natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Federal Republic of Germany argues that the development of the Commission’s understanding of the law in terms of the scope of Article 4(c) CS and Article 67 CS respectively required a more detailed statement of the reasons and justification for the contested decision. 73
A Németországi Szövetségi Köztársaság hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak az ESZAK 4. cikk c) pontja és az ESZAK 67. cikk hatályára vonatkozó jogi álláspontjának fejlődését behatóbban kellett volna indokolni és igazolni a vitatott határozatban. 73
It is clear from the fourth indent of the second paragraph of Article 5 CS and the first paragraph of Article 15 CS that the Community is to ‘publish the reasons for its actions’
Az ESZAK 5. cikk második bekezdése negyedik francia bekezdésének és az ESZAK 15. cikk első bekezdésének szövegéből következik, hogy a Közösség „nyilvánosságra hozza tevékenységének indokait”, és hogy „a [Bizottság] határozatai, ajánlásai
72 — Decision of 21 November 2001 on the taxfree provisions introduced by France for setting up establishments abroad (OJ 2002 L 126, p. 27).
72 – A vállalkozások külföldi telephelyei számára Franciaország által előírt adómentességi rendelkezésekről szóló, 2001. november 21-i határozat (HL 2002. L 126., 27. o.).
75 — Case C-188/96 P Commission v V [1997] ECR I-6561, paragraph 24 and caselaw cited.
P. sz., Bizottság kontra V ügyben 1997. november 20-án hozott ítélet (EBHT 1997., I-6561. o.) 24. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
73 — Paragraph 53 of the response and intervention in support of the cross-appeal.
73 – A fellebbezésre adott válasz és a csatlakozó fellebbezés melletti beavatkozás 53. pontja.
COMMISSION v SALZGITTER and that ‘[d]ecisions, recommendations and opinions of the [Commission] shall state the reasons on which they are based and shall refer to any opinions which were required to be obtained’.
BIZOTTSÁG KONTRA SALZGITTER és véleményei indokoltak, és tartalmazzák a kötelezően beszerzett véleményekre való utalást.”
It follows from those provisions and from the general principles contained in the ECSC Treaty that the Commission is required to give reasons for the general or individual decisions which it adopts, regardless of the legal basis chosen for that purpose.
Az is következik ezekből a rendelkezésekből, valamint az ESZAK-Szerződés általános elveiből, hogy a Bizottság köteles indokolni az általa hozott általános és egyedi határozatokat, függetlenül az általa e célból választott jogalaptól.
Moreover, the insufficiency or lack of reasoning constitutes an infringement of essential procedural requirements within the meaning of Article 33 CS and is a matter of public policy which the Community judicature must raise of its own motion.
Az indokolás hiánya vagy elégtelensége egyébiránt az ESZAK 33. cikk értelmében vett lényeges eljárási szabályok megsértését jelenti, és olyan, közrendre vonatkozó jogalap, amelyet a közösségi bírónak hivatalból vizsgálnia kell.
76 or other persons concerned by the measure in accordance with the second paragraph of Article 33 CS — to ascertain the reasons for it.
76 lyek – megismerhessék a meghozott intézkedés indokait.
It is not, however, necessary for the reasoning to go into all the relevant facts and points of law, since the question whether the statement of reasons meets the requirements of Article 5 CS and 15 CS must be assessed with regard not only to its wording but also to its context and to all the legal rules governing the matter in question.
Az indokolásnak nem kell valamennyi releváns ténybeli és jogi elemet tartalmaznia, mivel azt, hogy valamely aktus indokolása megfelel-e az ESZAK 5. cikkben és az ESZAK 15. cikkben előírt követelményeknek, nem pusztán a szövegére figyelemmel kell megítélni, hanem az összefüggéseire, valamint az érintett tárgyra vonatkozó jogszabályok összességére való tekintettel is.
78In the context of State aid control, the examination of the reasons given for a Commission decision must also take account of the complex assessments which the institution must carry out and the discretionary choices that it may make.
