natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stayed in Luxembourg as a guest of the Collart family, owners of Schengen Castle, in September 1871; two of the poet’s sketches depict the castle’s tower.
A Collart család – a schengeni vár tulajdonosai – vendégeként Luxemburgban járt 1871 szeptemberében; a költő két rajza a vár tornyát ábrázolja.
The Member States are expected to deploy mobile units to carry out external border surveillance along stretches of border between the Schengen area’s external border crossing points (Article 12 of the Schengen Borders Code).
A tagállamoknak mozgó egységeket is be kell vetniük a schengeni térség külső határátkelőhelyei közötti határszakaszok őrizete céljából (a Schengeni határellenőrzési kódex 12. cikke értelmében).
Nationals from certain third countries are required to obtain a visa if they wish to enter the Schengen area. The Visa Code provides for a uniform Schengen visa, valid for the territory of the entire Schengen area.
A luxemburgi kormány külügyi államtitkáraként (1989–94) ő írta alá a végrehajtásról szóló egyezményt 1990. június 19-én Luxemburg nevében.
Given how difficult the European institutions had found it to produce substantive results, some countries opted to create this area without borders on a purely governmental basis outside of the EU institutional framework: this was the story of Schengen from 1985 onwards.
Mivel az európai intézményeknek rendkívül nehezen sikerült lényeges eredményeket produkálniuk, néhány ország úgy döntött, hogy ezt a határok nélküli területet pusztán kormányközi alapon, az EU intézményi keretrendszerén kívül hozzák létre: ez volt Schengen története 1985től kezdve.
Under the Treaty of Amsterdam (1997-1999), Schengen cooperation became incorporated within the European Union, despite the two areas not being identical geographically: some Union members do not take part at all, or only partially, in the operation of Schengen, while some EU non-member countries also form part of the Schengen area.
Az Amszterdami Szerződés értelmében (1997–1999) végül a schengeni együttműködés az Európai Unió részévé vált, bár a két terület földrajzi szempontból nem teljesen azonos: egyes uniós tagállamok egyáltalán nem vesznek részt a schengeni rendszer működésében, vagy csak részben vesznek részt, miközben bizonyos EU-n kívüli országok a schengeni térség részét alkotják.
(Schengen Protocol annexed to the Treaty of Amsterdam).The 1985 and 1990 Schengen Agreements were concluded between some of the member countries of the European Union outside the Union’s institutional framework.
Bizonyos harmadik országok állampolgárai kötelesek vízumért folyamodni, ha be kívánnak utazni a schengeni térségbe.
By the time of the Treaty of Amsterdam’s negotiation, all of the then EU Member States, with the exception of Ireland and the United Kingdom, had signed these Agreements.
A vízumkódex egységes schengeni vízumot határoz meg, amely az egész schengeni térség területén érvényes.
Therefore, it was decided to incorporate the rules governing cooperation in the Schengen area (the Schengen acquis) within the new Treaty of Amsterdam (signed in 1997 – entered into force on 1 May 1999).
Egy ilyen vízum tulajdonosa átutazhat a schengeni térség tagországainak területén, vagy egy hat hónapos időszakon belül legfeljebb három hónapig ott tartózkodhat. A vízum érvényességi ideje legfeljebb öt év.
Special rules were established for Ireland and the United Kingdom (opt-in option).
A vízum kiadásáért a schengeni térségen belüli fő úti célnak minősülő ország illetékes hatósága a felelős, illetve – amennyiben nincs ilyen – annak az országnak a hatósága, amelybe az adott személy elsőként utazik be.
responsible for issuing the visa is the one located in the primary destination within the Schengen area or, failing that, the authority in the initial country of entry.
(Az Amszterdami Szerződéshez csatolt schengeni jegyzőkönyv)Az 1985ös és 1990-es Schengeni Megállapodásokat az Európai Unió egyes tagállamai kötötték ugyan, de az Unió intézményi keretrendszerén kívül.
