natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GDP per capita in Purchasing Power Standards 2002 (EU15=100)
Egy főre jutó GPD vásárlóerő-paritáson 2002-ben (EU-15 = 100)
In the enlarged Union disparities in income between regions and Member States will be larger…
A kibővített Unióban megnő a GDP különbsége a régiók és tagállamok között…
Differences between the socio-economic situations of the EU-15 countries and the new
A szocio-ökonómiai különbségek az EU-15 országai és az új tagállamok között különösen
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
11.Bár az 1995–2002-es időszakban a GDP hangsúlyosak a szociális kohézió terén
11 European Commission: Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107. Also see Comparative Research Projects funded within the Framework Research Programmes – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
11 Európai Bizottság:Third Cohesion Report 2004, COM(2004) 107.Lásd a kutatási keretprogramok által finanszírozott összehasonlító kutatási projekteket is, http://www.cordis.lu/citizens/home.html.
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
...és bár a szegénység viszonylagos kockázati szintje mérsékelt az új tagállamokban…
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
…az abszolút szintek tükrözik a GDP-egyenlőtlenségeket a kibővített Unióban.
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation.
A foglalkoztatottság a gazdasági és szociális befogadás fő meghatározója…
However, with enlargement the lower employment
A regionális foglalkoztatottsági arány továbbra is észak–déli megosztást jelez, amelynekkomoly jelentősége van a szociális helyzet tekintetében.A Dél-Európa több régiójában
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
jellemző alacsony foglalkoztatottsági arány a bővítés után keleten is tapasztalható lesz
Population of the EU-25 Member States (2001) at risk of poverty rate before and after social transfers
Az EU-25 tagállamok szegénységi kockázatnak kitett lakossága (2001) a szociális transzferek előtt és után
…and illustrates how living standards depend on employment growth in EU-25…
Foglalkoztatottsági (széles oszlop) és munkanélküliségi (keskeny oszlop) arány (2002)
Indeed, between 1998 and 2002, employment in services in the new Member States as a whole declined slightly instead of expanding14.
Munkanélküliségi a r y (% ) án oz ta to tts ág i a r á ny (% ) og la lk F
At risk of poverty rate before social transfers (pensions included in social transfers)At risk of poverty rate (cut-off point: 60% of median equivalised income after social transfers)
Szegénység kockázatának kitett lakosság a szociális transzferek után (töréspont:a rendelkezésre álló egyenértékűsített nemzeti jövedelem 60%-a)Szegénység kockázatának kitett lakosság a szociális transzferek előtt (a nyugdíjak beleszámítanak a szociális transzferekbe)
12 European Commission: Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.14 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.
12 Európai Bizottság:Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 Európai Bizottság:Employment in Europe 2002 and 2003.
…which again depends on human capital investment through education…
…és illusztrálja,hogyan függ az életszínvonal a foglalkoztatottság növekedésétől a 25 tagú Unióban…
Employment opportunities are closely related to educational attainment which is a core constituent of “human capital” and has two important aspects:
Nagyon fontos észrevenni, hogy a diagram szerint a felső középfokú végzettség tekintetében azúj tagállamok – különösen a KKE-országok – magasan felülmúlják az EU-15 legtöbb országát:azúj tagállamokban a lakosság 25–64 éves korcsoportjának mintegy 81%-a szerzett felső középfokú végzettséget, míg az EU-15 országaiban ez az arány 65%.Ami a felnőttképzést illeti, az EU-15 22%-os arányával viszonylag jobb helyzetben van, szemben az új tagállamok 13%-oseredményével.
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
…ami ismét az oktatás útján a humántőkébe történő beruházásoktól függ…
6 at the societal level (business and institutions) it is connected with productivity, innovation, economic growth and social cohesion.
tekintetében az új tagállamok a teljesítményskála alsó felén találhatók
Percentage in each age group without upper secondary education, 2002
A munkavállalási lehetőségek szorosan összefüggnek a végzettséggel, ami lényegesalkotóeleme a humántőkének”, s amelynek két fő szempontja van:
16 is undertaken in areas that produce the greatest return
Felső középfokú végzettséggel nem rendelkezők százalékaránya az egyeskorcsoportokban,2002-ben
… raising the issue of disparities in education and lifelong learning.
