natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The process ofdisinflation reflected a number of importantpolicy choices, most notably the shift in theorientation of monetary policy towards theachievement of price stability in the mediumterm.
Adezinflációs folyamat számos fontosgazdaságpolitikai döntést tükröz, melyek közüla legjelentősebb a monetáris politikairányultságának a középtávú árstabilitásbiztosítása felé történő elmozdulása.
The inflationtargeting frameworkhad been preceded by a change in exchangerate policy in May 1997, when the Czech Republic abandoned the fixed peg of thekoruna and shifted to a (managed) floatingexchange rate regime.
Az inflációs célkövetés rendszerét1997 májusában az árfolyampolitikamódosítása előzte meg, amikor a Cseh Köztársaság felhagyott a korona árfolyamánakrögzítésével és áttért az irányított lebegőárfolyamrendszerre.
The process ofdisinflation has been supported by a number ofreforms designed to enhance product marketcompetition and the liberalisation of financialmarkets.
A dezinflációs folyamatotszámos olyan reform támogatja, amelyek céljaa termékpiacok versenyének elősegítése és apénzügyi piacok liberalizációja.
At the end of the 1990s adjustments infiscal policy also supported the disinflationprocess.
Az 1990esévek végén a fiskális politika kiigazítása szinténalátámasztotta a dezinflációs folyamatot.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation rose markedlyfrom 0.7% in January 2003 to 3.2% in August,largely on account of higher food and oilprices, changes in indirect taxes andadjustments of administered prices.
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve az éves HICPinflációs ráta a 2003.januári 0,7%ról augusztusban jelentősen,3,2%ra nőtt, ami elsősorban az élelmiszer ésolajárak emelkedésének, a közvetett adókmódosításainak és a szabályozott árakkiigazításának köszönhető.
Theseadjustments are related to EU accession and tothe government’s reform of public finances.Moreover, there are signs of immediateupward pressure on the basis of the measuresshown in Table 3a.
Ezek a kiigazításokaz EUcsatlakozáshoz és a kormányállamháztartási reformjához kapcsolódnak.Ezen kívül azonnali felfelé ható nyomásjeleit is láthatjuk a 3.a táblázatban felsoroltintézkedések alapján.
The latest availableforecasts of most major internationalinstitutions suggest a consumer price inflationrate of between 2.83.2% in 2004 and 2.53.0%in 2005 (see Table 3b).
A legtöbb nagynemzetközi intézet legfrissebbrendelkezésünkre álló előrejelzései szerint afogyasztói árak inflációs rátája 2004ben2,8–3,2% lesz, míg 2005ben 2,5–3,0% (lásd3.b táblázat).
This is broadly in linewith the latest inflation report of Českánárodní banka (July).
Ez általában véve összhangbanvan a Česká národní banka legutóbbi, júliusiinflációs jelentésével. A Česká národní banka
estimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 1.9percentage points to inflation in 2004.
A Českánárodní banka becslése szerint a közvetettadók és a szabályozott árak változásai mintegy1,9 százalékponttal emelik az inflációt 2004ben.
Upsiderisks for inflation over this period are mainlyrelated to the uncertainty associated with thesize of the secondround effects of the indirecttax changes and the adjustments ofadministered prices.
Ebben az időszakban a felfelé hatóinflációs kockázat elsősorban azzalkapcsolatos, hogy a közvetett adók változásaiés a szabályozott árak kiigazítása másodlagoshatásának mértékét bizonytalanság övezi.
increased by 9.0 percentage points. In 2004,the deficit ratio is forecast to decrease to 5.0%,while the public debt ratio is projected toincrease marginally to 37.9%.
jócskán meghaladta a 3%os referenciaértéket,az adósságráta pedig 37,8%ot tett ki, tehátjócskán a 60%os referenciaérték alatt maradt.Az előző évhez képest a GDParányosállamháztartási hiány 5,8, az adósságráta pedig9,0 százalékponttal növekedett.