The uniform visa model is determined by EU law and, as a result, applied by all the member countries; at the same time, the conditions and charges for issuing visas have been harmonised.
Az Amszterdami Szerződésről szóló tárgyalásokig azonban az EU valamennyi tagállama – Írország és Nagy-Britan-nia kivételével – aláírta ezeket a megállapodásokat.
Third edition
Harmadik kiadás y v az in t
Handbook on Integration for policy-makers and practitioners
Kézikönyv az integrációról ó l _BAR_ szakpolitikusok és szakemberek számára
Directorate-General Justice, Freedom and Security
Jogérvényesülés,Szabadság és Biztonság Főigazgatósága
Handbook on Integrationfor policy-makers and practitioners
Kézikönyv az integrációról szakpolitikusok és szakemberek számára
Third edition, April 2010
Harmadik kiadás, 2010. április
This Handbook was written by Jan Niessen and Thomas Huddleston of MPG on behalf of the European Commission (Directorate General for Justice, Freedom and Security)
A kézikönyvet az Európai Bizottság (Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága) nevében, a Migrációs Politika Csoportjának tagjai, Jan Niessen és Thomas Huddleston készítették.
It can be downloaded from the European Commission's website at http://europa.eu/comm/justice_home/ and from the European Web Site on Integration at www.integration.eu
A kézikönyv letölthető az Európai Bizottság weboldaláról:http://ec.europa.eu/comm/justice_home/ , valamint az európai integrációs weboldalról: www.integration.eu
' European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Európai Unió, 2010A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
' Photography : MM Productions/Corbis
© Fényképezte: MM Production/Corbis
Chapter 1: European exchange of information and good practice
1. fejezet: Európai információcsere és bevált gyakorlatok
1.1 Targeted European cooperation on integration
A beilleszkedéssel kapcsolatos célzott európai együttműködés
1.2 The Handbook in focus
1.2 A kézikönyvről
Chapter 2: Mass media and integration
2. fejezet: Tömegtájékoztatás és beilleszkedés
2.1 Challenges and opportunities in the media environment
Kihívások és lehetőségek a média világában
2.2 Developing an effective media strategy
2.2 Hatékony médiastratégia kialakítása
Chapter 3: Awarenessraising and migrant empowerment
3. fejezet: Figyelemfelkeltés és a bevándorlók szerepének erősítése
3.1 Awarenessraising : informing opinion and activating the public
Figyelemfelkeltés: a közvélemény tájékoztatása és aktiválása
3.2 Building capacity and choosing action
3.2 Kapacitásépítés és a fellépés kiválasztása
Chapter 4: Dialogue Platforms
4. fejezet: Vitafórumok
4.1 Setting up and running a platform : overcoming obstacles
Fórumok kialakítása és működtetése: az akadályok leküzdése
4.2 Roles for a leading public authority or civil society organisation
4.2 Az irányító hatóság vagy civil társadalmi szervezet feladatai
5.2 The acquisition of nationality
5.2 Az állampolgárság megszerzése
5.3 Administrative procedures encouraging citizens-to-be
5.3 A leendő állampolgárokat ösztönző közigazgatási eljárások
5.4 From acquisition to active citizenship among old and new citizens
5.4 Az állampolgárság megszerzésétől az aktív polgári szerepvállalásig a régi és új polgárok esetében
Chapter 6: Immigrant Youth, Education and the Labour Market
6. fejezet: Bevándorló fiatalok, oktatás és a munkaerőpiac
6.1 Improving the school system
Az iskolarendszer javítása
6.3 Facilitating the transition to higher education and the labour market
6.3 A felsőoktatásba és a munkaerőpiacra történő belépés elősegítése
Annex I : Common basic principles for immigrant integration policy in the European Union
I. melléklet: Az Európai Unió bevándorlói beilleszkedési politikájának közös alapelvei
Annex II : Integration benchmarking tool
II. melléklet: A beilleszkedés teljesítményértékelési eszköze
Annex III : National Contact Points on Integration
III. melléklet: A beilleszkedéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartók
Annex IV : Selected Bibliography
IV. melléklet: Ajánlott irodalom
Legend :
Jelmagyarázat: :
The Handbook has been structured for ease of reference with the use of boxes and the following symbols :
A kézikönyv szövegét az áttekinthetőség érdekében keretes írások, valamint a következő szimbólumok strukturálják: :
= Conclusion highlighting lessons learned
= Következtetés, amely rámutat a levonható tanulságokra
= Examples of good practice
= Példa a bevált gyakorlatra
= A website link to further information.
