natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Forrás: Eurostat, illetve nemzeti adatok (CPI).Megjegyzés: a pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar és belföldi értékesítés nélkül.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Éves változás időszak végén, százalék, az EKB definíciója.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovak koruna
(b) A szlovák koronára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Chart 5 Slovak koruna: Exchange rateagainst the euro
5. ábra A szlovák korona - euró árfolyam
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Slovak koruna, while a downward movement indicates adepreciation.
Forrás: EKB.Megjegyzés: A görbe emelkedése a szlovák koronafelértékelődését, csökkenése pedig a korona leértékelődését jelzi.
Table 10 Slovak koruna: Real exchange rate developments
10. táblázat A szlovák korona reálárfolyamának alakulása
Euro area 2)
Euróövezet
Chart 6
6. ábra Hosszú távú kamatláb
11 SWEDEN
SVÉDORSZÁG
11.1PRICE DEVELOPMENTS
11.1AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Sweden was 1.3%, i.e. well belowthe reference value of 2.4% (see Table 1).
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Svédországban azátlagos HICPinfláció 1,3% volt, azaz jóvalalatta maradt a 2,4%os referenciaértéknek(lásd 1. táblázat).
in 1996, 2000 and 2001 was high and led tosizeable declines in profit margins. In recentyears, inflation rates have been consistent withprice stability, also when measured in terms ofother relevant indices of price pressures (see Table 2).
jutó jövedelem, a munkatermelékenység és afajlagos munkaerőköltségek alakulásaáltalában támogatta az árstabilitást, bár afajlagos munkaerőköltségek növekedése 1996ban, 2000ben és 2001ben magas volt, és aprofitrés nagymértékű csökkenéséhez vezetett.Az elmúlt néhány évben az inflációs rátákmegfeleltek az árstabilitásnak, abban azesetben is, amikor az árnyomás más relevánsindexei alapján határozták meg (lásd 2.táblázat).
Looking back over a longer period, HICPinflation in Sweden has been at levelsconsistent with price stability (see Chart 1),while occasionally being influenced bytemporary factors.
Hosszabb távra visszatekintve Svédországban a HICPinfláció az árstabilitásnak megfelelőszinten volt (lásd 1. ábra), bár időnkéntátmeneti tényezők befolyásolták.
Inflation developmentsreflect a number of important policy choices,most notably the orientation of monetarypolicy towards the achievement of pricestability.
Az inflációalakulása több fontos gazdaságpolitikai döntésttükröz, melyek közül a legfontosabb amonetáris politikának az árstabilitás eléréséreirányuló célkitűzése.
Since 1993 the objective for monetarypolicy has been expressed as an explicitinflation target, quantified since 1995 as a 2%increase in the CPI with a tolerance margin of±1 percentage point.
1993 óta a monetárispolitika célkitűzését explicit inflációs célkéntfejezték ki, amit 1995 óta a CPI 2%os emelkedésében határoztak százalékpontos tűréssávval. központi bankról szóló meg ±11999ben aúj törvény megerősítette, hogy a monetáris politika főcélkitűzése az árstabilitás.
New central banklegislation confirmed price stability as theprimary objective of monetary policy in 1999.Moreover, fiscal policy has been broadlysupportive of price stability since 1998, whilegreater product market competition alsoplayed a role at the end of the 1990s.
Ezen kívül 1998 ótaa fiskális politika is általánosan támogatta azárstabilitást, míg az 1990es évek végén atermékpiacok nagyobb versenye szinténszerepet játszott.
Between 1996 and 2000 both CPI and HICPinflation in Sweden were frequently below 1%,and thus below Sveriges Riksbank’s inflationtarget.
1996 és 2000 között Svédországban mind a CPI, mind a HICPinfláció gyakran 1% alatt,azaz a Sveriges Riksbank inflációs célkitűzésealatt maradt.