78 Az állami támogatások ellenőrzésekor valamely bizottsági határozat indokolása vizsgálatának figyelembe kell vennie azt az összetett értékelést is, amelyet az intézménynek kellett elvégeznie, és azt a mérlegelési szabadságot, amellyel az rendelkezhet.
According to settled caselaw, the requirement to state reasons imposed on the Commission under Article 15 CS must satisfy the same principles as those established by the Court within the framework of Article 253 EC. 77
Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében az ESZAK 15. cikk alapján a Bizottságot terhelő indokolási kötelezettségnek ugyanazoknak az elveknek kell megfelelnie, mint amelyeket a Bíróság az EK 253. cikk keretében kifejtett. 77
With regard, first, to the complaint based on the failure to give reasons for the development of the Commission’s decisionmaking practice with respect to the scope of Article 4(c) CS and Article 67 CS respectively, I do not consider this complaint to be relevant.
Legelőször is az ESZAK 4. cikk c) pontjának és az ESZAK 67. cikknek a hatályával kapcsolatos bizottsági határozathozatali gyakorlat fejlődésére vonatkozó indokolás hiányára alapított kifogást illetően úgy vélem, hogy ez a kifogás nem releváns.
Those principles are as follows.
Ezek az elvek a következők.
The statement of reasons must be appropriate to the measure at issue and must disclose in a clear and unequivocal fashion the reasoning followed by the institution which adopted that measure in such a way as to enable the Court to exercise its power of review and to enable the persons concerned — addressees
Az indokolásnak igazodnia kell a szóban forgó jogi aktus jellegéhez, továbbá világosan és félreérthetetlenül be kell mutatnia a jogi aktust elfogadó intézmény érvelését, úgy, hogy a közösségi bíróság gyakorolhassa felülvizsgálatát, valamint az érdekeltek – a címzettek vagy az ESZAK 33. cikk második bekezdése értelmében az aktus által érintett más szemé-
The Commission’s assessment of the compatibility of the aid at issue with the common market in coal and steel is not based on that development.
A Bizottságnak a szóban forgó támogatásoknak a közös szén- és acélpiaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó értékelése ugyanis nem ezen a fejlődésen alapul.
76 — See, for example, the judgment in Case T-102/03 CIS v Commission [2005] ECR II-2357, paragraph 46 and the caselaw cited there.
76 – Lásd különösen a T-102/03. sz., CIS kontra Bizottság ügyben 2005. június 22-én hozott ítélet (EBHT 2005., II-2357. o.) 46. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.
77 — See in particular the judgments in Case C-197/99 P Belgium v Commission [2003] ECR I-8461, paragraph 72; Case T-57/91 NALOO v Commission [1996] ECR II-1019, paragraphs 298 to 300; and Case T-243/94 British Steel v Commission [1997] ECR II-1887, paragraphs 159 and 160.
77 – Lásd különösen a Bíróság C-197/99. P. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben 2003. szeptember 11-én hozott ítéletének (EBHT 2003., I-8461. o.) 72. pontját és az Elsőfokú Bíróság T-57/91. sz., NALOO kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 24-én hozott ítéletének (EBHT 1996., II-1019. o.) 298–300. pontját, valamint a T-243/94. sz., British Steel kontra Bizottság ügyben 1997. október 24-én hozott ítéletének (EBHT 1997., II-1887. o.) 159. és 160. pontját.
78 — Judgments in Joined Cases 172/83 and 226/83 Hoogovens Groep v Commission [1985] ECR 2831, paragraph 24; Case C-350/88 Delacre and Others v Commission [1990] ECR I-395, paragraphs 15 and 16; as well as Belgium v Commission (paragraph 72) and Spain v Commission (paragraph 73).