Társadalmi szinten (üzlet és intézmények) kapcsolódik a termelékenységhez, innovációhoz,gazdasági növekedéshez és társadalmi kohézióhoz.
These two factors result in shortages at the top-end of the labour market and redundancies at the bottom-end, which underlines the need for lifelong learning to tackle inadequate vocational qualifications.
25–3435–4445–5455–64 összes termelékenységet15.Fontos azonban ezeket az oktatási és képzési beruházásokatazokon a területeken biztosítani, amelyek a legmagasabb megtérülést biztosítják16.
Graph 6 shows how the percentage of those with low educational levels diminishes with succeeding age cohorts.
…felvetve a különbségek kérdését az oktatás és az élethosszig tartó tanulás terén.
Yet, at the same time, it also illustrates the need for training and skills-upgrading among middle-aged and older workers, particularly in the light of demographic ageing17.
Európa-szerte viszonylag rossz az ellátás a frissen képzett”pályakezdőkből a munkaerőpiacon,ellenben viszonylag sok munkavállalónak alacsonyabb a képzettsége és az alkalmazhatósága.Ez a két tényező elégtelenséget eredményez a munkaerőpiac csúcsán, és felesleget idéz elő azalján, ami aláhúzza az élethosszig tartó tanulás jelentőségét a hiányos szakképzettség pótlására.
Note: For UK, a definition for upper secondary school completion has still to be agreed Source: Eurostat – European Labour Force Survey
Megjegyzés:az Egyesült Királyság tekintetében a felső középfokú iskola befejezésénekfogalmát még nem állapították meg.Forrás:Eurostat – Európai munkaerő-felmérés
Importantly, the graph highlights that when it comes to uppersecondary education the new Member States, in particular the CEE countries, outperform most of the EU-15 countries by a wide margin: some 81% of the population aged 25-64 years have completed uppersecondary education in the ten New Member states against 65% in EU-15 countries.
A 6.diagramon látható, miként csökken az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők száma amagasabb korcsoportokban.Egyúttal szemlélteti a képzés és szaktudás frissítésénekszükségességét a középkorú és idősebb munkavállalók körében, különösen tekintettel a
16 European Commission: Investing efficiently in Education and Training – an imperative for Europe, COM(2002)779 final.17 For a discussion on employment and skills training, see Employment Precarity, Unemployment and Social Exclusion (EPUSE) Policy Report (page 6). Research funded under the 5th Framework Programme for Research and Development – http://cordis.lu/citizens/publications.htm18 OECD: Programme for international Student Assessment (PISA).
14 Európai Bizottság:Employment in Europe 2002 and 2003.15 Lásd A.de la Fuente és A.Cicone:Human capital in a global and knowledge-based economy, I.rész (2002.május);és II.rész (assessment at the EU country level) (2003.március).16 Európai Bizottság:Investing efficiently in Education and Training – an imperative for Europe, COM(2002) 779 végleges.17 A foglalkoztatásra és szakképzettség fejlesztésére vonatkozóan lásd:Employment Precarity, Unemployment and Social Exclusion (EPUSE) Policy Report (6.oldal).A kutatást az 5.kutatási és fejlesztési keretprogram finanszírozta –http://cordis.lu/citizens/publications.htm.18 OECD:Programme for international Student Assessment (Nemzetközi Tanulói Teljesítményértékelési Program) (PISA).
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
…és a munkakörülményekkel is összefügg.
The health status environment…
A háztartások kiadási és fogyasztási mintái erősen eltérnek egymástól az Unión belül…
The relatively high cost of housing is a recent phenomenon. In the EU-15 countries there was a considerable shift in the structure of household expenditure in the 1990s: a strong increase in the share spent on housing, and a corresponding decrease in the share spent on food.
A Litvániában (45%), Lettországban (39%) és Észtországban (34%) élő emberek költik aháztartás költségvetésének legnagyobb részét élelmiszerre és alkoholmentes italokra.Amígaz új tagállamok zömében a háztartások legnagyobb kiadási tétele az élelmiszer, az EU-15országaiban a háztartási költségvetés legnagyobb részét a lakásfenntartás teszi ki.Ezkülönösen jellemző Luxemburg, Hollandia, az Egyesült Királyság és Németország esetében.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
még mindig kevés az összehasonlítható adat az olyan felmérések ellenére, mint például a SIBIS-projekt20 .
