natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Survey data on the intention of European citizens to move to another country in thenext five years indicate that cross-border mobility between the EU-15 Member States is likely to increase somewhat but probably not greatly in the short and medium term.
Az uniós állampolgárok földrajzi mobilitása továbbra sem jelentős sem a teljesuniós népességhez viszonyított arányában, sem az EU-ba harmadik országokbólirányuló bevándorláshoz képest.
Among the EU-8 countries, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Slovenia have expected mobility rates which are below that of most old Member States.
Jelenleg az Unió munkaképes korú állampolgárainak kevesebb mint 2 %-a él másik uniós tagállamban, ezek túlnyomó többsége is a 15 régi tagállamból való.
Expected mobility from the three Baltic countries and Poland is significantly higher than that from the rest of the Member States, but this is unlikely to posemajor and lasting challenges for the labour markets of the receiving countries.Looking at longer-term developments, demographics are likely to act as a brake onmobility, particularly because of a decrease in the younger age group, which hastended to be the most mobile.
Ez az Unióba külföldről érkező munkavállalóknak kevesebb mint 20 %-a. Kétségtelen azonban, hogy alapvető különbségekmutatkoznak a tagállamok között.
Efforts to increase geographic mobilityin the EU need to continue, both interms of further reducing legal andadministrative barriers and tackling thesocial, cultural, educational and infrastructure barriers.
Az országhatárokat átlépő mobilitásáram éves szintje a 15 régi EU-tagál-lam között alacsony, az új tagállamokból a régi tagállamokba irányulómobilitás pedig továbbra is korlátozott.
Given the relatively low mobility levels in Europe, it is essential to further fosterthe free movement of workers as one of the fundamental freedoms of Europeancitizens and for its contribution to a better functioning of labour markets.
Amunkaerő terén a jelenlegi mobilitási áram alacsony, a statisztikák szerint a 15régi tagállamból származó munkaerőnek minden évben csak 0,1 %-a teszi átlakóhelyét egyik tagállamból a másikba.
Effortsto further reduce and remove existing legal and administrative barriers to mobility,including the transitional arrangements for the free movement of workers fromnew Member States, need to continue.
Az eddigi adatok alapján a bővítéstkövetően korlátozott mértékű volt a mobilitás aránya az EU-10-ből az EU-15-beáramló munkavállalók tekintetében, az EU-15-ből az EU-10-be irányuló áramláspedig igazából elhanyagolható.
Employment in Europe 2006 and housing markets, improving language skills, raising educational levels, andhelping young people to gain first mobility experiences through studies or internships abroad.
Foglalkoztatás Európában 2006
Policies on geographic mobility need tobe put in context with other policies.
Lényegesen magasabb a régiók közöttimobilitás aránya az Unióban, de az USA ilyen adataival összehasonlítvakitűnik, hogy az még tovább növekedhet.
Geographic mobility represents a crucial element in the strategy to cope with thecurrent and future labour market challenges in the enlarged EU.
Bár az EU és az USAközötti mobilitási szakadéknem akkora, mint ahogy azt néha állítják, az mégis azt jelzi, hogy még lehetőségvan az EU-n belüli mobilitás növelésére.
However, in orderto provide an efficient policy response to these challenges, policies on geographicmobility need to be coupled with actions in the field of other employment policies, education and immigration.
Az EU-15-ök lakhelyet váltói általábanfiatalok, magasan képzettek, egyedülállók, gyermektelenek és főként magasképzettséget igénylő szellemifoglalkozást űznek.
Despite further progress in the employment situation in the EU, reaching the Lisbon target remains a challenge.
Az új tagállamokból érkező mobilismunkavállalók általában még fiatalabbak, a nők aránya nagyobb közöttük,főként középfokú végzettséggel rendelkeznek, és általában hiánypótlószektorokban és foglalkozásokban dolgoznak.
The employment situation in the enlarged EU continued to improve in 2005despite the slowdown in economic growth.
Az EU-10-ek lakhelyet váltóinakfoglalkoztatási rátája még mindig alacsonyabb, mint az EU-15-ök átlaga, derohamosan javul.
