natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
Akülönböző nemzedékekhez tartozó háztartások jellegzetesen eltérő pénzügyi eszközmennyiséggel rendelkeznek, és más-más kockázatú befektetéseket választanak.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Mivel egy gazdaságban a hosszú távú lakásigény többek közötta háztartások számától függ, a demográfiai változások hatással lehetnek az ingatlanárakra is.Ezen kívül a nyugdíjreformok, különösen a magánfinanszírozás irányába tolódás, valószínűleg jelentős mértékben befolyásolják majd a pénzügyi piacokat, mivel az intézményi befektetők, például a nyugdíjalapok és a biztosítók szerepe megnövekszik.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Mivel a pénzügyi árakhosszú idősorai csak korlátozottan állnak rendelkezésre, mérésük gondot okoz, a lakosságnakviszont általában csak elenyésző töredéke rendelkezik részvényekkel, a demográfiai változásokpénzügyi piacokra gyakorolt hatásai csak korlátozott mértékben számszerűsíthetők.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Az „élet-ciklus-elméleten” alapuló modellek segítségével végzett szimulációk azonban általában arra akövetkeztetésre jutnak, hogy a népesség öregedése a pénzügyi eszközök (mind a részvények,mind a kötvények) árainak csökkenéséhez vezet, a pillanatnyilag aktív népesség nyugdíjbavonulásakor pedig magasabb díjat kell fizetni a részvényekért.
The need for comprehensive reforms
Átfogó reformokra van szükség
rates, reduce government debt and reform pension systems, including moves towards greaterreliance on funding.
növekedés hajtómotorját jelentő tényezők erősítésére irányulnak. Az Európai Unió kormányaiegy háromágú stratégiában állapodtak meg.
In euro area countries there is an urgent need to increase labour market participation andemployment for all groups within the working age population and particularly some, such asover 55-year-olds, among whom the participation rate is especially low.
Az euróövezet országainak sürgősen növelniük kell valamennyi munkaképes korú csoport munkaerőpiaci részvételét és foglalkoztatását, de kiváltképpen azokét, akiknek a körében pillanatnyilag rendkívül alacsony a foglalkoztatottság, így például az 55 év felettiekét.
A first important stepis to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro arealabour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirementschemes.
Alegelső fontoslépés azoknak a munkavállalástól elijesztő tényezőknek a leépítése, amelyek az adók és juttatások kölcsönhatásainak következtében és az előnyugdíjazási konstrukciók miatt jelenleg azeuróövezet számos munkaerőpiacán tartják magukat.
Such systems create disincentives particularly for second earners, low-paid workers,the youngest and oldest workers, and women.
Az ilyen rendszerek leginkább a másodlagos (nem családfenntartó) keresőket, a rosszul fizetett és a legidősebb munkavállalókat, valamint a nőket tántorítják el a munkavállalástól.
Policies to increase female labour marketparticipation must make it easier for women to combine family and work by increasing theflexibility of working hours and improving services for childcare and care of the elderly.Furthermore, in some cases it might be useful to improve incentives to continue working laterin life, for example through gradual exit-from-work policies and increased provision of parttime or temporary positions for older workers.
Anői munkaerőpiaci részvétel növeléséreirányuló politikának a munkaidő rugalmassá tételével, valamint a gyermek- és idősfelügyeletiszolgáltatások javításával meg kell könnyítenie a nők számára, hogy a családi életet és munkájukat összeegyeztessék. Ezenkívül egyes esetekben hasznos lehet a munkavégzés időskorifolytatásának ösztönzése, például a munkavégzés fokozatos leépítésére irányuló politika, illetveaz idős munkavállalók részmunkaidős és ideiglenes foglalkoztatásának növelése.
However, there must also be sufficientincentives for employers to hire and/or retain older workers.
Kellő mértékben kell ösztönözni azonban azokat a munkáltatókat is, akik idős munkavállalókat vesznekfel/tartanak meg.
Moreover, many countries willneed to embark on a sustained process of investment in human capital and research anddevelopment in order to offset the possible effects of population ageing on labour and totalfactor productivity.