= Weboldal linkje a további tájékozódáshoz.
Weblinks have been provided wherever
Lehetőség szerint minden esetben
Z possible.
Z feltüntettük a linkeket.
Please note these links were live at time of drafting but are subject to change.
Felhívjuk figyelmét, hogy bár az anyag összeállításakor a linkek aktívak voltak, előfordulhat, hogy később megváltoztak.
Seven years ago, at the European Council in Thessaloniki, the Heads of State and Government called for more discussion on integration between Member States with a view to learning from one another.
Hét évvel ezelőtt, az Európai Tanács Theszaloníkiben tartott ülésén az állam- és kormányfők az integrációról folytatott szélesebb körű eszmecserére szólították fel a tagállamokat az egymástól való tanulás érdekében.
The European Commission, in cooperation with the National Contact Points on Integration, experts who meet together regularly, decided to draw up a handbook of good practice.
Az Európai Bizottság úgy döntött, hogy a beilleszkedéssel foglalkozó, rendszeresen találkozó nemzeti kapcsolattartó szakértőkkel együttműködve kézikönyvet állít össze a bevált gyakorlatokról.
Today, we present this third edition of the handbook. It covers subjects of great importance : ‘the mass media and integration’, ‘awareness-raising and migrant empowerment’, ‘dialogue platforms’, ‘acquisition of nationality and practice of active citizenship’, ‘immigrant youth, education and the labour market’.
Ma e kézikönyv harmadik kiadását mutatjuk be, amely a következő fontos témákkal foglalkozik: „a tömegtájékoztatás és a beilleszkedés”, „a közvélemény figyelmének felkeltése és a migránsok szerepének erősítése”, „vitafórumok”, „az állampolgárság megszerzése és az aktív polgári szerepvállalás gyakorlata”, „bevándorló fiatalok, oktatás és a munkaerőpiac”.
Almost 600 experts, from Governments and representing civil society, worked for over 18 months to exchange ideas on these crucial topics.
Közel hatszáz, a kormányokat és a civil társadalmat képviselő szakértő több mint 18 hónapon keresztül dolgozott e kiadáson, eszmecserét folytatva e kulcsfontosságú kérdésekről.
The result is the vast range of inspiring, concrete examples contained in this edition of the handbook.
Ennek eredménye a kézikönyv e kiadásában található, inspiráló konkrét példák széles skálája.
But this handbook is not the only fruit of the experts’ work.
E kézikönyv azonban nem csupán a szakértők munkájának köszönhető.
Seven years, three editions, fourteen technical seminars, the involvement of several hundred people : all this created a connected, well-functioning community of practitioners.
Hét év alatt, amelynek során – több száz fő közreműködésével – három kiadás elkészítésére és tizennégy szakmai szeminárium megszervezésére került sor, a szakemberek jól működő, szerves közössége alakult ki.
Challenges in this area persist, but the handbook takes us a step further in finding common solutions to meet them.
E területen maradnak még kihívások, de e kézikönyv egy lépéssel közelebb visz minket ahhoz, hogy közös megoldásokat találjunk rájuk.
In previous editions we dealt with introduction programmes, civic participation, indicators, mainstreaming, urban housing, economic integration and integration governance.