This mainly reflected reduced indirecttaxes and subsidies, the effects ofliberalisation, and slack in capacity utilisationuntil 1998, while for the CPI declining mortgage interest rates also played a role.1
Ezt elsősorban a közvetett adókés állami támogatások csökkenése, aliberalizáció hatása és 1998ig a gyengekapacitáskihasználtság magyarázta, míg a CPI esetében a jelzálogkölcsönök csökkenőkamatlábai szintén szerepet játszottak.12001
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation was 1.2% in August 2004 (see Table 3a). This follows verylow inflation rates at the start of the year, duemainly to the base effect of high price increasesa year earlier.
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve az éves HICPinfláció 2004augusztusában 1,2% volt (lásd 3.a táblázat).Ezt az év elején nagyon alacsony inflációs rátaelőzte meg, ami elsősorban az egy évvelkorábbi nagy áremelések bázishatásainak voltköszönhető.
The latest available inflationforecasts of major international institutions arein the range of 0.51.2% for 2004 and 1.41.7%for 2005 (see Table 3b).
A nagy nemzetközi intézeteklegfrissebb rendelkezésünkre álló inflációselőrejelzései szerint az infláció 2004ben0,5–1,2% között, míg 2005ben 1,6–2,1%között lesz (lásd 3.b táblázat).
According to the latestinflation report of Sveriges Riksbank (May2004), CPI inflation is expected to average0.4% in 2004 and 1.2% in 2005.
A Sveriges Riksbank legutóbbi inflációs jelentése szerint(2004. május) a CPI infláció 2004benvárhatóan átlagosan 0,4%, míg 2005ben 1,2%lesz.
Recentmoderate wage settlements, higher thanexpected labour productivity growth andmoderate import price developments over thepast year support the benign inflation outlook,although oil price developments may implysome additional external price pressures.Changes in indirect taxes and administeredprices will, according to Sveriges Riksbank,contribute around 0.2 percentage point toinflation in 2004.
A közelmúlt mérsékelt bérmegállapodásai,a munkatermelékenység vártnál magasabbnövekedése és az importárak előző évimérsékelt alakulása támogatják a jóindulatúinflációs kilátásokat, bár az olajárak alakulásatovábbi külső nyomást gyakorolhat az árakra.
Upside risks to inflation aremainly associated with further oil priceincreases, which may result in higher wagedemands, while the strength of the recoverycould also be underestimated.
ASveriges Riksbank becslése szerint a közvetettadók és a szabályozott árak változásai mintegy0,2 százalékponttal emelik az inflációt 2004ben.
Looking further ahead, maintaining anenvironment conducive to price stability in Sweden will be dependent on the continuationof appropriate monetary and fiscal policiesover the medium to long term.
Az inflációra felfelé ható kockázatelsősorban az olajárak további emelkedésévelkapcsolatos, ami magasabb bérkövetelésekhezvezethet, miközben a fellendülés mértékétszintén alábecsülhetik.
Moreover, it isessential to strengthen national policies aimed
Ezen kívül a profitrés,amely a közelmúltbeli lelassulás idején nyomásalatt állt, a vártnál erőteljesebben új erőrekaphat.
Given that the CPI is often affected by transitory disturbanceswhich may not have permanent effects on inflation or the inflationprocess, Sveriges Riksbank has found it necessary to basemonetary policy decisions on other measures of inflation, e.g.UND1X which has shown relatively less variation.
Mivel a CPIt gyakran befolyásolhatják olyan átmeneti zavarok,amelyeknek nem lesz tartós hatásuk az inflációra és az inflációsfolyamatokra, a Sveriges Riksbank szükségesnek találta, hogymonetáris politikai döntéseit az infláció más mérő számairaalapozza, pld. az UNDIXre, amely viszonylag kisebb eltéréstmutatott.
UND1X isdefined as the CPI excluding interest expenditure and the directeffects of altered indirect taxes and subsidies.
UNDIX = a CPI mínusz a kamatkiadások és amódosított közvetett adók és állami támogatások közvetlenhatásai.
Since 2001 inflation has mostly been somewhatabove 2%, while in 2001 and early 2003 it rosetemporarily to above 3%.
óta az infláció többnyire valamivel meghaladtaa 2%ot, míg 2001ben és 2003 elejénátmenetileg 3% fölé emelkedett.