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
A lakásfenntartás viszonylag magas költsége új keletű jelenség.Az EU-15 országaibanjelentősen átalakult a háztartások kiadásainak szerkezete az 1990-es években:erősenemelkedett a lakásfenntartásra költött rész, és ennek megfelelően csökkent az élelmiszerrefordított összeg.
mortalities21. This tendency may be explained by increasingly similar lifestyles and health care patterns across the European Union.
Az európaiak egészségi állapota tükrözi gazdasági és szociális környezetüket…
Furthermore, people are less satisfied with their personal safety and social life in the new Member States, pointing to the fact that not only material factors, but also other dimensions of life could be improved.
...és az életkörülmények e különbségei a kibővített Unióban abban tükröződnek vissza,hogy a polgárok mennyire elégedettek az életükkel...
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
19 Lásd:SIBIS Pocket Book 2002/03.20 A SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) -projekt a Bizottság által létrehozott Információs Társadalom Program”(IST-2000-26275) keretén belül 2001 januárjától 2003 szeptemberéig zajlott.21 H.Brenner:Social Determinants of Health, TUB (Az EU Bizottsága részére készített zárójelentés, 2003.október).22 Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért:Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin, 2003).
Summary points
Összefoglalás
Overall the variance in perceptions matches fairly well with the variance in objective indicators: the lower the GDP per capita, the higher the unemployment rate and the higher the prevalence of severe poverty, the higher the level of perceived social exclusion.
Mivel az EU népessége 20%-kal, míg a GDP csupán 4,5%-kal nő, a nemzeti és regionálisjövedelmek közötti különbség nagyobb lesz, és előtérbe kerülnek a szociális kohézióelőmozdításával kapcsolatos kihívások.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
Az új tagállamokban több ember mondja, hogy kirekesztettnek, haszontalannak és társadalmonkívülinek érzi magát, mint az EU-15 országaiban.A legmagasabb arány Szlovákiábantapasztalható, ahol a lakosság több mint egynegyede számolt be az összetartozás érzésénekhiányáról.Az új tagállamok közül csupán Szlovéniában és Lengyelországban számoltak be amegkérdezettek társadalmi kirekesztésről a 12%-os EU-átlagnál kisebb arányban.
Relative levels of poverty in the new Member States tend to be moderate although absolute income levels and living standards remain very low, particularly among the least well off, as compared to EU-15. The issues of poverty, social exclusion and quality of living conditions will grow in importance in the enlarged Union.
Az EU-15 országaival összehasonlítva a relatív szegénység szintje az új tagállamokbanmérsékeltnek mutatkozik, noha a jövedelmek abszolút szintje és az életszínvonal nagyonalacsony marad, különösen a legkevésbé tehetősek között.A kibővített Unióban aszegénység, a szociális kirekesztettség és az életkörülmények minőségének ügye nagyobbfigyelmet kap.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
Az elemzés pozitív aspektusa, hogy az új tagállamokban Lettország kivételével a lakosságmagasabb elégedettségi szintről számolt be, mint a görögök és a portugálok az Unióhoz valócsatlakozásuk idején.Szintén érdekes, hogy a tíz új tagállam különbözik az életminőségszubjektív megítélésében.Röviden:az országok közötti különbségek a csatlakozókcsoportjában nagyobbak, mint az EU-15-ben.Ugyanez mondható el az országokon belülikülönbségekről, azaz az élettel való elégedettség ingadozása országon belül lényegesebb azúj tagállamokban, mint az EU-15 országaiban, különös tekintettel a korra, a jövedelemre, afoglalkozási csoportra és a végzettségre.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven. In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
2002-ben az új közép- és keleteurópai tagállamokban a reál GDP átlagosan 13%-kalhaladta meg az 1989-es szintet, de ez az átlag nagy különbségeket rejt az egyes országokközött, mert néhány közülük még mindig nem érte el az 1989-es szintet.Az átalakulás alatt a GDP növekedése elsősorban a termelékenység növekedéséből adódott.Elengedhetetlen, hogy a következő fázisban a növekedés magasabb foglalkoztatásteredményezzen.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
A tagállamok közötti e-rés”szűkítése a szociális kohéziós politika szerves része lesz.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress. It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
A humántőke fejlesztése széles értelemben véve a gazdasági és szociális fejlődés kulcsa.Fokozhatja a makrogazdasági teljesítményt, és javíthatja a munkaerő-piaci lehetőségeket,az életkörülményeket és a polgárok egészségi állapotát.