78 – A 172/83. és 226/83. sz., Hoogovens Groep kontra Bizottság egyesített ügyekben 1985. szeptember 19-én hozott ítélet (EBHT 1985., 2831. o.) 24. pontja, a C-350/88. sz., Delacre és társai kontra Bizottság ügyben 1990. február 14-én hozott ítélet (EBHT 1990., I-395. o.) 15. és 16. pontja, a fent hivatkozott Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 72. pontja és a fent hivatkozott Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 73. pontja.
the context of the contested decision and in particular from paragraphs 59 to 66 and 109 to 133 that, in the Commission’s view, Article 4(c) has covered the aid at issue from the start.
az ESZAK 4. cikk c) pontja már eredetileg is kiterjedt az említett támogatásokra.
That was also the view which I took when examining the first plea of the cross-appeal.
Ugyanezt az álláspontot képviseltem a csatlakozó fellebbezés első jogalapjának vizsgálata során is.
In any event, the contested decision discloses in a clear and unequivocal fashion the reasoning followed by the Commission with regard to the scope and applicability of each of those two provisions.
Mindenesetre a vitatott határozatból egyértelműen és kétséget kizáróan kitűnik a Bizottságnak az e két rendelkezés hatályára és alkalmazhatóságára vonatkozó érvelése.
Those reasons enabled Salzgitter, as well as the Federal Republic of Germany, to ascertain the reasons why the Commission took the view that the conditions laid down in Article 4(c) CS were satisfied in this case.
Ezek az indokok lehetővé tették a Salzgitter, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság számára azt, hogy megismerjék azokat az okokat, amelyek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ESZAK 4. cikk c) pontjában meghatározott feltételek a jelen ügyben teljesültek.
Moreover, Salzgitter and the Federal Republic of Germany were able to challenge the Commission’s findings in detail.
Ez utóbbiak egyébként részletesen vitatni tudták a Bizottság megállapításait.
Furthermore, as the judicial review which the Court of First Instance was able to carry out in the judgment under appeal demonstrates, those grounds enable the Community judicature to determine whether those findings are well founded.
Továbbá – és amint azt az Elsőfokú Bíróság által a megtámadott ítélet keretében végzett bírósági felülvizsgálat is igazolja – az említett indokok lehetővé teszik a közösségi bíróság számára azt, hogy megvizsgálhassa ezeknek a megállapításoknak a megalapozottságát.
I do not therefore consider that the Commission was also required, in what is an individual measure, let us remember, to set out the development of its decisionmaking practice since the adoption of the First and Second Codes, which are inapplicable to this case anyway.
Nem gondolom tehát azt, hogy a Bizottságnak valamely olyan aktusban, amely – mint már megjegyeztem – egyedi hatályú, ennél bővebben ki kellett volna fejtenie a határozathozatali gyakorlatának az első és a második kódex elfogadása óta bekövetkezett fejődését, mivel e kódexek ezenfelül nem is alkalmazhatók a jelen esetben.
The Commission gives a detailed explanation of why ‘[t]he compatibility of the contested unlawful aid with the common market must be examined in the light of Article 4(c) [CS] and the relevant Steel Aid Codes’. 79First, when examining the nature of the aid at issue, it states the reasons why it takes the view that Article 67 CS is not applicable (paragraph 66).
A Bizottság részletesen kifejti ugyanis, hogy miért „[k]ell a szóban forgó jogellenes támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatát az [ESZAK] 4. cikk c) pontja és az egymást követő [acélipari támogatási kódexek] fényében vizsgálni.” 79Elsőként a szóban forgó támogatások jellegének vizsgálata keretében jelzi azokat az indokokat, hogy miért ítéli meg úgy, hogy az ESZAK 67. cikk nem alkalmazható (66. pont).
Secondly, when examining the compatibility of the contested aid with the common market in coal and steel, it explains why the application of Article 87(2)(c) EC to a steel undertaking is automatically ruled out (paragraphs 110 to 120).
Másodsorban, a vitatott támogatások közös szén- és acélpiaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata keretében elmagyarázza, miért a priori kizárt az EK 87. cikk (2) bekezdése c) pontjának egy acélipari vállalkozásra történő alkalmazása (110–120. pont).