Az előző kiadásokban foglalkoztunk a bevezető programokkal, a polgári részvétellel, a mutatókkal, az általános érvényesítéssel, a városi lakhatási kérdésekkel, a gazdasági integrációval és a kormányzással az integrációval összefüggő kérdések terén.
With this third edition, almost all areas of relevance identified by the Common Basic Principles agreed by Member States back in 2004 have been covered.
E harmadik kiadás megjelenésével elmondhatjuk, hogy szinte az összes olyan vonatkozó területet sikerült lefedni, amelyet a tagállamok 2004-ben a közös alapelvekben megjelöltek.
This integration community is growing.
Ez az integrációs közösség folyamatosan bővül.
A forum accessible to all was opened last year – the European Website on Integration.
A múlt évben megnyitottunk egy mindenki előtt nyitva álló fórumot: az integrációval foglalkozó európai honlapot.
Hundreds of good practices have been added to keep inspiring us, often leading to new, excellent ideas and projects.
Több száz bevált gyakorlat került összegyűjtésre, amelyek gyakran új, kiváló ötletekhez és projektekhez nyújtanak ihletet.
Some of these are funded by the European Fund for Integration.
E projektek egy részét a Európai Integrációs Alap finanszírozza. finanszírozza.
With this third edition and the launch of the website, we complete the first stage of the 2005 Common Agenda for Integration.
A kézikönyv e harmadik kiadásával és a honlap megnyitásával lezárul a 2005-ös közös beilleszkedési program első szakasza.
The Treaty of Lisbon encourages us to establish measures providing incentives and support for the action of Member States to promote integration.
A Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi a beilleszkedés elősegítésére irányuló tagállami intézkedések ösztönzésére és támogatására szolgáló intézkedések elfogadását.
With the impetus provided by the Stockholm Programme, Ministerial Conferences on Integration and debates of the European Integration Forum, we now enter a dynamic period of work towards a common goal – the well-being of all citizens in a diverse society.
A stockholmi program, az integrációval foglalkozó miniszteri konferenciák és az európai integrációs fórum keretében zajló viták adta lendületnek köszönhetően most a közös cél – egy sokszínű társadalomban élő valamennyi polgár jóléte – érdekében folyó munka dinamikus szakaszába lépünk.
The European Commission remains fully committed to this process.
Az Európai Bizottság továbbra is teljes mértékben elkötelezett e folyamat mellett.
Jonathan Faull Director General DG Justice, Freedom and Security European Commission
Jonathan Faull Főigazgató A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága Európai Bizottság
The Handbook on Integration contains ‘lessons learned’ and good practices drawn from the experience of policy-makers and practitioners across Europe.
Az integrációról szóló kézikönyv az európai szakpolitikusok és szakemberek tapasztalataiból merített bevált gyakorlatokat és tanulságokat tartalmazza.
By collecting and presenting concrete examples from different areas of immigrant integration, the Handbook feeds into a larger policy process in the field of integration in the European Union (EU), notably the development of the European framework on integration.
A kézikönyv a bevándorlók beilleszkedésével kapcsolatos különböző területekről összegyűjtött konkrét példák bemutatásával az Európai Unióban (EU) az integráció terén zajló nagyobb szabású politikai folyamathoz, nevezetesen a beilleszkedésre vonatkozó európai keretrendszer kialakításához kíván hozzájárulni.
As with previous versions of the Handbook, the third version covers a mixture of ‘substantive’ and ‘methodological’ topics. It covers three thematic subjects and three governance approaches.
A kézikönyv harmadik kiadása a korábbi változatokhoz hasonlóan érdemi és módszertani témákat taglal, és három nagyobb témakört, valamint három irányítási megközelítést ölel fel.
Chapters on the role of the media, the acquisition of nationality and the practice of active citizenship, and the experiences of immigrant youth in the education system and labour market present practices and lessons learned in these specific areas.