Further progress was achieved in termsof overall, female and particularly older worker employment rates; though reaching the overall Lisbon employment target remains a major challenge.
Az EU-15-ök mobilis állampolgárainak foglalkoztatási rátája nagyon hasonló, hanem még magasabb, mint a teljes aktív korú lakosság ilyen aránya.
Increasedefforts will be needed in all three priority areas identified by the Employment Guidelines; namely attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems; improving theadaptability of workers and enterprises; and increasing the investment in humancapital through better education and skills.
Arégi tagállamokban letelepedett EU-10-ek állampolgárainak foglalkoztatási rátája az utóbbiévekben jelentősen megnőtt, közelít az egész népesség átlagához, illetve EU-15-ökben lakhelyet váltók átlagához, továbbá lényegesen magasabb, mint a nemuniós állampolgároké.
Member States need to identify andimplement comprehensive reform packages aimed at enhancing the flexibilityand security of their labour markets…
Alegtöbb ország esetében az adatoknémi korlátozott növekedést mutatnak avárt jövőbeni mobilitás terén.Valószínűtlen, hogy az EU-8-ból a régitagállamokba irányuló várt mobilitásiszint problémákat okozna azokmunkaerőpiaca számára.
The conclusions of the last Joint Employment Report stressed the importance of acomprehensive approach to reform in the face of rapid structural changes broughtabout by ageing and globalisation.
Az uniós állampolgároknak az elkövetkező öt év során más országba valóköltözésre vonatkozó hajlandóságát vizsgáló felmérés adatai szerint az EU-15tagállamai közötti határokon átívelő mobilitás valószínűleg kissé megnövekszik,de közép- és hosszútávon várhatóan nem jelentős mértékben.
The findings of this year's Employment in Europe corroborate this assertion.
Az EU-8 tagállamaiközül a Cseh Köztársaság, Magyarország, Szlovákia és Szlovénia számít olyanmobilitási arányra, amely a legtöbb régi tagállam átlaga alatt marad.
The Member States need to identify and implement appropriate combinations of policies enhancing both the flexibility and security of their respective labour markets.
Ahárom baltiállamból és Lengyelországból várható mobilitás mértéke lényegesen nagyobb,mint a többi tagállamé, de kevéssé valószínű, hogy ez jelentős és hosszú távúkihívások elé állítaná a befogadó országok munkaerőpiacait.
While there is clearly no single flexicuritysolution for all, and adopted reforms will need to reflect the specific situation ineach Member State, a comprehensive reform approach encompassing all the keyelements – modern labour laws, active labour market policies, lifelong learningsystems and modern social security systems – may not only deliver better employment outcomes, but also prove to be more politically feasible.
Ahosszabb távúfejlemények tekintetében a demográfiai tényezők valószínűleg fékezőként fognakhatni a mobilitásra, részben a fiatalabb korcsoportban bekövetkező csökkenésmiatt, amely az eddigiek szerint a legmobilisabb korcsoport volt.
…in order to progress toward fulfillingthe EES objectives within the framework of the renewed Lisbon Agenda.
Az Unióban a mobilitás növeléséreirányuló erőfeszítéseket folytatni kell,mind a jogi és adminisztratív akadályok további csökkentése, mind pedig atársadalmi, kulturális, oktatási ésinfrastrukturális akadályok leküzdéseáltal.
Looking in some more detail into the individual policy areas, this Employment in Europe highlights the need to create a stronger culture of the evaluation of labourmarket policies, to invest in a highskilled and adaptable workforce, and to fosterthe free movement of workers in the enlarged EU.
Tekintettel az európai mobilitás alacsony szintjére, a munkavállalók szabad áramlását továbbra is támogatni kell, hiszen ez az európai állampolgárok egyikalapvető szabadsága, amely hozzájárul a munkaerőpiac jobb működéséhez.
These are some of the policyactions that will be needed in order to progress toward fulfilling the objectives ofthe European Employment Strategy within the broader framework of the relaunched Lisbon Agenda.