Thirdly, it gives the reasons why an individual decision under Article 95 CS was not justified in this case (paragraphs 121 to 125).
Harmadsorban pontosítja annak indokait, hogy az ESZAK 95. cikk szerinti egyedi határozat miért nem volt indokolt a jelen esetben (121–125. pont).
With regard to the second complaint, I likewise consider that it is irrelevant since the rules governing measures by Member States
A második kifogást illetően szintén úgy vélem, hogy az nem releváns, mivel a tagállamoknak a szénipar javára történő beavatkozásait szabályozó rendelkezések különböznek
79 — Paragraph 109 of the contested decision.
79 – A vitatott határozat 109. pontja.
COMMISSION v SALZGITTER to assist the coal industry differ from those established under the steel aid codes.
BIZOTTSÁG KONTRA SALZGITTER az acélipari támogatási kódexek keretében meghatározottaktól.
I therefore propose that the Court dismiss the second plea.
E körülmények között azt javaslom a Bíróságnak, hogy utasítsa el a második jogalapot.
It follows from all of the foregoing considerations that the crossappeal brought by Salzgitter must, in my view, be dismissed in its entirety.
Az előző megfontolások összességéből az következik, hogy a Salzgitter által előterjesztett csatlakozó fellebbezést véleményem szerint teljes egészében el kell utasítani.
Finally, with regard to the third complaint, I do not consider that the Commission was required to set out the reasons why its assessment differs from that adopted in previous decisions.
Végül, a harmadik kifogást illetően nem hiszem, hogy a Bizottságnak ki kellett volna fejtenie annak indokait, hogy miért tér el a megítélése a korábbi határozat keretében elfogadottól.
After all, ‘State aid’, in both the EC Treaty and the ECSC Treaty, is an objective concept and the reasons why the Commission gave a different assessment in its previous decisions are not relevant when examining the question whether or not the aid at issue in this case falls within the scope of Article 4(c) CS.
Az „állami támogatás” fogalma ugyanis mind az EK-, mind pedig az ESZAK-Szerződésben egy objektív helyzetnek felel meg, és annak indokai, hogy a Bizottság a korábbi határozataiban miért végzett eltérő értékelést, nem bír jelentőséggel annak a kérdésnek a vizsgálatakor, hogy a szóban forgó támogatások az ESZAK 4. cikk c) pontjának hatálya alá tartoznak-e, vagy sem.
In support of its appeal, the Commission raises two pleas, alleging, first, infringement of Article 4(c) CS and the Third, Fourth, Fifth and Sixth Codes, and, secondly, infringement of the rights of the defence.
Fellebbezésének alátámasztására a Bizottság két jogalapot hoz fel, az elsőt az ESZAK 4. cikk c) pontjának, valamint a harmadik, a negyedik, az ötödik és a hatodik acélipari támogatási kódexnek a megsértésére, a másodikat a védelemhez való jog megsértésére alapítja.
In the light of the foregoing, I am of the opinion that the plea alleging a failure to state reasons, in so far as it is based on the aforementioned complaints, must be dismissed.
A fentiekre tekintettel az a véleményem, hogy az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalapot, amennyiben az a fent említett kifogásokon alapul, el kell utasítani.
The reasons given in the contested decision satisfy the requirements of both clarity and reviewability laid down in Articles 5 CS and 15 CS, the factual and legal context having been set out in a sufficiently clear manner.
Úgy ítélem meg ugyanis, hogy a vitatott határozat indokolása egyaránt megfelel az ESZAK 5. cikkből és az ESZAK 15. cikkből következő egyértelműség és ellenőrizhetőség követelményének, ily módon kellő pontossággal vázolva fel a ténybeli és a jogi összefüggéseket.