In 2002 and2003 the deficit ratio exceeded the ratio ofpublic investment expenditure to GDP by 3.0and 8.4 percentage points respectively (see Table 4).
2004ben a GDParányos államháztartási hiány előreláthatólag 5,0%ra esik vissza, az adósságrátapedig csekély mértékben, 37,9%ra növekszik.A GDParányos államháztartási hiány 2002ben 3,0, 2003ban pedig 8,4 százalékponttalhaladta meg az állami beruházások GDPhezviszonyított kiadásait (lásd a 4. táblázatot).
The Czech Republic is currently in anexcessive deficit situation.
ACseh Köztársaság jelenleg a túlzott hiányhelyzetében van.
Looking further ahead, maintaining andfurther strengthening an environmentconducive to price stability in the Czech Republic will be dependent, inter alia, on theconduct of an appropriate monetary policy, asound fiscal policy and the implementation ofa credible consolidation path.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet fenntartása éstovábbi erősödése a Cseh Köztársaságbantöbbek között attól függ majd, hogy sikerülemegfelelő monetáris és megalapozott fiskálispolitikát kialakítani és hiteles konszolidációspályát követni.
It will be equallyimportant to improve the functioning of thelabour markets by increasing labour mobilityand addressing skill mismatches.
Ugyanilyen jelentőséggel bír amunkaerőpiacok működésének fejlesztése amunkaerő mobilitásának növelése és astrukturális munkaerőhiány kezelése útján.
Nationalpolicies aimed at further improving the tax andbenefit systems and the incentives for workingshould be strengthened.
Azadó és járulékrendszer további javítását célzónemzeti politika és a munkaerő ösztönzéseszintén nagy jelentőséggel bír.
This would help tocreate better conditions for raising potentialoutput growth and decreasing structural andlongterm unemployment. Social partners willneed to contribute to these objectives bykeeping wage increases in line with labourproductivity growth, also taking developmentsin competitor countries into account.According to Česká národní banka’s estimates,the share of administered prices in the HICPbasket is around 18%.
Ezzel jobbkörülményeket lehetne teremteni a potenciáliskibocsátás növekedéséhez és a strukturális éshosszú távú munkanélküliség csökkentéséhez.A szociális partnereknek azzal kellhozzájárulniuk e célkitűzések eléréséhez, hogya béremeléseket a munkatermelékenységnövekedéséhez igazítják, miközben aversenytárs országokban lezajló folyamatokatis figyelembe veszik.
This indicates that thereis scope for further improvement in productmarket flexibility.
A Česká národní bankabecslései szerint a szabályozott árak aránya a HICPkosárban körülbelül 18%, ami aztmutatja, hogy lehetőség van a termékpiacokrugalmasságának további javítására.
Moreover, the catchingupprocess is likely to have a bearing on inflationin the coming years, although the exact size ofthe impact is difficult to assess.
Ezen kívüla felzárkózási folyamat az elkövetkező évekbenvalószínűleg hatással lesz az inflációra, bár ehatás pontos mértékét nehéz felmérni.
1.2FISCAL DEVELOPMENTS
1.2FISKÁLIS FOLYAMATOK
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 12.6%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 37.8%, i.e. well below the 60%reference value.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartás GDParányos hiánya 12,6% volt, vagyis
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 24.7 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Az 1996 és 2003 között eltelt időszakban azadósságráta 24,7 százalékponttal növekedett(lásd a 2.a ábrát és az 5. táblázatot).
Initially, itwas relatively stable, increasing by 2.9percentage points between 1996 and 1999, butthen increased substantially, from 16.0% in1999 to 37.8% in 2003, i.e. 21.8 percentagepoints over four years.
Kezdetbenmég viszonylag stabil volt, 1996 és 1999 között2,9 százalékponttal emelkedett, azt követőenazonban lényeges mértékben nőtt: az 1999. évi16,0%ról 2003ra 37,8%ra, vagyis négy évalatt 21,8 százalékponttal.