Még ha valamennyi adminisztratív korlátozás és információs gát elis hárulna a mobilitás elől, annak társadalmi, kulturális, oktatási és infrastrukturális akadályai, mint fő akadályozó tényezők, továbbra is megmaradnának.
European Commision Agriculture and Rural Development
Az Európai Bizottság Mezőgazdaságiés Vidékfejlesztési Főigazgatósága
Telephone Exchange (+32 2) 2 99 11 11
Telefon Központ (+32 2) 2 99 11 11
European Environmental Agencyhttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
Európai Környezetvédelmi Ügynökséghttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
EU agriculture – taking on the climate change challenge
Az EU mezőgazdasága – válasz az éghajlatváltozás kihívásaira n u l l
Figure 3: Breakdown of agricultural GHG emissions and share in EU total emissions (EU-27) – 2005 ure t
3 ábra: A mezőgazdasági GHG-kibocsátás összetétele és részesedése az EU teljes kibocsátásából (EU-27) – 2005 a b
Agriculture also releases GHGs into the atmosphere, though on a smaller scale
N2O – Mezőgazdasági talajok ő
– the most widespread than other economic sectors.
A mezőgazdasági tevékenység nyomán is kerül GHG a légkörbe, bár kisebb mértékben, mint más gazdasági ágazatok esetében.
But, agriculture still needs carbon reserves that help reduce CO2 for ag ri cu l s
A mezőgazdaságnak ennek ellenére megoldást kell körben lévő CO2
N2O – Agricultural Soils CH4 – Enteric Fermentation CH4 – Manure management to address the double challenge of reducing its GHG emissions while adapting to the new climate conditions.
CH4 – Állatok emésztése CH4 – Trágyakezelés N2O – Trágyakezelés találnia a kettős kihívásra: csökkenteni kell a GHG-kibocsátást, és közben alkalmazkodni kell a megváltozott éghajlati viszonyokhoz.
Reducing farming emissions
4 – Rizstermesztés á v í
N2O – Manure management CH4 – Rice Cultivation all e h
A mezőgazdasággal összefüggő gázkibocsátás csökkentése h i
Agriculture is an important source of two powerful GHGs: nitrous oxide (N2methane (CH4) (see figure 3): an g e ch
A mezőgazdaság két nagy hatású GHG, a dinitrogén-oxid (Njelentős forrása (lásd: 3 ábra): s á z o t l
• N2O is released into the atmosphere from farmland, mainly due to microbial transformation of nitrogen fertilisers in soils.
•AN2O a növénytermesztés következtében jut a légkörbe, főként úgy, hogy a talajban élő mikrobák átalakítják a nitrogéntartalmú műtrágyákat.
Emissions of N2O represent over half of total agricultural emissions; emissions come largely from the digestion processes of ruminant animals
v t a kibocsátása nagyrészt a kérődző állatok (elsősorban szarvasmarhák és bir-
(mainly cows and sheep); i mate cl
O is kerül a légkörbe.
Both CH4 and N2O emissions are produced from the storage and spreading of in c animal manure.
Az állati trágya tárolása és szórása során CH4 és N2 s é ő t t e
59,0% Energy, excluding transport21,0 % Transport9,0 % Agriculture8,0 % Industry3,0 % Waste
59,0 % Energiaszektor a szállítás kivételével 21,0 % Szállítás9,0 % Mezőgazdaság8,0 % Ipar3,0 % Hulladék
Source: European Commission, DG Agriculture elaboration based on EEA data
Forrás: Az Európai Bizottság Mezőgazdasági Főigazgatósága az EEA adatainak feldolgozása alapján
Adapting to climate change risks Climate change affects many sectors.
Alkalmazkodás a várható éghajlatváltozáshoz Az éghajlatváltozás sok ágazatot érint.
Agriculture is one of the most exposed due to its dependence on weather conditions.
A mezőgazdaság az egyik leginkább érintett ágazat, hiszen az időjárás erősen befolyásolja.