A — The first plea, alleging infringement of Article 4(c) CS and the Third, Fourth, Fifth and Sixth Codes
A – Az ESZAK 4. cikk c) pontjának, valamint a harmadik, a negyedik, az ötödik és a hatodik acélipari támogatási kódexnek a megsértésére alapított jogalapról
The first plea comprises six limbs based on: first, an incorrect analysis as to the
Az első jogalap hat részből áll: az első az alkalmazandó jogi háttér bizonytalan és kétértelmű jellegét érintő téves elemzésen, a második az első két acélipari támogatási kódex figyelembevétele során elkövetett
I am therefore of the opinion that the Court of First Instance was entitled to conclude in paragraph 184 of the judgment under appeal that the reasons given by the Commission for the contested decision were to the requisite legal standard.
Az a véleményem tehát, hogy az Elsőfokú Bíróság helyesen juthatott arra a következtetésre a megtámadott ítélet 184. pontjában, hogy a Bizottság jogilag megkövetelt módon indokolta a vitatott határozatot.
First, it examined the clarity of the legal framework.
Először is megvizsgálta a jogi háttér egyértelműségét.
The Court of First Instance concluded in paragraph 174 of the judgment under appeal that the situation resulting from the adoption of the Second and Third Codes was uncertain and lacked clarity.
A megtámadott ítélet 174. pontjában az Elsőfokú Bíróság arra következtetett, hogy a második és a harmadik kódex elfogadásából eredő helyzet bizonytalan és kétértelmű volt.
That analysis is called into question by the Commission in the first limb of the first plea.
Ezt az elemzést a Bizottság az első jogalapjának első részében vitatja.
uncertainty and lack of clarity in the legal framework applicable; second, an error of law in taking into account the first two steel aid codes; third, an incorrect interpretation of the caselaw of the Court concerning the principle of legal certainty; fourth, a contradiction in the grounds of the judgment under appeal; fifth, an incorrect assessment as to whether the Commission was aware that the ZRFG applied to steel undertakings; and sixth, a challenge to the rule arising from the judgment in Alcan Deutschland. 80
téves jogalkalmazáson, a harmadik a Bíróság jogbiztonság elvére vonatkozó ítélkezési gyakorlatának téves értelmezésén, a negyedik a megtámadott ítélet indokolásának ellentmondásosságán, az ötödik az arra vonatkozó téves értékelésen alapul, hogy a Bizottság tudatában volt-e annak, hogy a ZRFG alkalmazandó acélipari vállalkozásokra, és a hatodik az Alcan Deutschland ügyben 1997. március 20-án hozott ítélet 80 nyomán kialakult ítélkezési gyakorlat vitatásán alapul.
Next, the Court of First Instance examined the Commission’s conduct.
Az Elsőfokú Bíróság továbbá megvizsgálta a Bizottság magatartását.
After having found that the Commission had been in receipt of a number of items of information from Salzgitter and that it had also given a decision of nonobjection on the implementation of the ZRFG, the Court of First Instance held, in paragraphs 176 to 180 of the judgment under appeal, that the Commission had failed to discharge its duty of diligence by not observing, when examining those documents, the failure to notify the aid at issue and by not commencing appropriate proceedings.
Miután megállapította, hogy a Bizottság számos információt kapott a Salzgittertől, és maga is hozott egy jóváhagyó határozatot a ZRFG végrehajtására vonatkozóan, a megtámadott ítélet 176–180. pontjában az Elsőfokú Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Bizottság megsértette a gondossági kötelezettség elvét, amikor ezen dokumentumok vizsgálata során nem észlelte a szóban forgó támogatások bejelentésének hiányát, és nem tett semmilyen lépést ezzel kapcsolatban.
That finding is criticised by the Commission in the fifth limb of the plea.
Ezt a megállapítást a Bizottság az első jogalap ötödik részében kifogásolja.
In essence, the Commission calls into question the analysis carried out by the Court of First Instance in paragraphs 158 to 183 of the judgment under appeal with regard to the plea at first instance alleging infringement of the principle of legal certainty (seventh plea).