As shown in greaterdetail in Chart 2b, the strongest factor drivingthe increase in the public debt ratio was theprimary deficit.
A részletesebb 2.bábrából kitűnik, hogy az adósságrátanövekedésének legerőteljesebb hajtóereje azelsődleges hiányban keresendő.
Deficitdebt adjustments hadan overall debtdecreasing effect, reducingdebt mostly in the periods 199899 and 200203 (Table 6).
A hiányadósság kölcsönhatásoknak összességében véveadósságcsökkentő hatásuk volt, főként az1998–99 és 2002–2003 közötti időszakokban(lásd a 6. táblázatot).
The growth/interest rate differential had a negligible impact.
A növekedés és akamatláb közötti különbözet hatásaelhanyagolható volt.
Thepatterns observed during the mid1990s andearly 2000s may be seen as indicative of theclose link between primary deficits and adversedebt dynamics, irrespective of the starting levelof public debt.
Az 1990es évek derekánés a 2000es évek elején megfigyelt minták —az államadósság kiinduló szintjétől függetlenül— az elsődleges hiány és az azzal ellentétesadósságdinamika közötti szoros kapcsolatjeleinek tekinthetők.
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity increased between 1997 and 2000. Itthen decreased until 2002 (see Table 5).
Ebben az összefüggésbenmegemlíthető, hogy a rövid lejáratúállamadósság részaránya 1997 és 2000 közöttnőtt, majd 2002ig csökkent (lásd az 5.táblázatot).
The proportion of foreign currencydenominated public debt in the Czech Republic has been decreasing since the mid1990s, and in 2003 all of this debt wasdenominated in euro. On the basis of thefigures for 2003, the proportion of foreigncurrency debt is low and, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes inexchange rates.
A 2003. évi adatok alapján a rövidlejáratú államadósság részaránya érzékelhetőugyan, de az adósságráta szintjét tekintetbevéve, a költségvetési egyenlegek viszonylagkevéssé érzékenyek a kamatlábak változásaira.A Cseh Köztársaság devizában fennállóadósságállománya az 1990es évek közepe ótacsökkenő tendenciát mutat, 2003ban már az
ECBConvergence report2004
EKB Konvergenciajelentés 2004
1996 and 2003.
növekedése és egyéb tételek miatt.
The revenue and expenditureratios are high in comparison with countrieswith a similar level of per capita income andeven with some of the highly advancedeconomies.
Ahasonló egy főre eső jövedelemmel rendelkezőországokhoz, sőt még egyes erősen fejlettországokhoz képest is magasak a bevételi éskiadási arányok.
Since 1996, an overall trend of increasingoutturns has been observed for the deficit to GDP ratio (Chart 3a and Table 7).
1996től kezdve általános tendenciakéntfigyelhető meg a GDParányos költségvetésihiány növekedése (lásd a 3.a ábrát és a7. táblázatot).
Startingfrom a ratio of 3.1% in 1996, the deficitworsened until it reached 6.8% in 2002, withsome volatility in that period.
Az 1996ban mért 3,1%osbázisról némi volatilitás mellett 2002re ahiány 6,8%ra nőtt.
The deficitincreased further in 2003 to 12.6%, when itincluded a major oneoff operation related tostate guarantees.
2003ban a deficit mégtovább, 12,6%ra emelkedett, részben egyállami garanciákkal kapcsolatos egyszeri,nagyszabású művelet eredményeképpen.
Excluding that operation thedeficit would have been 5.6% of GDP.
Haezt a bizonyos műveletet nem vesszükfigyelembe, a hiány a GDP 5,6 %át tette volnaki.
Itincreased between 1999 and 2003 by a total of9.0 percentage points.