This affects everyone in Europe as farmland, woods and forests cover approximately 90 % of the EU’s land surface.
Ez Európa teljes lakosságát érinti, hiszen megművelt területek és erdők borítják az EU földterületének 90 százalékát.
Climatic variability year-by-year is one of the main causes of variability in crop yields and the inherent risks of farming.
Évről évre az időjárás változékonysága okozza elsősorban a termés ingadozását és az ezzel járó mezőgazdasági kockázatokat.
Farming is thus in the front line of the battle against climate change impacts.
Ennél fogva a gazdálkodók állnak az éghajlatváltozás hatásai ellen folytatott harc frontvonalában.
Agricultural GHG emissions are declining Emissions from the EU-27 agriculture sector represent about 9 % of all EU GHG emissions.
A mezőgazdasági eredetű GHG-kibocsátás egyre csökken Az EU-huszonhetek mezőgazdaságának kibocsátása az EU teljes GHG kibocsátásának 9 százaléka.
However, in the EU, the influence of agriculture on emissions is diminishing.
Ugyanakkor a mezőgazdaság egyre kisebb mértékben felelős az EU gázkibocsátásáért.
Continuing efforts by the agriculture sector should yield further reductions.
A mezőgazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhetően ez a részarány várhatón tovább fog csökkenni.
Total EU agricultural emissions actually fell by 20 % in the period 1990–2005, largely due to changed farming techniques such as reduced use of nitrogen fertilisers, and fewer livestock (see Figure 4).
Az EU teljes mezőgazdasági eredetű kibocsátása 20 százalékkal csökkent 1990 és 2005 között, főként a gazdálkodási technológia változásai, például a nitrogéntartalmú műtrágyák használatának kerülése vagy a csökkentett állatállomány miatt (lásd: 4 ábra).
This compares to a global increase in farming emissions of nearly 17%.
Eközben a gazdálkodással összefüggő globális gázkibocsátás 17 százalékkal nőtt.
The reduction of farming emissions is considerably higher than the overall reduction in emissions in all EU sectors of about 8%.
A mezőgazdasággal összefüggő gázkibocsátás csökkenése az EU-ban jelentősen több, mint az EU többi ágazata által elért, körülbelül 8 százalékos kibocsátáscsökkentés.
EU agriculture has therefore already made a significant contribution to achieving the Kyoto commitment.
Az EU mezőgazdasága tehát már eddig is jelentősen hozzájárult a kiotói kötelezettségvállalások teljesítéséhez.
Agriculture will cut its emissions further Emissions from agriculture are projected to decrease further − by 23% (EU-27) compared to 1990, and by 15 % in the EU-15.
A mezőgazdaság tovább csökkenti a kibocsátást A mezőgazdasági eredetű kibocsátás várhatóan tovább fog csökkenni: 23 százalékkal (EU-27) az 1990-es szinthez képest, illetve 15 százalékkal az EU-tizenötöket tekintve.
This expected trend is due to improvements in farming techniques, continued falls in livestock numbers, the ongoing effects of the 2003 Common Agricultural Policy (CAP) reform measures and environmental legislation.
Ez a várható tendencia a gazdálkodási technológiák tökéletesítésének, az állatállomány további csökkentésének, a 2003-as közös agrárpolitika (KAP) által bevezetett reformintézkedések jelentkező hatásainak, illetve a környezetvédelmi szabályozásnak köszönhető.
This compares well with other sectors (see figure 5).
A többi ágazathoz képest ezek kedvező adatok (lásd: 5 ábra).
The EU is the only world region where agricultural emissions are expected to be reduced.
Az EU a föld egyetlen olyan térsége, ahol a mezőgazdasági eredetű kibocsátás csökkenése várható.