This partly reflectedrising electricity prices (due to low watersupplies in hydroelectric power plants), whilein 2001 high capacity utilisation, robustemployment growth and rising wage costs alsoplayed a role.
Ez részben azemelkedő elektromosenergiaárak miatttörtént, amit a vízierőművek alacsonyvízellátása magyarázott, míg 2001ben a magaskapacitáskihasználtság, a foglalkoztatottságerőteljes növekedése és a magasabbbérköltségek is szerepet játszottak.
Moreover, in 2000 and 2001 thesizeable depreciation of the krona putadditional upward pressure on import prices.Since 1996 developments in compensation peremployee, labour productivity and unit labourcosts have been broadly supportive of pricestability, although growth in unit labour costs
Ezen kívül2000ben és 2001ben a korona nagymértékűleértékelődése további felfelé ható nyomástgyakorolt az importárakra. 1996 óta az egy főre
at enhancing competition in product markets,given the relatively high price level in Sweden,and at further improving the tax and benefitsystems and the functioning of the labourmarket in order to improve the incentives forlabour supply further.
Svédország2003. és 2004. évi költségvetési egyenlegadataimintegy 1%kal alacsonyabbak lesznek majd,ha a 2007 márciusában a túlzott hiány eseténkövetendő eljárás keretében történőértesítéssel a derogáció időszaka letelik.
The share ofadministered prices in the HICP basket standsat around 3%, according to Sveriges Riksbank.While making the economy more resilient toshocks, structural reforms are also likely tocreate the best conditions for sustainableeconomic expansion and growth inemployment.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet fenntartása Svédországban többek között attól függ majd,hogy közép és hosszú távon sikerüle megfelelőmonetáris és fiskális politikát folytatni.
Social partners will need tocontribute to these objectives by keeping wageincreases in line with labour productivitygrowth and developments in competitorcountries.
A Sveriges Riksbank szerint aszabályozott árak aránya a HICPkosárbanmintegy 3%.
11.2FISCAL DEVELOPMENTS
11.2FISKÁLIS FOLYAMATOK
It declined steadily between 1996 and 2000 andthen remained broadly constant.
1996 és 2000 közöttfolyamatosan esett, majd nagyjából változatlanmaradt.
Looking atthe factors underlying the decline in publicdebt, the primary balance has been in surplussince 1996, more than compensating for theunfavourable growth/interest rate differentialfrom 1997 to 2002 (see Chart 2b).
Az államadósság csökkenésének okaitvizsgálva azt látjuk, hogy 1996 óta az elsődlegesegyenleg mindig többletet mutatott, s ez bővenellensúlyozta a növekedés és a kamatlábközötti kedvezőtlen különbözet negatívhatásait 1997 és 2002 között (lásd a 2.b ábrát).Az elsődleges többlet 2000ben érte eltetőpontját 9,2%on, majd hanyatlani kezdett,2003ban a GDP 2,3%án állt.
In 2000 theprimary surplus peaked at 9.2% of GDP, tothen fall to 2.3% of GDP in 2003.
Észlelhetőhiány—adósság kölcsönhatások történtek2001ben, kisebb mértékben pedig 1998ban és2003ban.
Noticeabledeficitdebt adjustments occurred in 2001 and,on a smaller scale, in 1998 and 2003, all ofwhich had an increasing impact on the debtratio (see Table 6).
Valamennyinek adóssággenerálóhatása volt (lásd a 6. táblázatot).
The share of public debtwith a shortterm maturity has remainedroughly constant over the past few years.
A rövidlejáratú államadósság részaránya közelítőlegváltozatlan maradt az elmúlt években.
Onthe basis of the figures for 2003, the share ofshortterm debt is relatively high (see Table 5).Even taking into account the moderate level ofthe government debt ratio, fiscal balances aretherefore relatively sensitive to changes ininterest rates.
A 2003.évi adatok alapján a rövid lejáratúállamadósság részaránya viszonylag magas(lásd az 5. táblázatot). A fentiekbőlkövetkezően még az államadósság szerényszintjét is figyelembe véve a költségvetésiegyenlegek viszonylag érzékenyek akamatlábak változásaira.