Social protection and social participation
Szociális védelem és társadalmi részvétel
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Az új,közép- és keleteurópai tagállamok nyugdíjreformjának háttere
Social protection provisions are key instruments for reducing social risks, combating poverty and promoting greater social cohesion. Social and civil dialogue are fundamental for establishing a solid consensus with the aim of promoting growth, creating jobs and addressing social and regional disparities in a strategic manner.
A piacgazdaságra való átállás pénzügyi nyomása az új, közép- és keleteurópai tagállamokbannagy hatással volt a nyugdíjreformra.Például az egykori állami vállalatok szerkezetátalakításának folyamatában a tömeges elbocsátások miatt nemigen volt más lehetőség, mint a széles körűkorai nyugdíjazás, ami jelentősen megterhelte a kormány költségvetését.
This chapter takes a look at the main features of the provisions and policy approaches, which the new Member States will bring to the enlarged Union, in areas such as pensions, health care, social inclusion, disability, gender, anti-discrimination and social and civil dialogue.
A szociális védelmi intézkedések a szociális kockázatok csökkentésének, a szegénység elleniharcnak és nagyobb szociális kohézió megteremtésének kulcsfontosságú eszközei.Aszociális és polgári párbeszéd alapvető követelmény egy szilárd konszenzus létrehozásához,amelynek célja a növekedés ösztönzése, munkahelyek létrehozása, valamint a szociális ésregionális különbségek stratégiai módon történő kezelése.Ez a fejezet az új tagállamok általa nyugdíjak, az egészségügyi ellátás, a szociális befogadás, a csökkent képességek, anemek, a hátrányos megkülönböztetés, valamint a szociális és polgári párbeszéd terén az Unióba hozott intézkedések és politikai megközelítések legfőbb vonásait mutatja be.
4.1 The character of pension provisions
4.1.A nyugdíjellátás jellemzése
Pension reform has been a major issue on the political agenda across Europe over the last decade. Several major reforms and innumerable minor ones have taken place across the enlarged Union.
Az elmúlt évtizedben egész Európában a nyugdíjreform volt a politikai napirend egyiklegfontosabb kérdése.Több nagy és számtalan kisebb reform lépett életbe a kibővített Unióban.
The financial pressures from the transition to market economies have had a major impact on pension reforms in the new Member States of central and eastern Europe. For example, mass redundancies in the process of restructuring the former state enterprises left little alternative to large-scale early retirement, at a high cost to government budgets.
A pénzügyi gondok azonban nem korlátozódtak csupán a kiadási oldalra.Az emberek amunkában eltöltött idő alapján szereztek nyugdíjjogosultságot, miközben a finanszírozásalapjául a vállalati szinten beszedett társadalombiztosítási járulékok szolgáltak.A csökkenőfoglalkoztatás, növekvő szürkegazdaság és a társadalombiztosítási járulékok behajtásánakkomoly nehézségei miatt a finanszírozás és a nyugdíjjogosultság megszerzésének régirendszere nem volt tovább tartható.Az egyes járulékok közötti szigorú és átlátható kapcsokatkínáló egyéni számlák, valamint a juttatásokhoz való jogosultságok növekedése a gondok vonzómegoldását kínálták.Továbbá, mivel a gazdaság tőkeképzése elégtelen volt, és mindenterületen óriási szükség volt a beruházásokra, a jövőbeni nyugdíj részbeni előfinanszírozásánakötlete makrogazdasági szempontból is előnyösnek tűnt.
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Az utóbbi évtizedben megvalósított reformok hatóköre alapján az új tagállamok négy csoportbasorolhatók:
Moreover, at least three Member States – Denmark, Italy and Sweden – have implemented fundamental reforms in the 1990s and replaced the old pension system design by a new one23.