Figure 4: Trends in cattle numbers and nitrogenous fertiliser use 1990–2005 (indexed relative to 1990 levels) – EU-25
4 ábra: A szarvasmarha-állomány és a nitrogéntartalmú műtrágyák felhasználásának változása 1990–2004 (az 1990-es szintekhez viszonyítva) az EU-huszonötök országaiban
Figure 5: Projected agricultural emissions trends to 2010 (EU-15)
5 ábra: A mezőgazdasági kibocsátás várható csökkenése 2010-ig (EU-15)
Fertiliser and manure use
Műtrágya és állati trágya felhasználása
Cattle numbers
Lábasjószág-állomány
Energy, excluding transport
Energiaszektor (kiv. szállítás)
All sectors
Összes ágazat
Source: Commission DG Agriculture elaboration based on EEA data (agri-environmental indicators)
Forrás: Európai Bizottság
Source: European Commission
Forrás: Az Európai Bizottság Mezőgazdasági Főigazgatósága az EEA adatainak feldolgozása alapján (agrár-környezetvédelmi indikátorok)
Figure 6: Change in total emissions of CHagriculture – 1990–2005 (EU-27) is sions m d u ce e l p re can h es li c ie o
6 ábra: A mezőgazdasági eredetű CH4 és a N2O teljes kibocsátásának változása (1 000 tonna CO2-egyenérték), 1990–2005 (EU-27) e b é s é t n e k k ö s c s á t á s c o b i k ak á k i t
How EU policies can help reduceemissions w EU p H o
Hogyan segíthetnek az EU -s za kp ol it ik ák akibocsátáscsökkentésében i l o p k a z s
Unlike other industries, gas releases in agriculture cannot be controlled by pushing a button.
A többi iparággal ellentétben a mezőgazdasági eredetű gázkibocsátás nem szabályozható gombnyomással.
Agricultural activities involve complex biological and ecological processes.
A mezőgazdasági tevékenységek bonyolult biológiai és ökológiai folyamatokba ágyazódtak.
Measures that contribute to cutting GHG emissions from farming are driven by policies aimed at long-term sustainability, and by farmers’ own initiatives.
A mezőgazdasággal összefüggő GHG-kibocsátás csökkentésére irányuló intézkedések a hosszú távú fenntarthatóságot célzó szakpolitikákon és a gazdálkodók saját kezdeményezésein alapulnak.
The CAP plays a strong part Steps have already been taken to integrate climate change concerns into the CAP.
A KAP-nak kiemelt szerepe van Már történtek lépések az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésére irányuló törekvések közös agrárpolitikába történő beépítésére.
The 2003 CAP reform shifted financial assistance for farmers towards direct aids decoupled from production (i.e. not linked to amounts produced) thus reducing incentives for intensive production.
A 2003-as KAP-reform átcsoportosította a gazdálkodóknak juttatott anyagi támogatást a termeléstől független közvetlen támogatások javára (ez volt a közvetlen támogatások és a termelés szétválasztása), csökkentve ezzel az intenzív gazdálkodás ösztönzését.
This “decoupled” support comes with obligations on farmers to manage their land in sustainable ways.
Ennek a „szétválasztott” támogatásnak a feltétele ugyanakkor az is, hogy a gazdálkodók fenntartható termelési módszereket alkalmazzanak.
“Cross-compliance” links direct payments for farmers to their respect of environmental and other legislation.
Ez a „kölcsönös megfelelőség” a gazdálkodóknak juttatott közvetlen kifizetéseket a környezetvédelmi és egyéb jogszabályok betartásától teszi függővé.
And a range of rural development measures contributes to mitigation, e.g. support to modernise farms via energy efficient equipment and buildings, training and advisory services, and promoting biogas production.
Az üvegházhatást okozó gázok légkörbe jutásának csökkentését ezen kívül számos vidékfejlesztési intézkedés is segíti, például a gazdaságok és épületek energiahatékonyságának növeléséhez adott támogatások, a témával kapcsolatos oktatás és tanácsadás, illetve a biogáz ágazat támogatása.
Environmental legislation plays its role While many climate change problems linked to agriculture are being addressed by farm management techniques, such actions run alongside rules that set legal limits on some practices.
A környezetvédelmi szabályozás szerepe A mezőgazdasággal kapcsolatos éghajlatváltozási problémák jó részének megoldásához a gazdálkodási technológiákon kell javítani, ám ezekre egyben jogi korlátokat felállító szabályozás is vonatkozik.