While having fallensignificantly, the proportion of foreigncurrencydenominated public debt was stillnoticeable in 2003 but, taking the debt levelinto account, fiscal balances are relativelyinsensitive to changes in exchange rates.
Bár jelentősmértékben csökkent, a devizában fennállóadósságállomány 2003ban még mindigérzékelhető volt, ám az adósságszintettekintetbe véve a költségvetési egyenlegekviszonylag kevéssé érzékenyek azárfolyamváltozásokra.
Improving outturns can be observed in thebudget balance ratio from 1996 until 2000,although this development was partiallyreversed thereafter (see Table 7 and Chart 3a).The deficit became a surplus of 1.8% of GDPin 1998, which rose further to 5.1% in 2000.The surplus then declined sharply, leading to abalanced budget by 2002.
1996tól 2000ig javuló tényleges adatokvoltak megfigyelhetők a költségvetési egyenleg GDPhez viszonyított arányában, bár ez afolyamat a későbbiekben megfordult (lásd a 7.
In the reference year 2003 Sweden recorded ageneral government surplus of 0.3% of GDP,thereby being comfortably below the 3%reference value for the deficit ratio (see Table4).
Az alapul vett 2003. évben Svédországállamháztartási egyenlege a GDP 0,3%átkitevő többlettel zárt, így bőven a hiányramegszabott 3%os referenciaérték alatt maradt(lásd a 4. táblázatot).
The public debt ratio was 52.0% of GDP,i.e. below the 60% reference value.
Az államadósság a GDP52,0%át tette ki, ezzel tehát a 60%osreferenciaértéken belül maradt.
Comparedwith the previous year, the ratio of the budgetsurplus to GDP increased by 0.3 percentagepoint, and the public debt ratio decreased by0.6 percentage point.
Az előző évhezképest a GDParányos többlet 0,3százalékponttal növekedett, a GDParányosállamadósság pedig 0,6 százalékponttalcsökkent.
In 2004, a surplus of0.6% of GDP is expected, while the public debtratio is projected to decline to 51.6%.
2004ben a GDP 0,6%át kitevőtöbbletre számítanak, a GDParányosállamadósság pedig 51,6%ra esik avárakozások szerint.
Swedenis currently not in an excessive deficitsituation.
Svédország jelenleg nincsa túlzott hiány helyzetében.
The budget balance figures for Sweden are not in line with the ESA 95 due tothe derogation for a transitional period grantedrecently by the European Commission on theclassification of a funded pension scheme.
Svédországköltségvetési egyenlegadatai nincsenekösszhangban a nemzeti számlák európairendszerével (ESA 95), mivel átmenetiidőszakra nemrégiben derogációt kaptak az
The2003 and 2004 budget balance figures for Sweden will be around 1% of GDP lower afterthe derogation expires with the EDPnotification of March 2007.
SVÉDORSZÁG táblázatot és a 3.a ábrát). A hiányból 1998bana GDP 1,8%át kitevő többlet lett, amelyazután 2000ben 5,1%ra emelkedett.
The budgetbalance data before and after these years willalso be affected.
Atöbblet ezután meredeken zuhanni kezdett,ami 2002ben nullszaldós költségvetésiegyenleghez vezetett.
Over the years 1996 to 2003, the public debt to GDP ratio decreased on balance by 21.5percentage points (see Chart 2a and Table 5).
összes kiadás újból növekedni kezdett, annakellenére, hogy a fizetendő kamatok továbbcsökkentek.
The noncyclical improvements in the budgetbalance in 1997 and 1998 reflect both a lastingstructural move towards more disciplined fiscalpolicies and a variety of measures withtemporary effects, such as changes in the taxsystem and tax collection due to EUmembership (see Chart 3b).
A költségvetési mérleg 1997. és 1998. évi nemkonjunkturális eredetű javulásai egyszerretükrözik a fegyelmezettebb költségvetésipolitika irányába történt tartós szerkezetiváltozást és egy sor olyan intézkedést,amelyeknek hatása átmeneti, pl. az adórendszerés az adóbehajtás változtatásait, amelyek az Európai Unióhoz történt csatlakozásbólkövetkeztek (lásd a 3.b ábrát). Ezeken felül azerőteljes gazdasági növekedés 1998–2000között szintén pozitív hatással volt aköltségvetési egyensúlyra.