A média szerepéről, az állampolgárság megszerzéséről és az aktív polgári szerepvállalás gyakorlásáról, valamint a bevándorló fiatalok oktatási rendszerben és a munkaerőpiacon szerzett tapasztalatairól szóló fejezetek az adott területhez kapcsolódó eljárásokat és a levonható tanulságokat ismertetik.
Chapters on European exchange of information and good practice, awarenessraising and empowerment, and dialogue platforms examine the structures and mechanisms used for implementing successful integration strategies across all policy fields.
Az információk és a bevált gyakorlatok európai megosztásáról, a fi gyelemfelkeltésről és a bevándorlók szerepének megerősítéséről, valamint a vitafórumokról szóló fejezetek a sikeres beilleszkedési stratégiák végrehajtásához használt struktúrákat és mechanizmusokat vizsgálják, valamennyi szakpolitikai területre vonatkozólag.
The third edition is based on a series of technical seminars hosted by the ministries responsible for integration in Vienna (November 2007), Paris (November 2007), Athens (March 2008), Dublin (May 2008), Lisbon (November 2008) and Tallinn (February 2009).
A harmadik kiadás az integrációért felelős minisztériumok által rendezett szakmai szemináriumokra épül, amelyeket Bécsben (2007. november), Párizsban (2007. november), Athénban (2008. március), Dublinban (2008. május), Lisszabonban (2008. november) és Tallinnban (2009. február) tartottak.
A thriving Europe aims to secure the long-term well-being of all the residents of its diverse societies.
A virágzó Európa célja az, hogy sokszínű társadalmaiban minden lakosa számára biztosítsa a hosszú távú jóllétet.
Different groups of immigrants will continue to arrive and settle in European societies that are themselves in transformation under the influence of socioeconomic and demographic changes.
Az európai társadalmakban a jövőben is különféle bevándorlócsoportok érkeznek és telepednek le, és a társadalmak a társadalmigazdasági és demográfiai változások következtében maguk is átalakuláson mennek keresztül.
Integration policies aim to bring about, over time, a convergence of societal outcomes for all.
A beilleszkedési politikák célja az, hogy idővel mindenki számára megvalósuljon a társadalmi eredmények egymáshoz történő közelítése.
This requires the active involvement of all citizens and residents ; those with and without an immigrant background.
Ehhez minden állampolgár és lakos aktív részvételére szükség van, a bevándorlókéra és a nem bevándorlókéra egyaránt.
They can contribute to the social, economic, cultural and civic life of society by using their skills and competencies.
Az egyének készségeik és kompetenciáik kihasználásával hozzájárulhatnak a társadalom szociális, gazdasági, kulturális és polgári életéhez.
Individuals develop a capacity for lifelong learning and are empowered as agents of change for integrating societies.
Az egyénekben kialakul az egész életen át tartó tanulás képessége, és megnő az integrálódó társadalmak változásainak mozgatórugóiként betöltött szerepük.
Comparable rights and responsibilities make participation possible, as does the opening up of mainstream institutions.
A részvételt hasonló jogok és kötelezettségek biztosítása, valamint a többségi intézmények megnyitása teszi lehetővé.
Residents with a migration background may encounter difficulties related to their origins, settlement conditions or discrimination.
A migráns hátterű lakosok adott esetben a származásukhoz, a letelepedési feltételekhez vagy megkülönböztetéshez kapcsolódó nehézségekkel szembesülhetnek.
Residents without a migration background may encounter difficulties in living with their new fellow residents, adjusting to the increased diversity around them and negotiating new concepts of citizenship and participation.
A nem bevándorló hátterű lakosok számára problémát jelenthet az új lakosokkal való együttélés, a fokozódó sokféleséghez való alkalmazkodás, valamint a polgári szerepvállalás és a részvétel új koncepcióinak kialakítása.
New arrangements of active citizenship are negotiated by removing obstacles and by building on facilitators of societal integration.
Az aktív polgári szerepvállalásra vonatkozó új megállapodások az akadályok felszámolása és a társadalmi integrációt előmozdító segítőkre való hagyatkozás révén kerülnek megvitatásra.