One example is the Nitrates Directive.
Példa erre a nitrát irányelv.
This is put into practice by Member States and involves: monitoring of water quality; designation of nitrate vulnerable zones; and, establishment of codes of good agricultural practice (such as fertiliser application limits and spreading conditions, manure storage methods, livestock density limits and crop rotation requirements).
Ezt a tagállamok már megvalósították, és a következőkre terjed ki: a vízminőség folyamatos megfigyelése; a nitrátszennyezés szempontjából sérülékenyebb vízrétegek meghatározása; a helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó kódex kidolgozása (például trágyázási korlátok és a trágyaszórás feltételei, az állati trágya tárolása, állatállomány-koncentrációs határértékek és a vetésforgós gazdálkodásra vonatkozó követelmények).
Adverse impacts can also be expected from the likely rise in the distribution and intensity of existing pests, diseases, and weeds, due to higher temperatures and humidity.
Számítani lehet arra, hogy a hőmérséklet és a páratartalom emelkedése miatt a jelenlegi kártevők, betegségek és gyomnövények elterjedési területe és a fertőzöttség mértéke is nőni fog.
The effect is likely to be highly regionalised.
Ezek a hatások területenként nagyon eltérő mértékűek lehetnek.
5.Howagricultureisaffected byclimatechange
5.Azéghajlatváltozáshatása a mezőgazdaságra
Projected climatic changes will affect the level and variability of crop yields and, in the long term, cultivation of several agricultural crops could shift to more northern latitudes.
A várható éghajlati változások hatással lesznek a terméseredményekre és azok eloszlására, és hosszú távon a mezőgazdasági növények egy részének termesztése északabbra tolódhat.
Climate change affects agriculture globally Experts believe that even small amounts of global warming will reduce crop yields and trigger higher yield variability in low-latitude world regions.
Az éghajlatváltozás globálisan érinti a mezőgazdaságot A szakemberek szerint a kis mértékű globális felmelegedés is csökkenti a terméshozamot, illetve termésingadozást okoz az egyenlítőhöz közelebb fekvő területeken.
Negative effects on agricultural yields will be exacerbated by more frequent extreme weather events (such as floods, heat waves and drought).
A mezőgazdasági termelésre gyakorolt negatív hatásokat súlyosbítani fogják a gyakoribbá váló szélsőséges időjárási jelenségek (például árvizek, hőhullámok és aszályok).
Smallholders and subsistence farmers will be particularly affected as they also have less capacity to adapt.
A kisbirtokosokat és az önellátó mezőgazdasági termelőket a probléma különösen érinti, mert ők nehezebben tudnak a körülményekhez alkalmazkodni.
This is expected to increase the risk of famine, particularly in the African continent.
Ez várhatóan növeli az éhínség veszélyét, különösen az afrikai kontinensen.
Different climate change effects among EU regions All EU regions are increasingly feeling the adverse effects of climate change, but some areas will be more affected than others.
Az éghajlatváltozás eltérő hatásai az EU egyes térségeire Az EU minden térségében egyre jobban érződnek az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai, de egyes területek az átlagnál jobban érintettek.
Southern Europe and the Mediterranean basin will experience the combined effect of large temperature increases and reduced precipitation.
Dél-Európában és a Földközi-tenger partvidékén egyszerre fog jelentkezni a jelentős hőmérséklet-emelkedés és a csapadékhiány hatása.
Also particularly vulnerable are mountain areas, notably the Alps, and small islands.
Különösen veszélyeztetetté válnak a hegyvidéki területek (nevezetesen az Alpok) és a kisebb szigetek.
Densely populated floodplains will be under threat due to increased risks of storms, intense rainfall and flash floods leading to widespread damage.
A sűrűn lakott árterületeket viharok, erős zivatarok és hirtelen áradások fenyegetik, melyek kiterjedt károkat okozhatnak.
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Az éghajlatváltozás növelni fogja a különbséget Európa természeti erőforrásainak területi eloszlásában.