A Bizottság lényegében vitatja az Elsőfokú Bíróságnak a jogbiztonság elve állítólagos megsértésére alapított, első fokon felhozott jogalappal (hetedik jogalap) kapcsolatban a megtámadott ítélet 158–183. pontjában elvégzett elemzését.
It submits that the Court of First Instance committed an error of law in holding that, in the specific circumstances of the case at issue, it had disregarded the principle of legal certainty by ordering the recovery of the aid granted to Salzgitter between 1986 and 1995.
Fenntartja, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a jelen ügy körülményei között úgy ítélte meg, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a jogbiztonság elvét, amikor követelte a Salzgitternek 1986 és 1995 között nyújtott támogatások visszatérítését.
In upholding the plea alleging infringement of the principle of legal certainty, the Court of First Instance followed three lines of reasoning.
A jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap elfogadására az Elsőfokú Bíróság háromlépcsős érvelést alkalmazott.
Finally, it was in the light of those findings that the Court of First Instance held, in paragraphs 181 and 182 of the judgment under appeal, that the Commission had infringed the principle of legal certainty by ordering the Federal Republic of Germany to recover the aid granted to Salzgitter.
Végül az Elsőfokú Bíróság e megállapítások alapján ítélte meg úgy a megtámadott ítélet 181. és 182. pontjában, hogy a Bizottság megsértette a jogbiztonság elvét, amikor a Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezte a Salzgitternek nyújtott támogatások visszatéríttetésére.
The conclusions which the Court draws from those findings are called into question by the Commission in the third limb of the first plea.
Az Elsőfokú Bíróság által az említett megállapításokból levont következtetéseket a Bizottság az első jogalap harmadik részében vitatja.
80 — Case C-24/95 [1997] ECR I-1591.
80 – A C-24/95. sz. ügy (EBHT 1997., I-1591. o.).
In the light of the foregoing, I think it would be appropriate to analyse the merits of this first plea by examining the first, fifth and third limbs in turn, in so far as they call into question the three findings arrived at by the Court of First Instance in the judgment under appeal.
A fentiekre tekintettel úgy vélem, hogy ezen első jogalap első, ötödik és harmadik részének vizsgálatával kell e jogalap megalapozottságát elemezni, mivel ezek az Elsőfokú Bíróság által a megtámadott ítéletben tett három megállapítást vitatják.
It argues that that authorisation, which was based on the EC Treaty, could not have any effect under the ECSC Treaty.
Azzal érvel, hogy ez az engedély, amely az EK-Szerződésen alapult, nem rendelkezhetett hatállyal az ESZAK-Szerződés keretében.
Article 4(c) CS was applicable and, in accordance with the judgment in Commission v France, aid to steel undertakings was strictly prohibited before the First Code entered into force.
Az ESZAK 4. cikk c) pontja alkalmazható volt, és – a fent hivatkozott, Bizottság kontra Franciaország ügyben 1969. december 10-én hozott ítélettel összhangban – az acélipari vállalkozásoknak nyújtott támogatások az első kódex hatálybalépése előtt szigorúan tilosak voltak.
81 The Commission considers that it was only under the First Code that that authorisation, and those which followed, were declared applicable to the field covered by the ECSC Treaty and that that temporary general authorisation expired with the First Code on 31 December 1981.
81 Úgy ítéli meg, hogy az említett engedélyt, majd az azt követő engedélyeket csak az első kódex alapján nyilvánították az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó területeken alkalmazhatónak, és ez az ideiglenes általános engedély az első kódex hatályvesztésének napján, 1981. december 31-én lejárt.
By this limb, the Commission contests the analysis of the Court of First Instance to the effect that the legal situation resulting from the adoption of the Second and Third Codes was uncertain and lacked clarity.
Az első jogalap első részében a Bizottság vitatja az Elsőfokú Bíróság azon elemzését, mely szerint a második és a harmadik kódex elfogadását követő jogi helyzet bizonytalan és kétértelmű volt.