Sok országban lesz szükség az emberi tőkébe és a kutatás-fejlesztésre történőbefektetés tartós folyamatára ahhoz, hogy ellensúlyozzák a népesség elöregedésének a munkatermelékenységére, illetve a teljes tényezőtermelékenységre kifejtett lehetséges hatásait.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
Az államadóság csökkentésével javítható a fiskális folyamatok fenntarthatósága, ezzel pedigaz állami pénzügyek kevésbé lesznek kitéve a demográfiai változások hatásainak.
In particular, lower debt levelswould provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscalburdens.
Az alacsonyabb adósságszint tartaléklehetőséget biztosít a kormányoknak az öregedéssel kapcsolatosköltségvetési terhek felduzzadásának időszakaiban.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
Hasonlóképpen költségvetési forrásokatszabadít fel, ha alacsonyabb kamatokat kell fizetni az államadósságra, így a kormányoknaknagyobb mozgásterük marad arra, hogy megbirkózzanak előre nem látható nehézségekkel.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
Etekintetben a stabilitási és növekedési paktum rendelkezései, különösen az az előírás, amelyszerint az állami pénzügyeknek egyenlegközeli állapotban kell lennie vagy többletet kell mutatnia, a helyes irányban ösztönzik a kormányokat az öregedéssel kapcsolatos költségvetési terhekre történő felkészülésben.
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies needto be pursued in the area of pension reform.
Az előrejelzések szerint a nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomás mértéke arra utal, hogy anyugdíjreformok terén két stratégiát kell követni.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
Egyrészt a fennálló felosztó-kirovó rendszereken belül további korrekciót igényel a juttatások és járulékok szerkezete (parametrikus reformok).
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Ezek közé tartozik a juttatási képletek átdolgozása és a nyugdíjjuttatások indexálásáhozigazodás.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms).
Kiegészítésként a legtöbb ország kénytelen lesz a juttatások nagyobb hányadánakfinanszírozása és a finanszírozási konstrukciók diverzifikálása felé haladni (rendszerszintűreformok).
Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
Amunkajövedelemből teljesített folyó transzferek helyett a nyugdíjakat a nyugdíjalapokon keresztül előzőleg felhalmozott tőkéből kell finanszírozni.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
Így az irányelveknek olyaninfrastruktúra kialakítását kell támogatniuk, amely lehetővé teszi az ilyen alapok számára anyugdíjcélú megtakarítások hatékony kihelyezését, a velük kapcsolatban felmerülő kockázatokkezelését, valamint a nyugdíjcélú megtakarítások nem spekulatív jellegének megőrzését.
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline.
Levonhatjuk azt a következtetést, miszerint a népesedési előrejelzések arra engednek következtetni, hogy az euróövezetben a demográfiai változás 2015 körül válik majd a legnyilvánvalóbbá, jóllehet az egyes országok eltérő ütemben haladnak ezen az úton, több országban márel is kezdett csökkenni a népesség.
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Bár számos ország kezdi javítani adó- és juttatási rendszerei ösztönzőinek összeegyeztethetőségét, valamint állami pénzügyeinek fenntarthatóságát,további mélyreható reformokra lesz szükség a közeljövőben.
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
Azért van szükség az átfogó ésösztönzőkkel kompatibilis reformok időben történő bevezetésére, hogy felkészüljünk a demográfiai változásra.
A number of countries recorded deficit ratios ator above the 3% of GDP reference value andfour countries (Germany, Greece, France andthe Netherlands) were in an excessive deficitsituation.
Az Eurostattólszármazó legutóbbi adatok szerint, az euróövezet deficitje lényegében nem változott, a GDP2,7%-át tette ki (lásd az 5. táblázatot).
For the third year in a row, deficitsexceeded 3% of GDP by a significant margin in Germany and France.
Az euróövezet legtöbb országa nem érte el a 2003. év végi – 2004.év eleji frissített stabilitási programokban kitűzött célokat.