Public authorities, civil society and the private sector help themselves and the integration process by becoming ‘learning organisations.’
A hatóságok, a civil társadalom és a magánszektor saját magukon is segítenek, és a beilleszkedési folyamatot is előmozdítják, ha „tanuló szervezetekké” válnak.
They acquire intercultural knowledge and are proactive in addressing the changing needs, social dynamics and well-being of their increasingly diverse population.
Interkulturális ismeretekre tesznek szert, és proaktív módon foglalkoznak az egyre sokrétűbb népesség változó szükségleteivel, társadalmi dinamikájával és jóllétével.
Chapter One differs from the other chapters as it presents how the exchange of information and good practice currently works through the targeted European cooperation on integration.
Az első fejezet annyiban különbözik a többitől, hogy azt mutatja be, milyen módon valósul meg jelenleg az információk és a bevált gyakorlatok cseréje a célirányos európai integrációs együttműködés révén.
The few practice examples concern EU-level activities, instead of national practices.
A néhány gyakorlati példa uniós szintű tevékenységekre – nem nemzeti gyakorlatokra – vonatkozik.
The chapter refers to the setting of legal standards and reporting on their implementation.
A fejezet említést tesz a jogi normák rendszeréről, valamint beszámol ezek végrehajtásáról.
It also refers to the setting of policy priorities at European level and briefly describes major elements of the Common Agenda for Integration such as the European Website on Integration and the European Integration Forum.
Szót ejt továbbá a szakpolitikai prioritások európai szintű meghatározásáról, és említést tesz a közös beilleszkedési program főbb elemeiről, úgymint az európai integrációs weboldalról és az Európai Beilleszkedési Fórumról.
In particular, it describes the Handbook exercise, including the three series of technical seminars, which led to three handbook editions for policy-makers and practitioners.
Ezen belül leírást ad a kézikönyv kidolgozására vonatkozó eljárásról, ideértve a három szakmai szemináriumsorozatot is, amelyek keretében a szakpolitikusoknak és szakembereknek szánt kézikönyv három kiadására került sor.
Chapter Two’s thematic focus is the role of the mass media in immigrant integration.
A második fejezet tárgya a tömegtájékoztatás szerepe a bevándorlók beilleszkedésében.
In liberal democracies that guarantee the freedom of the press, the media’s role is to provide information, education, and entertainment.
A sajtószabadságot garantáló liberális demokráciákban a média feladata az, hogy tájékoztasson, oktasson és szórakoztasson.
The media functions as a platform for open and honest communication about the positive and negative sides of social realities, including migration.
A média a társadalmi valóság (ezen belül a migráció) pozitív és negatív aspektusait egyaránt megmutató nyílt és őszinte kommunikációs fórum.
It possesses powerful instruments for influencing attitudes in society and providing information for everyone in society, including immigrants.
Hatékony eszközökkel rendelkezik egyrészt a társadalomban tapasztalható attitűdök befolyásolására, másrészt arra is, hogy a társadalomban mindenki számára – a bevándorlók számára is – tájékoztatást nyújtson.
Media organisations are learning to capture the needs of an increasingly diverse audience, remove obstacles and open opportunities in their profession and organisations for people with an immigrant background.
A médiaszervezetek jelenleg tanulják, hogyan vehetik jobban f i figyelembe az etnikailag egyre sokrétűbbé váló közönség igényeit, hogyan küszöböljék ki az akadályokat, és nyissák meg a szakmában és a szervezeteikben kínálkozó lehetőségeket a bevándorló hátterű személyek előtt.
Media professionals, governments, politicians, the public, organised civil society and private companies all have a role to play.
Ebben a médiaszakembereknek, a kormányoknak, a politikusoknak, a nyilvánosságnak, a szervezett civil társadalomnak és a magánvállalatoknak egyaránt megvan a maguk szerepe.