A hiány 1999 és 2003 között összesen 9,0százalékponttal növekedett.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Az Európai Unióhoz 2004. május 1jén csatlakozotttizenegy tagállam ciklikus hatásoktólmegtisztított egyenlegeire nincsenekegyöntetű becslések.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.The noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
A 3.b ábra ezért nemábrázolja a költségvetési egyenlegetkonjunkturális és nem konjunkturális tényezőkhatása szerinti bontásban. Az államiköltségvetés egyenlegének nem konjunkturálisjellegű változásai tartós szerkezeti változásokvagy átmeneti intézkedések hatásaittükrözhetik.
Available evidence suggests thattemporary measures increased the deficit ratioby 7 percentage points in 2003.
A rendelkezésre álló adatok arrautalnak, hogy 2003ban átmeneti intézkedéseknövelték meg a hiánymutatót hétszázalékponttal.
The inclusionin the government sector of a special stateowned bank (CKA) in 2002 caused an upwardshift in the deficit in that year of 2.5percentage points.
Egy állami tulajdonú,különleges helyzetű bank (a CKA) 2002. évbentörtént állami szektorba vonása 2,5százalékponttal emelte meg a hiányt abban azévben.
According to the Czech Republic’s mediumterm fiscal strategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 and based on data available at thestart of the year, the general governmentdeficit is expected to decline to 5.3% of GDPand the public debt ratio to increase to 38.4%of GDP in 2004.
A 2004–2007 közötti időszakra tervezett csehkonvergenciaprogramban bemutatottközéptávú költségvetési stratégia, amely 2004májusában kelt és 2004. év eleji adatokratámaszkodik, azzal számol, hogy 2004ben azállamháztartási hiány a GDP 5,3%áracsökken, az államadósság pedig 38,4%ranövekszik.
The general government totalexpenditure ratio is projected to decrease by6.6 percentage points in 2004, mostlyreflecting the reversal of the effect of the oneoff measure related to state guarantees in 2003.Total revenue is projected to remainunchanged in 2004, as higher VAT revenue isexpected to offset the effects of a reduction inthe corporate tax rate.
Az államháztartás összeskiadásainak aránya az előrejelzések szerint 6,6százalékpontot esik 2004ben, főként az államigaranciákkal kapcsolatban 2003banvégrehajtott egyszeri intézkedés hatásainakmegszűnése miatt.
On the basis of the fiscalbalances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for the Czech Republic to complywith the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of a budgetary position that isclose to balance or in surplus.
Az összes bevétel 2004benvárhatóan változatlan marad, mivel amagasabb áfabevételek valószínűlegellensúlyozzák majd a társasági nyereségadócsökkentésének hatásait.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Jelenleg semmi nemutal olyan lényeges intézkedésekre,amelyeknek átmeneti hatása lenne a 2004. éviköltségvetésre.
However, it is important tohighlight that the current fiscal position, interms of both the overall and primary balances,would not appear to be sufficient to stabilisethe debt ratio at below 60%.
Az előrejelzések szerint 2007ig a költségvetési hiány–GDP mutató 3,3%racsökken, az államháztartás GDParányosadóssága pedig folyamatosan nő egészen41,7%ig.
A balanced budgetwould, over time, allow it to be brought furtherbelow the reference value. As noted above, afurther substantial reduction in the deficitratio is necessary in order to comply with the Stability and Growth Pact.
A konvergenciaprogramban előrejelzett költségvetési egyenlegek alapjántovábbi jelentős konszolidációra van szükségahhoz, hogy a Cseh Köztársaság megfeleljen astabilitási és növekedési paktum középtávúcélkitűzésének, amely szerint a költségvetéspozíciójának egyensúlyközeli állapotot vagytöbbletet kell mutatnia.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio has been increasing in recentyears.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya az utóbbi évekbenemelkedik.
After declining slightly in 1997, it hadrisen by 2001 and increased further in both2002 and 2003.
Az 1997. évi enyhe csökkenés után2001re megnövekedett, majd 2002ben és2003ban tovább emelkedett.
In particular, currentexpenditure increased between 2000 and 2003,reflecting increases in public employeecompensation and other items.