Following significantstatistical revisions, it became clear thataccording to the ESA 95 methodology Greecehad recorded deficits above the reference valuesince 1997; its deficit for 2004 was 6.1% of GDP.
Átlagosan a GDP0,3 százalékpontjábal tértek el a céloktól, főként azért, mertegyes komoly egyensúlyhiánnyal küszködőországok nem tudták teljesíteni a strukturáliskonszolidációra vonatkozó nagyratörő terveiket.
Italy posted a deficit of 3.0% of GDP and Portugal recorded a deficit of justbelow 3% of GDP, despite the continued(though declining) implementation of sizeabletemporary policy measures.
Az euróövezetben a munkanélküliségi ráta2004-ben 8,8% volt, így lényegében változatlanmaradt (lásd a 28. ábrát). Nem jegyeztek fellényeges változást a munkanélküliek korcsoportok és nemek szerinti megoszlásában sem.
BUDGET BALANCE BROADLY STABLE IN 2004Fiscal developments in the euro area wereunsatisfactory in 2004.
Az euróövezet legtöbb országában az átlagosmunkanélküliség 2003 és 2004 folyamán gyakorlatilag nem változott, bár egyes országok
According to the latestdata available from Eurostat, the euro areadeficit remained broadly stable at 2.7% of GDP (see Table 5).
Számos ország deficitje elérte vagy meg ishaladta a GDP3%-ára beállított referenciaértéket, négy ország (Németország, Görögország,Franciaország és Hollandia) pedig túlzott deficithelyzetbe került.
The budgetary outcomein 2004 reflected a slight fiscal loosening,while the impact of the economic cycle wasminor.
Három egymást követőévben a deficit jelentős eltéréssel haladta mega GDP3%-át Németországban és Franciaországban.
Most euro area countries failed to meetthe targets set out in the updated stabilityprogrammes of end-2003 and early 2004.Targets were missed on average by 0.3percentage point of GDP, mainly becauseof a failure to meet ambitious structuralconsolidation plans on the part of countrieswith substantial imbalances.
Jelentős mértékű statisztikai revíziókután vált világossá, hogy az ESA95 módszer-
Table 5 Fiscal positions in the euro area
5. táblázat Fiskális pozíciók az euróövezetben
(as a percentage of GDP)
(a GDPszázalékában)
General government surplus (+) / deficit (-)
Államháztartás többlete (+) / hiánya (-)
Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland
Euróövezet Belgium Németország Görögország Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália Finnország
General government gross debt
Államháztartás bruttó adóssága
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Források: Eurostat és az EKB számításai.Megjegyzés: Az adatok a túlzott hiány esetén követendő eljárás definícióján alapulnak.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Aköltségvetési egyenlegekben nem szerepel az UMTS licencek eladásából származó bevétel.
ECB Annual Report 2004
tan szerint Görögország deficitje már 1997 ótaa referenciaérték felett van, 2004. évi hiánya a GDP 6,1%-át teszi ki.
some restraint (mainly via public consumptionand social benefits) despite the partialdisappearance of temporary measures. Whilethis reflects a reversal of more lax expenditurepolicies in recent years, it was not sufficient tofully offset the revenue decline.
Olaszország deficitje a GDP3,0%-a volt, Portugáliáé a folyamatosan (bár csökkenő lendülettel) végrehajtottjelentős mértékű átmeneti gazdaságpolitikaiintézkedések ellenére éppen csak a GDP3%-aalatt maradt.
GDP growthis estimated to have increased broadly in linewith potential growth, and the economicenvironment is therefore estimated to have hadvery little effect on the change in the cyclicalcomponent of the budget on average.
kedésnek megfelelő mértékben gyorsult, ezért a gazdasági környezetnek a becslések szerintátlagban alig volt hatása a költségvetés ciklikuselemének változására.
Structuralconsolidation was implemented in only a fewcases.
Strukturális konszolidációt csupán néhány esetben hajtottak végre.
All three very highly indebted countries(Belgium, Greece and Italy) continued tobenefit from interest expenditure savings, witha favourable effect on overall budgetarypositions.
