váltotta fel, amely a következő szolgáltatásokat foglalta magában: előfizetői vonalak (A. kosár), helyi telefonhívások (B. kosár), belföldi távolsági telefonhívások (C. kosár) és nemzetközi telefonhívások (D. kosár).
On 15 January 2002, the applicant informed RegTP that it proposed to increase its monthly charges for analogue and ISDN lines by EUR 0.56.
2002. február 15-én a felperes jelezte a RegTP felé, hogy 0,56 euróval emelni kívánja az analóg és az ISDN-vonalak havi előfizetési díját.
That increase was authorised by RegTP by decision of 13 March 2002.
A RegTP 2002. március 13-i határozatával jóváhagyta az áremelést.
On 31 October 2002, the applicant made a further application to increase its retail charges.
2002. október 31-én a felperes a kiskereskedelmi ár újabb emelésére vonatkozó kérelmet terjesztett elő.
RegTP partly refused that application by decision of 19 December 2002 and authorised an increase of EUR 0.33 in the monthly charge for a T-Net analogue line instead of the increase of EUR 0.99 sought by the applicant, and refused the increase of EUR 13.40 in the one-off takeover charge for T-Net and T-ISDN lines.
A RegTP a T-Net analóg vonal havi előfizetési díjának 0,33 eurós emelését hagyta jóvá a felperes által kért 0,99 eurós emelés helyett, elutasította ugyanakkor a T-Net- és T-ISDN-kapcsolatok átvételéért fizetendő kezdeti bekötés díjának 13,40 eurós emelésére vonatkozó kérelmet.
ADSL (T-DSL) charges are not subject to advance regulation under the price cap system.
Az ADSL (T-DSL)-díjakra nem vonatkozik ársapka-szabályozás.
Under Paragraph 30 of the TKG, those charges may be reviewed subsequently.
A TKG 30. cikke értelmében e díjak utólagos felülvizsgálat tárgyát képezhetik.
On 2 February 2001, following a number of complaints from competitors of the applicant, RegTP initiated a retrospective investigation of the applicant’s ADSL prices in order to determine whether there was any practice of belowcost selling, contrary to the German rules on competition.
2001. február 2-án, miután a felperes versenytársaitól több panasz érkezett, a RegTP utólagos vizsgálatot indított a felperes ADSL díjaival összefüggésben annak megállapítása érdekében, hogy nem került-e sor adott esetben a német versenyjogi szabályokkal ellentétes veszteséges értékesítésre.
RegTP closed the proceeding on 25 January 2002, having found that the price increase which the applicant had announced on 15 January 2002 did not give rise to a suspicion of price dumping.
A RegTP 2002. január 25-én zárta le a vizsgálatot, miután megállapította, hogy a felperes által 2002. január 15-én bejelentett áremelés nem alapozza meg a veszteséges értékesítés gyanúját.
Administrative procedure
A közigazgatási eljárás
Between 18 March and 20 July 1999, the Commission received complaints from 15 companies which were competitors of the applicant, challenging the applicant’s pricing.
1999. március 18-a és július 20-a között a felperes tizenöt versenytársa fordult a Bizottsághoz panasszal, a felperes árképzési gyakorlatával kapcsolatban.
On 15 July 1999, the Commission sent the applicant a request for information pursuant to Article 11 of Council Regulation No 17 of 6 February 1962, First Regulation implementing Articles [81 EC] and [82 EC] (OJ, English Special Edition 19591962, p. 87).
1999. július 15-én a Bizottság információkérést intézett a felpereshez a Szerződés [81.] és [82.] cikkének végrehajtásáról szóló, 1962. február 6-i 17. első rendelet (HL 1962.
On 19 January 2000, the Commission sent a request for information to the applicant’s competitors.
2000. január 19-én a Bizottság a felperes versenytársaihoz intézett információkérést.
On 22 June 2001, the Commission sent a further request for information to the applicant.
2001. június 22-én a Bizottság újabb információkéréssel fordult a felpereshez.
On 2 May 2002, the Commission sent the applicant a statement of objections pursuant to Article 19(1) of Regulation No 17.
2002. május 2-án a Bizottság kifogásközlést intézett a felpereshez a 17. rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján.
On 29 July 2002, the applicant filed observations on the statement of objections.
2002. július 29-én a felperes benyújtotta a kifogásközlésre vonatkozó észrevételeit.
On 25 October 2002, the applicant filed observations on the complainants’ responses to the statement of objections.
2002. október 25-én a felperes benyújtotta a panaszosok által a kifogásközlésre adott válaszokra vonatkozó észrevételeit.
On 21 February 2003, the Commission sent the applicant a further statement of objections.
2003. február 21-én a Bizottság kiegészítő kifogásközlést intézett a felpereshez.
On 14 March 2003, the applicant filed observations on the further statement of objections.
2003. május 14-én a felperes benyújtotta a kiegészítő kifogásközlésre vonatkozó észrevételeit.
On 21 May 2003, the Commission adopted Decision 2003/707/EC relating to a proceeding under Article 82 EC (Case COMP/C-1/37.451, 37.578, 37.579 — Deutsche Telekom AG) (OJ 2003 L 263, p. 9; ‘the contested decision’).