Különösen afolyó kiadások emelkedtek 2000 és 2003 közöttaz állami alkalmazottak bértömegének
Prudent fiscal policies are also warranted inlight of the large current account deficit.Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly through strengtheningwork incentives could also make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.According to the European Commissioncontingent liabilities arising from stateguarantees amounted to around 12.2% of GDPin the Czech Republic.
A GDParányos államadósság lehetségesjövőbeli alakulását illetően az EKBkonvergenciajelentése nem tér ki e kérdésrészleteire azoknak az országoknak az esetében,amelyek államadóssága 2003ban 60% vagy azalatt volt.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
A fentiekkelösszhangban, a költségvetési hiány továbbijelentős csökkentése szükséges ahhoz, hogy astabilitási és növekedési paktumnak megfeleljenaz ország.
Overall, between October 2002 and March 2004, the koruna depreciated againstthe euro by roughly 7.5%.
Prudens költségvetési politika szükségességét afolyó fizetési mérleg tetemes hiánya isindokolja.
This developmentwas initially associated with the efforts by the Czech authorities to contain the previousappreciation of the koruna – includinginterventions in foreign exchange markets andreductions in key monetary policy interestrates.
Jelentős előrelépést jelentene aköltségvetés helyzetének megszilárdításában, haaz adó és juttatásrendszert a munkavállalástösztönző tényezők erősítésével úgy alakítanákát, hogy jobban támogassa a foglalkoztatást.
Subsequently, uncertainties surrounding Czech public finances, the rise in the currentaccount deficit and a strong decline in capitalinflows in 2003 seem to have weighed on the Czech currency.
Eza gazdasági növekedést és a reáljövedelmekkonvergenciáját is elősegíti a piacgazdaságratörténő áttérés befejezésének folyamatában.
Between March and September 2004 the koruna appreciated againby almost 4.4% against the euro.
Az Európai Bizottság szerint az állami garanciákbólfakadó függő kötelezettségek a GDP mintegy12,2%át tették ki a Cseh Köztársaságban.
This partialreversal was mainly linked to acceleratingeconomic growth in the Czech Republic.Throughout the period under review, thekoruna’s exchange rate against the euroexhibited a relatively high degree of volatilityas measured by annualised standard deviationsof daily percentage changes (see Table 9b).
Afüggő költségvetési kötelezettségek (és egyébtételek) teljes mértékének felbecslésére azonbannincs egyezményes módszer, a becsléseknagymértékben eltérhetnek egymástól. A 8.táblázatból kitűnik, hogy hozzávetőleg 2010tőlkezdve a népesség rohamos elöregedése várható.Ez várhatóan jelentős terhet ró majd anyugdíjrendszerre, amely továbbra is felosztókirovó rendszer marad.
Atthe same time, shortterm interest ratedifferentials against the threemonth EURIBOR were mostly insignificant, althoughthey rose to 0.5 percentage point in the thirdquarter of 2004.
Az elöregedés általánosproblémájának leküzdésében segít, ha aközkiadások tervezésében már a demográfiaihelyzet előre jelzett romlása előtt elegendőmozgásteret biztosítanak.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Czech koruna didnot participate in ERM II (see Table 9a).
A 2002 októbere és 2004 szeptembere közöttireferenciaidőszakban a cseh korona nem vettrészt az ERM IIben (lásd 9.a táblázat).
Afterhaving appreciated strongly against the eurosince 1999, the koruna gradually depreciatedfor most of the review period, although thisdevelopment has been partially reversed inrecent months.
Az1999 óta tartó erős felértékelődés után akorona a vizsgált időszak nagyobbik része alattfokozatosan leértékelődött, bár ez a folyamataz utóbbi hónapokban részben megfordult.Összességében a cseh korona kereskedésealacsonyabb szinten folyt, mint az euróbankifejezett 2002. októberi átlagos árfolyama(30,66 korona/euró, 100ra normálva az 5.ábrában), amelyet középárfolyam hiányábanszemléltetési célból referenciaértéknekhasználnak, az eddigi jelentések gyakorlatátkövetve, anélkül, hogy az tartalmaznabármilyen megítélést a megfelelő árfolyamravonatkozóan (lásd 5. ábra és 9.a táblázat).