Ahárom leginkább eladósodott ország számára(Belgium, Görögország és Olaszország)továbbra is hasznot jelentettek a kamatkiadásimegtakarítások, amelyek kedvező hatással voltak a költségvetési pozíciók általános állapotára.
This partly compensated for theworsening of the primary balances in thesecountries.
Ez részben ellensúlyozta a szóban forgóországok elsődleges egyensúlyának romlását.
The euro area debt-to-GDP ratio increased, forthe second year in a row, to 71.3% in 2004.This worsening mainly reflects the low (andfalling) primary surplus ratio, the fact thateconomic growth was lower than the implicitaverage interest rate on public debt, and insome cases sizeable discrepancies betweendeficit and debt developments – known asdeficit-debt adjustments.
Ha az Európai Bizottság becslései alapján a ciklikus hatásokkal kiigazított elsődleges egyenleggel mérjük, az euróövezet egészére számítottköltségvetési eredmény enyhén expanzívköltségvetési politikai irányt tükrözött.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
Gyakorlatilag változatlan kamatkiadások mellett,elsősorban az elsődleges egyenleg romlásaokozta ezt a jelenséget.
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
AGDPnövekedése abecslések szerint nagyjából a potenciális növe-
Fiscal developments reflect the fact that, onaverage in the euro area, tax cuts and the gradualphasing-out of temporary adjustment measureswere insufficiently financed by savings inprimary expenditure.
Aköltségvetési folyamatokból kitűnik, hogy az euróövezet átlagában az elsődleges kiadásokmegtakarításai nem voltak elegendőek azadócsökkentések és az átmeneti korrekciókfokozatos megszüntetésének finanszírozására.
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
Abevételeket csökkentette a közvetlen adók éstársadalombiztosítási járulékok csökkentése,valamint az átmeneti intézkedések megszűnésekövetkeztében a tőkebevételek visszaesése.Ezeket részben ellensúlyozták a közvetlen adókemelkedései.
Thisdevelopment is reflected both in the increase in the debt-to-GDP ratios and in the higher annualgrowth rates of debt securities issued by general government in the euro area – 5.0%, 5.5% and5.4% at the end of 2002, 2003 and 2004 respectively (against 3.3% at the end of 2001).1
Akiadási oldalon az átmenetiintézkedések megszűnése ellenére kimutathatóbizonyos mértékű korlátozás (elsősorban a közösségi fogyasztáson és a társadalmi juttatá-
1Growth rates are based on financial transactions and are corrected for reclassifications, revaluations, exchange rate variations andother changes that do not arise from transactions.
Az euróövezet GDP-arányos adóssága már kétegymást követő évben növekedett, és 2004-benelérte a 71,3%-ot.
For details, see the Technical note for Sections 4.3 and 4.4 of the “Euro areastatistics” section in the ECB’s Monthly Bulletin.
Ez a romlás főként az alacsony (és csökkenő) elsődleges többletmutató-
ECB Annual Report 2004
8. keretes írás
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
A ábra Az euróövezet állami hitelviszonyt megtestesítő értékpapírállománya kibocsátó országok szerint 2004ben
(percentages; end of period)
(százalékban; időszak vége)
The evolution of the structure of outstandinggeneral government debt securities in the euroarea has three key features. First, governmentdebt is issued predominantly by centralgovernment, which accounted for 94.3% ofoutstanding debt securities in 2004, withother general government responsible forthe remaining 5.7% (see the table below).Nevertheless, the other general governmentsector has become more active.
Az államháztartás adósságát megtestesítőértékpapírok teljes összegét tekintve 2004. évvégén az euróövezet e szegmensében a legfőbbszerepet Olaszország, Németország és Franciaország tőkepiacai játszották, a teljes piacbólrészesedésük hozzávetőleg 20-30% volt (lásdaz Aábrát).
Second, regarding the breakdown of government debt securities by maturity, longterm debtaccounted for around 91.6% of outstanding debt securities at the end of 2004.