Úgy tűnhet, hogy az új, közép- és keleteurópai tagállamokban a reformok távolabbra
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
mutatnak, mint az EU-15 országaiban24.A közelebbi vizsgálat azonban megmutatja, hogy a
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
Magyarország és Szlovákia bevezette a kötelező második pillér intézményét, amelyegymással versengő magánnyugdíjpénztárak által kezelt tőkefedezeti rendszereketjelent, és ennek megfelelően korlátozták az első pillért, de ezt a pillért más szempontbólváltozatlanul hagyták.
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
A Cseh Köztársaság megreformálta a meglévő nyugdíjrendszert, de nem vezetett bekötelező magánnyugdíjrendszert.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Litvánia, Szlovénia, Málta és Ciprus egyelőre megtartották a társadalombiztosításijárulékokból és az általános adókból fedezett, felosztó-kirovó (PAYG), ellátási alapúrendszereiket, és tartózkodtak a nyugdíjrendszer alapvető reformjától.
The social situation in the European Union 2004 Overview
Szociális helyzet az Európai Unióban 2004 Összefoglaló jelentés egészségi állapota rosszabb, mint az EU-15 polgáraié, ahol az emberek egyre magasabb kortélnek meg, és ritkábbak a súlyos betegségek.
At the same time, spending on health30 is considerably lower in the new Member States of central and eastern Europe.
Ugyanakkor az egészségügyi kiadások30 lényegesen alacsonyabbak az új, közép- és kelet-
Compared to EU-15 countries the statutory contribution rates for pensions (old age, survivors and invalidity) tend to be high in the new Member States of central and eastern Europe, typically 25% or more of gross earnings.
Az EU-15 országaival összehasonlítva a kötelező nyugdíj-hozzájárulás (öregségi, túlélőhozzátartozói és rokkantsági) az új, keleteurópai tagállamokban magas, általában a bruttókereset 25%-a vagy több.A visszatérítési arány azonban inkább alacsonynak mondható.Általánosságban ezt a kis foglalkoztatási arány okozza, főleg a nőknél és az idősebbdolgozóknál.Mivel évtizedekig tart majd, amíg a teljes finanszírozású rendszerekből származójuttatások elérik a tervezett szintet, a juttatások megfelelősége és a foglalkoztatási ráta továbbrais rövid és középtávú problémákat vet fel ezekben az országokban.Hosszú távon az újtagállamok szintén szembesülnek a népesség öregedésének problémájával.
Indeed, the fact that the EU-15 on average spends roughly four times as much in PPS (Purchasing Power Standards) on health care than the new Member States of central and eastern Europe would indicate that a substantial gap in health care capacities persists31.
Az a tény, hogy az EU-15 vásárlóerő-paritáson megközelítőleg négyszer többet fordítegészségügyre, mint az új, közép- és keleteurópai tagállamok, azt jelenti, hogy az egészségü-
The main difference from current arrangements in the EU-15 countries is that five of the new Member States, as part of their statutory arrangements, have established a second pillar of mandatory, fully-funded, defined contribution schemes in which pension savings are administered by competing private pension funds or insurance companies.
A fő eltérés az EU-15 országainak jelenlegi rendszerétől abban rejlik, hogy öt új tagállambana törvény előírta a kötelező, teljes finanszírozású, ellátási alapú második pillér létrehozását,amelyben a nyugdíj-megtakarításokat egymással versengő magánnyugdíjpénztárak vagybiztosítótársaságok kezelik.
While health expenditure is not the sole determinant of health outcomes, the potential for health improvements when raising health spending is stronger when the initial level of investment is lower.
31.Mivel az gyi ellátás kapacitása területén mutatkozó jelentős különbség továbbra is megmarad egészségügyi kiadások nem kizárólagos meghatározói az egészségi állapotnak, azok
Among the EU-15 countries, only Sweden has a system with a mandatory, fully funded element and this has a significantly smaller importance in overall provision (a contribution rate of 2.5%).
26.Ha a nyugdíjellátás finanszírozott, foglalkozási, vagy magánnyugdíjrendszereken keresztül
Bulgaria privately administered elements in pension provision is therefore more one of degree and approach than of principle.
Bulgária az egyének által kezelt elemein alapul, a különbség inkább a mértékben és a megközelítésben rejlik, semmint az alapelvekben.