Moreover, strongeconomic growth had a positive effect on thefiscal balance from 1998 to 2000.
A nem konjunkturáliseredetű tényezők 1999ben a költségvetésmérlegét rontották, 2000ben viszontjavították.
Noncyclicalfactors contributed to a deterioration of thebudget balance in 1999, while they helped toimprove the balance in 2000.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogyátmeneti intézkedések nem hatottak a 2002. és2003. évi deficitre.
In 2001 and 2002the cyclically adjusted balance fell markedly
Ehhez alegnagyobb mértékben a fizetendő kamatok (a GDP 2,3 százalékpontjával), a nemtermészetben fizetett társadalombiztosításijuttatások (a GDP 2,2 százalékpontjával) és azalkalmazotti bérek (a GDP 1,5százalékpontjával) járultak hozzá. 2001 után az
SWEDEN and the economic downturn added further tothe negative development of the nominalbalance in 2001.
az tartalmazna bármilyen megítélést amegfelelő árfolyamra vonatkozóan (lásd 5.ábra és 9.a táblázat).
Nevertheless, most of thefiscal deterioration in 2001 and 2002 can beexplained by noncyclical factors, according to European Commission Services estimates,reflecting an income tax reform andexpansionary public spending policies in someareas, such as health care.
A napi adatokból képzetttíznapos mozgó átlagok alapján ebben azidőszakban ezen referenciaértéktől amaximális eltérés mind felfelé, mind lefelé1,6%ot tett ki.
In 2003, thestructural balance improved while theeconomic cycle had a negative impact on theheadline budget balance. Available evidencesuggests that temporary measures did not havean impact on the deficit in 2002 and 2003.
2003 nyarán a koronaideiglenesen leértékelődött, ami valószínűleg a2003. szeptemberi, az euró svédországibevezetéséről szóló népszavazás kimenetelévelkapcsolatos piaci bizonytalansághoz köthető.A népszavazás után a korona viszonylaggyorsan megerősödött.
of GDP on average over the business cycle,although the margin for compliance with thisrule is shrinking due to data revisions andrecent policy measures.
A GDPhez viszonyított adósság lehetségesjövőjét illetően az EKB konvergenciajelentésenem tér ki e kérdés részleteire azoknak azországoknak az esetében, amelyek GDParányos államadóssága 2003ban 60% vagy azalatt volt.
In the draft Budget Billfor 2005, the government has also proposed amore expansionary fiscal policy for theupcoming years than foreseen in the latestconvergence programme.
Az államháztartást érő hosszabb távúkihívások tekintetében azonban a svédstratégiában létfontosságú, hogy 2015igelegendő többletet tartson fenn annakérdekében, hogy megbirkózzon a demográfiaiváltozások okozta költségvetési feszültséggel.A 8. táblázatból kitűnik, hogy hozzávetőleg2010től kezdve a népesség rohamoselöregedése várható.
If fiscal balancesturn out as targeted in the 2004 Spring Budget Bill and the Budget Bill for 2005, Sweden willnevertheless have complied with therequirements of the Stability and Growth Pact,by maintaining a mediumterm position closeto balance or in surplus.
Ezért alapvetően fontos,hogy a nettó államadósságot és az államadósságszolgálati költségeit már azelőttcsökkentsék, mielőtt még az elöregedőnépesség költségei jelentős mértékbennövekedni kezdenének.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Általában elmondható, hogy a vizsgáltidőszakban a svéd korona/euróárfolyamszintjének változásai kevésbé voltakerősek, mint az euró 1999. januári bevezetéseés a 2004. szeptember vége közötti hosszabbidőszakban.
As regards the longertermchallenges to public finances, however,maintaining a sufficient surplus until 2015 is acrucial pillar of Sweden’s strategy to cope withthe fiscal pressure emerging from demographicchanges.
2002 októbere és 2004szeptembere között a napi százalékos változások évesített szórásában mérve akorona/euró árfolyam ingadozása mégisviszonylag jelentős maradt.