Az euróövezet államháztartási adósságát megtestesítő értékpapírállomány-szerkezete kialakulásának három fő jellemzője van.
Third, the table also indicates that the vast majority of longterm general government debtsecurities are issued at a fixed rate. Over time, the relative importance of floating-rate issueshas decreased substantially, from 12.3% of the total in 1998 to 7.6% in 2004.
Először is, a hitelviszonyt megtestesítő állampapírok kibocsátását túlnyomó többségében a központi kormányok végzik, 2004ben a forgalomban lévőhitelviszonyt megtestesítő értékpapírok 94,3%-át ők bocsátották ki, míg az államháztartás többiszereplői csak a maradék 5,7%-ot (lásd az alábbi táblázatot).
Underlying thisdevelopment is the gradual decline towards the end of the 1990s in the term premium paid bysome governments on fixed-rate longterm securities in an environment of price stability. Italy,
Mindazonáltal az államháztartásegyéb szektorai aktív részt vállalnak benne, hiszen a központi kormányzat által kibocsátotthitelviszonyt megtestesítő értékpapírok részaránya 1998 óta zsugorodik, az államháztartásegyéb szektorai által kibocsátott adósságpapírok aránya viszont kis híján megkétszereződött1998 és 2004 között.
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
1Anövekedési ütemek pénzügyi tranzakciókon alapszanak, átsorolási, átértékelési, árfolyam-változási és egyéb nem tranzakciókbóladódó hatásokkal igazítottak.
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm securities fixed-rate floating-rate Shortterm securities Total general government in EUR billions
Ezt bővebben az EKB Havi jelentésének„Az euróövezet statisztikai adatai” című rész 4.3. és 4.4.pontjaihoz fűzött technikai megjegyzések fejtik ki.
(basis points; monthly data)
(bázispontok; havi adatok)
Greece Finland
Görögország Finnország
Belgium Ireland Netherlands
Belgium Írország Hollandia
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Források: BIS és az EKB számításai.1) Ahosszú lejáratú államkötvényhozamok tízéves vagy ahhoz legközelebbi kötvénylejáratra vonatkoznak.
where the share of floating-rate debt securities is 20.7%, is the only country significantly abovethe euro area average.
Atáblázatbólkitűnik, hogy a rövid lejáratú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok részaránya 1998 és 2000között visszaesett, de azután ismét emelkedésnek indult.
The decline in risk premia has been reflected in more favourable costs of debt financing inrecent years.
Harmadszor, a táblázat azt is jelzi, hogy a hosszú lejáratú hitelviszonyt megtestesítő állampapírok túlnyomó többsége fix kamatozású.
For example, the euro area average ten-year government bond yield declined froman average of 7% in the period 1994-98 to an average of 4.7% in the period 1999-2004.
Idővel a változó kamatozású kibocsátások viszonylagos jelentősége lényegesen visszaesett: 1998ban még az összes kibocsátás 12,3%-át tettékki, 2004ben már csak 7,6%-át.
Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
Ennek az a magyarázata, hogy az 1990-es évtized cége felé
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
fokozatosan visszaesett az a fix lejárati felár, amit egyes kormányok a rögzítet kamatozású,hosszú lejáratú értékpapírokra stabil árkörülmények között fizettek.
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
(x tengely: százalékpontok; y tengely: bázispontok)
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
Forrás: Eurostat és EKB.1) x tengely: ANémetországhoz viszonyított relatív GDP-ará-nyos adósság csökkenése, azaz a Németország GDP-arányosadóssága és más euróövezeti országok GDP-arányos adósságaközötti különbség csökkenése 2001 és 2004 között.2) y tengely: hozamkülönbözetek csökkenése a német tízévesállamkötvényekhez képest 2001 januárja és 2004 decembereközött.Megjegyzés: Az ábrát a következőképpen kell értelmezni, Belgiumot felhasználva példaként.
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
Belgiumban a GDP-arányosadósságráta 2001-ben 108%, 2004ben pedig 95,8% volt, miközben Németországban 2001-ben 59,4%-ot, és 2004ben 66%-ottett ki.