Overall, the Czech currencyhas consistently traded at a weaker level thanits October 2002 average exchange rate againstthe euro (30.66 korunas per euro, normalisedto 100 in Chart 5), which is used as abenchmark for illustrative purposes in theabsence of an ERM II central rate, following aconvention adopted in earlier reports, whilenot reflecting any judgement as to theappropriate level of the exchange rate (see Chart 5 and Table 9a).
Efejleményeket részletesebben vizsgálva látható,hogy e referenciaértéktől felfelé az eltérés – anapi adatokból képzett tíznapos mozgó átlagokalapján – legfeljebb 0,6% volt, míg lefelé azeltérés maximum 8,4%ot tett ki.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Czech koruna stood in September 2004 somewhat above historicalaverages as calculated from the first quarter1996, yet close to its average since the launchof the euro in 1999 (see Table 10).
Ez a változás kezdetben a csehhatóságoknak a korona korábban tapasztaltfelértékelődését fékező törekvéseihezkötődött, beleértve devizapiaci intervenciókatés a monetáris politika irányadó kamatlábainakcsökkentéseit.
However,these measures should be interpreted withcaution, as the Czech Republic was subject to aprocess of transition to a market economy,which complicates any historical assessment ofreal exchange rate developments.
Később, a cseh államipénzügyek körüli bizonytalanság, a folyófizetési mérleg hiányának növekedése és atőkebeáramlás 2003as jelentős visszaeséseterhelte a cseh valutát.
As regardsother external developments, the Czech Republic has consistently reported deficits inthe combined current and capital accountbalance, which have at times been large,peaking at 6.2% of GDP in 2003.
2004 márciusa ésszeptembere között a korona ismét csaknem4,4%kal erősödött az euróhoz képest.
From afinancing perspective, the Czech Republic has
Ez arészleges visszaerősödés főként a Cseh Köztársaság gyorsuló gazdasági növekedésénekköszönhető.
CZECH REPUBLIC and remained in negative territory for 14consecutive months (see Chart 6b).
A cseh hosszú távú kamatlábakalakulását tükrözve az euróövezethezviszonyított hosszú távú kamatlábkülönbözet2002 májusában negatívvá vált, és 14 egymástkövető hónapon keresztül a negatívtartományban maradt (lásd 6.b ábra).
In mid2003, longterm interest rates in the Czech Republic rose above similar interest rates inthe euro area, and the spread between themincreased to 0.8 percentage point in August2004.
2003közepén a Cseh Köztársaságban a hosszú távúkamatlábak az euróövezet hasonló kamatlábaifölé emelkedtek, és a közöttük levő kamatlábkülönbözet 2004 augusztusában 0,8százalékpontra növekedett.
The main factors underlying thisdevelopment were increasing inflationdifferentials between the Czech Republic andthe euro area and uncertainty surrounding theimplementation of fiscal consolidationmeasures.
E fejleménylegfőbb okai a Cseh Köztársaság és azeuróövezet közötti növekvő inflációskülönbözetek és a fiskális konszolidációsintézkedések megvalósítását körülvevőbizonytalanság voltak.
For the concluding summary on the Czech Republic, please see the “Introduction and Executive Summary”.
A Cseh Köztársaságról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
been remarkably successful in attractingforeign direct investment in recent years asalso reflected in the combined direct andportfolio investment balance.
Hosszabb távú kitekintésben mind az euróhozképest kétoldalúan, mind effektív módon acseh korona reálárfolyama 2004szeptemberében valamivel az 1996 elsőnegyedévétől számított történelmi átlagokfelett állt, mégis közel az euró 1999esbevezetésétől számított átlaghoz (lásd 10.táblázat).