2003. május 21-én a Bizottság elfogadta az EK 82. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásról szóló 2003/707/EK határozatot (COMP/C-1/37.451., 37.578., 37.579.– Deutsche TeleKom AG ügyek) (HL L 263., 9. o., a továbbiakban: megtámadott határozat).
The decision was notified to the applicant on 30 May 2003.
A határozatot 2003. május 30-án közölték a felperessel.
According to the Commission, the relevant product or service markets are the upstream market in local network access for the applicant’s competitors at the wholesale level and the downstream market in access to narrowband connections (analogue and ISDN lines) and broadband connections (ADSL lines) at the retail level (recital 91 to the contested decision).
A Bizottság álláspontja szerint az érintett termékek és szolgáltatások piaca egyrészt nagykereskedelmi szinten a felperes versenytársainak biztosított helyi hurokhoz való hozzáférés „upstream” (az értékesítés előző szintjén lévő) piaca, másrészt kiskereskedelmi szinten a keskeny sávú (analóg és ISDN) és széles sávú (ADSL) kapcsolathoz való hozzáférés „downstream” (az értékesítési lánc következő szintjén lévő) piaca (a megtámadott határozat (91) preambulumbekezdése).
Geographically, those markets cover the territory of Germany (recital 92 to the contested decision).
Földrajzilag e piacok Németország területére terjednek ki (a megtámadott határozat (92) preambulumbekezdése).
The Commission finds that the applicant holds a dominant position on all the relevant product and service markets (recital 96 to the contested decision).
A Bizottság megállapította, hogy a felperes erőfölénnyel rendelkezik valamennyi érintett termék és szolgáltatás piacán (a megtámadott határozat (96) preambulumbekezdése).
According to the Commission, the applicant has infringed Article 82 EC by operating abusive pricing in the form of a ‘margin squeeze’ by charging its competitors prices for wholesale access that are higher than its prices for retail access to the local network (recitals 1, 57, 102 and 103 to the contested decision).
A Bizottság szerint a felperes megsértette az EK 82. cikket, mivel visszaélésszerű árképzése „árpréshatást” fejtett ki azáltal, hogy az előfizetők tekintetében alkalmazott kiskereskedelmi árat meghaladó nagykereskedelmi árat alkalmazott versenytársai tekintetében (a megtámadott határozat (1), (57), (102) és (103) preambulumbekezdése).
As regards the margin squeeze, recitals 102 to 105 to the contested decision state:
Az árpréshatást illetően a megtámadott határozat (102)–(105) preambulumbekezdése a következő megállapításokat tartalmazta:
‘102 A margin squeeze exists if the charges to be paid to [the applicant] for wholesale access, taking monthly charges and one-off charges together, are so expensive that competitors are forced to charge their endusers prices higher than the prices [the applicant] charges its own endusers for similar services.
„(102) Árpréshatás áll fenn, amennyiben [a felperesnek] a havi és kezdeti előfizetési díjért fizetendő nagykereskedelmi ár annyira magas, hogy a versenytársak kénytelenek előfizetőik számára magasabb árakat szabni, mint amekkorát [a felperes] szab előfizetői számára ugyanazon szolgáltatások tekintetében.
If wholesale charges are higher than retail charges, [the applicant’s] competitors,
Amennyiben a nagykereskedelmi ár magasabb a kiskereskedelmi árnál,
2008 — CASE T-271/03 even if they are at least as efficient as [the applicant], can never make a profit, because on top of the wholesale charges they pay to [the applicant] they also have other costs such as marketing, billing, debt collection, etc.
[a felperes] versenytársai semmiféleképpen sem tehetnek szert nyereségre, még akkor sem, ha legalább annyira hatékonyan működnek, mint [a felperes], mivel a [felperesnek] fizetendő nagykereskedelmi áron felül viselniük kell egyéb költségeket is (marketing, számlázás, díjbeszedés stb.).
If [the applicant] charges its competitors prices for wholesale access to the local loop that are higher than its own prices for retail local network access, it prevents its competitors from offering access via the local loop in addition to call services.
Azzal, hogy az előfizetői számára szabott kiskereskedelmi árnál magasabb díjat szab versenytársai számára a helyi hurokhoz való hozzáféréshez nagykereskedelmi szinten, [a felperes] megakadályozza, hogy a versenytársak a távközlési szolgáltatás mellett helyi hurkon keresztül nyújtott hozzáférést is biztosítsanak.
If a competitor might be interested in ordering unbundled local loops in order to offer access services to its customers, [the applicant] forces it to offset its losses on access services out of higher revenue on telephone calls, as [the applicant] itself does.
Ezzel [a felperes] arra kényszeríti az előfizetőik részére hozzáférést nyújtani, és ezért átengedett helyi hurkot megrendelni kívánó versenytársakat, hogy a hozzáférési szolgáltatás kapcsán elszenvedett veszteséget a távközlési szolgáltatás magasabb díjaiból finanszírozzák.
But in recent years call charges have fallen substantially in Germany, so that competitors often have no realistic possibility of offsetting one price against another.