As shown in Table 8, a marked ageingof the population is expected from around 2010onwards.
2003 vége felé avolatilitás enyhén nőtt, majd a vizsgált időszakvége felé csökkent (lásd 9.b táblázat).
It is therefore essential to reduce netpublic debt and public debt servicing costsbefore the costs of population ageing start torise significantly.
A három hónapos EURIBORhoz képest lejáratú kamatklönbözet 2003 negyedévétől tovább csökkent, a rövidmásodikés 2004 harmadik negyedévére jelentéktelenné (0,1százalékpont) vált (lásd 9.b táblázat).
Turning to trends in other fiscal indicators, itcan be seen from Chart 4 and Table 7 that thegeneral government total expenditure to GDP ratio declined rapidly from 1996 to 2000.The most significant contribution came frominterest payable (2.3 percentage points of GDP), social benefits other than in kind (2.2percentage points) and compensation ofemployees (1.5 percentage points of GDP).After 2001 total expenditure increased again,despite a further decline in interest payable.The main driving force was social benefits.Government revenue experienced relativelymoderate changes in relation to GDP between1996 and 2003.
Svédország a fenti feladatok megoldásacéljából nyugdíjrendszerét is megváltoztatta1999ben. Ennek eredményeképpen az államifelosztókirovó rendszer ma már a fogalomszoros értelmében hozzájáruláson alapszik, anyugdíjjellegű juttatások automatikusan ajárulékalap és a várható élettartamváltozásaihoz igazodnak.
After peaking at 62.7% of GDPin 1998 and 1999, revenue declined to 58.1% of GDP in 2002, to increase thereafter to 58.4%of GDP in 2003. Sweden’s revenue andexpenditure ratios are high in comparison withother highly advanced economies.
A fenntartható államifinanszírozás érdekében ugyancsak hatékonyintézkedéseket megtételére van szükség anépesség elöregedésével érintett másterületeken is, így pl. az egészségügyiellátásban.
To address these challenges, Sweden alsoreformed its pension system in 1999.
A 2002 októbere és 2004 szeptembere közöttireferenciaidőszakban a svéd korona nem vettrészt az ERM IIben (lásd 9.a táblázat).
As aresult, the public payasyougo pensionscheme now works as a notional definedcontribution system, where pension benefitsare automatically adjusted to changes in thecontributions base and life expectancy.However, measures in other areas affected bythe ageing of the population, such as healthcare, also need to become effective ifsustainable public finances are to bemaintained.
A2000től 2002ig tartó meglehetősen nagyingadozások után a korona átváltása azeuróban kifejezett 2002. októberi átlagosárfolyam közelében zajlott (9,105 korona/euró, 100ra normálva az 5. ábrában), amelyeta referenciaidőszakban ERM IIközépárfolyam hiányában szemléltetési célbólreferenciaértéknek használnak, az eddigijelentések gyakorlatát követve, anélkül, hogy
According to the Swedish mediumterm fiscalstrategy, as presented in the November 2003update of the Convergence Programme for200306, the general government budget isexpected to remain in surplus in 2004, whilethe public debt ratio is forecast to stabilise at51% in 2004 and to decrease further thereafter.There is currently no evidence of significantmeasures with a temporary effect in the 2004budget.
Más külső eseményeket illetően,1996 óta Svédország folyó fizetési éstőkemérlegének együttes egyenlege tartósanjelentős többletet mutatott, miközben –legalábbis 2000ig – viszonylag nagy volt anettó külső adósságpozíció (lásd 11. táblázat).2000től folyamatosan romlott a nettóbefektetési forrás pozíció, a GDP 33,8%áról2003ra a GDP 18,5%ára.
The Swedish Government hasannounced that it will continue its budgetarystrategy of maintaining a surplus of at least 2%
Figyelembevehetjük, hogy Svédország egy kicsi és nyitottgazdaság, ahol – a rendelkezésre álló
Asregards other external developments, since1996 Sweden has maintained a sizeable surplusin its combined current and capital accountbalance against the background of a relativelylarge – at least until 2000 – net externalliability position (see Table 11).
A Svédországról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.