Mivel azonban a telefondíjak az utóbbi években nagymértékben csökkentek Németországban, a versenytársak számára gyakran nem áll rendelkezésre az a lehetőség, hogy a veszteségeket ily módon ellentételezzék.
[The applicant] takes the view that there cannot be abusive pricing in the form of a margin squeeze in the present case, because wholesale charges are imposed by the regulatory authority.
[A felperes] álláspontja szerint jelen körülmények között az árpréshatású visszaélésszerű árképzés bizonyítása már csak azért is kizárt, mivel nagykereskedelmi díjakat a RegTP kötelező jelleggel állapítja meg.
A margin squeeze, [the applicant] contends, must be the result of excessive wholesale prices or insufficient retail prices, or a combination of the two, and it must be legally possible to end the situation by varying either of them.
[A felperes] szerint árpréshatásról akkor lehet beszélni, ha az árprés oka ténylegesen a nagykereskedelmi árak magas mivoltának, vagy a kiskereskedelmi árak alacsony mivoltának, illetve a kettő kombinációjának a következménye, és ha e két tényezőn jogilag lehetséges változtatni.
But the wholesale price is fixed by the regulatory authority, so that [the applicant] controls only the retail charges, and those are subject to review only for compatibility with the principles of abusive belowcost selling or predation.
[A felperes] úgy véli azonban, hogy amennyiben a nagykereskedelmi díjakat a szabályozó hatóság állapítja meg, csak az előfizetők hozzáférési díjának összegére van befolyása, valamint hogy ez utóbbiakat csak a veszteséges értékesítés illetve a felfaló árazás tilalmának szempontjából lehet ellenőrizni.
Contrary to [the applicant’s] view, however, the margin squeeze is a form of abuse that is relevant to this case.
Ellentétben [a felperes] állításával, a jelen ügyben megállapítható az árpréshatásért felelős visszaélésszerű magatartás.
On related markets on which competitors
Az összefüggő piacokon,
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION buy wholesale services from the established operator, and depend on the established operator in order to compete on a downstream product or service market, there can very well be a margin squeeze between regulated wholesale and retail prices.
DEUTSCHE TELEKOM KONTRA BIZOTTSÁG ahol a versenytársak az inkumbens szolgáltatótól vásárolnak nagykereskedelmi hozzáférést, és kénytelenek ezt tenni, ha meg akarják vetni a lábukat a termékek vagy szolgáltatások downstream piacán, igenis jelentkezhet árpréshatás a szabályozott nagykereskedelmi ár és a kiskereskedelmi ár között.
To show that there is a margin squeeze it is sufficient that there should be a disproportion between the two charges such that competition is restricted.
Az árpréshatás bizonyításához elegendő az, hogy a két árszint között olyan különbség legyen, amely versenykorlátozó hatású.
Of course it has also to be shown that the undertaking subject to price regulation has the commercial discretion to avoid or end the margin squeeze on its own initiative.
Emellett azt kell bizonyítani, hogy a vállalkozás, amelynek árait szabályozzák, rendelkezik mozgástérrel arra, hogy maga megszüntesse vagy mérsékelje az árpréshatást.
If it has that discretion, as it has in the present case …, the question which prices the undertaking can change without the intervention of the State is relevant only for purposes of the choice of remedies to bring the margin squeeze to an end.’
Amennyiben ilyen mozgástérrel rendelkezik, mint a jelen esetben is […], az a kérdés, hogy az érintett vállalkozás melyik árat tudja állami beavatkozás nélkül módosítani, kizárólag az árpréshatás megszüntetését lehetővé tevő eszközök választéka szempontjából érdekes.”
As regards the methodology of the margin squeeze test, the Commission finds that, through access to the applicant’s local network, its competitors can offer their endusers a range of retail access services, namely analogue narrowband access, digital narrowband access (ISDN) and broadband access in the form of ADSL services.
Az árpréshatás meghatározására szolgáló módszer tekintetében a Bizottság megállapította, hogy a felperes helyi hálózatához való hozzáférés révén utóbbi versenytársai egy sor hozzáférési szolgáltatást tudnak nyújtani előfizetőik számára, nevezetesen keskeny sávú analóg, keskeny sávú digitális (ISDN) és az ADSL-szolgáltatás révén széles sávú hozzáférést.
Since RegTP applies single charges for the applicant’s wholesale services, irrespective of the nature of the downstream service provided over the line, the applicant’s monthly and one-off charges (pro rata according to the average length of subscription) for wholesale access must therefore be compared with its monthly and one-off charges (pro rata according to the average length of subscription) for retail access.
Mivel a RegTP a helyi hurokhoz való hozzáférés révén kínált downstream szolgáltatás természetétől függetlenül egységes díjat állapított meg a felperes nagykereskedelmi hozzáférés szolgáltatása tekintetében, a felperes által e tekintetben alkalmazott havi és kezdeti előfizetési – az előfizetés átlagos tartamával arányos – díjakat kell összevetni a felperes által a kiskereskedelmi hozzáférési szolgáltatások tekintetében alkalmazott árakkal.