natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These developments, coupledwith the restructuring of the manufacturingsector – mainly shipbuilding – have led to anincrease in unemployment in recent years.
Ezek afolyamatok a feldolgozóipar (főleg ahajóépítés) átszervezésével együtt az elmúltévekben a munkanélküliség emelkedéséhezvezettek.
In2003 the unemployment rate stood at 8.2%.Import prices, driven largely by the prices ofelectronic components, fluctuations in oilprices and the Maltese liraUS dollar exchangerate, have been volatile.
2003ban a munkanélküliségi ráta8,2% volt. A főképp az elektronikai alkatrészekárai és az olajárak ingadozása miatt kialakultimportárak és a máltai líra/USA dollárárfolyam volatilis volt.
This was especially thecase in 2000 and 2001.
Ez különösen 2000benés 2001ben volt érezhető.
According to theestimate of the Central Bank of Malta, theshare of administered prices in the total CPIbasket has declined in recent years andcurrently totals around 10%. In 2002 the
A Central Bank of Malta becslése szerint a szabályozott árakaránya a teljes CPIkosárban az elmúlt néhányévben csökkent és jelenleg mintegy 10%ratehető.
In addition,greater competition should be fostered inproduct markets and network industries andthe functioning of the labour market should beimproved. Wage increases should be in line
2002ben a hatóságok az árkiigazításokgyakoribbá tételével és a dízel üzemanyag
with labour productivity growth and shouldalso take into account developments incompetitor countries.
munkatermelékenység növekedésével ésfigyelembe kellene venniük a versenytársországokban lezajló folyamatokat is.
Given the gradualdismantling of subsidies on diesel fuel and thecurrent exchange rate regime, oil price shocksmay in future pass through more rapidly todomestic inflation. The catchingup process islikely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
A dízelfűtőanyagok állami támogatásának fokozatosmegszüntetése és a jelenlegi árfolyamrendszermiatt a jövőben az olajársokkok gyorsabbangyűrűzhetnek át a belföldi inflációra.Valószínűleg az elkövetkező években afelzárkózási folyamat is hatással lesz azinflációra, bár e hatás pontos mértékét nehézmegbecsülni.
7.2FISCAL DEVELOPMENTS public debt with a shortterm maturity almostdoubled from 1998 to 2003 (see Table 5).
Ebben azösszefüggésben megemlíthető, hogy a rövidlejáratú államadósság részaránya majdnemmegkétszereződött 1998–2003 között (lásd az5. táblázatot).
Onthe basis of figures for 2003, the proportion ofpublic debt with a shortterm maturity isnoticeable and, taking into account the level ofthe public debt ratio, fiscal balances arerelatively sensitive to changes in interest rates.The proportion of foreign currencydenominated public debt is low.
A 2003. évi adatok alapján arövid lejáratú államadósság arányaérzékelhető, és az adósságráta szintjéttekintetbe véve a költségvetési egyenlegekviszonylag érzékenyek a kamatlábakváltozásaira. Málta devizában fennállóállamadóssága alacsony.
Furthermore,more than 90% of foreign currency debt isdenominated in euro, which accounts for 70%of the currency basket to which the Malteselira is pegged.
Ezen felül adevizaadósság több mint 90%a euróbandenominált, ez teszi ki annak a valutakosárnaka 70%át, amelyhez a máltai líra kötött.
Fiscal balances are thereforerelatively insensitive to changes in exchangerates other than the eurolira exchange rate.
Ezért aköltségvetési egyenlegek viszonylag kevésséérzékenyek az euró és a máltai líra árfolyamánkívüli egyéb valuták árfolyamváltozásaira.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 9.7%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 71.1%, i.e. above the 60%reference value.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartás GDParányos hiánya 9,7% volt, tehát jócskánmeghaladta a 3%os referenciaértéket, a GDParányos államadósság pedig 71,1%ot tett ki,vagyis szintén meghaladta a 60%osreferenciaértéket.
Compared with the previousyear, the deficit ratio increased by 3.8percentage points and the public debt ratio by8.4 percentage points.
Az előző évhez képest ahiány 3,8 százalékponttal, az államadósságpedig 8,4 százalékponttal növekedett.
In 2004, the deficit ratiois forecast to decrease to 5.2% of GDP and thepublic debt ratio is projected to increase to73.8%.
2004ben az államháztartási hiány előre láthatólag a GDP 5,2%ára csökken, az államadósság azelőrejelzések szerint 73,8%ra nő.
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 1.3 and 4.5 percentagepoints respectively (see Table 4).
A GDParányos hiány 2002ben 1,3, 2003ban pedig4,5 százalékponttal haladta meg az államiberuházások GDPhez viszonyított kiadásait(lásd a 4. táblázatot).
Malta iscurrently in an excessive deficit situation.
Málta jelenleg a túlzotthiány helyzetében van.
Between 1998 and 2002 the deficit to GDP ratio followed a decreasing trend, butincreased strongly in 2003 (see Chart 3a and Table 7).
1998 és 2002 között a GDParányos hiányeleinte csökkenő tendenciát mutatott, ám2003ban erőteljesen növekedett (lásd a 3.aábrát és a 7. táblázatot).
Starting from a ratio of 9.9% in 1998,the deficit declined to 5.9% in 2002 but rosesharply to 9.7% in 2003.
Az 1998. évi 9,9%osbázisról az államháztartási hiány 2002ben5,9%ra csökkent, 2003ban viszont hirtelen9,7%ra emelkedett.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Az Európai Unióhoz2004. május 1jén csatlakozott tagállamokciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegeirenincsenek egyöntetű becslések.
Available evidence suggests thatsuch measures – in particular the restructuringof the shipyard industry – increased the deficitratio by 3.0 percentage points in 2003,compared with a decrease of 0.8 percentagepoint in 2002.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogyezek az intézkedések – különösen a hajógyártóiparág átszervezése – 2003ban 3,0százalékponttal növelték a hiánymutatót,szemben a 2002. évi 0,8 százalékpontoscsökkentéssel.
As shown in greater detail in Chart 2b, the main forces underlying this risein the public debt ratio were persistent primarydeficits combined with the effect of a negativegrowth/interest rate differential.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 1999ben és 2000ben
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the expenditure ratio decreased in1999 and 2000 but increased in subsequentyears. On balance, the expenditure ratio in2003 (including temporary effects) was 5.7percentage points higher than in 1998 and 4.1percentage points higher than in 2002.
Az 1996 és 2003 között eltelt időszakban a GDParányos államadósság 31,1 százalékponttalemelkedett (lásd a 2.a ábrát és az 5. táblázatot).Az 1996. évi 40,0%ról 1997ben először48,7% ugrott, a 2000. évet kivéve folyamatosanemelkedett, amíg 2003ban elérte a 71,1%ot.A részletesebb 2.b ábrából kitűnik, hogya GDPhez viszonyított államadósságnövekedésében a legjelentősebb szerepet azállamadósság arányának folytonos növekedésejátszotta, amely negatív növekedés/kamatlábkülönbözettel párosult.
Malta’sgovernment revenue ratio increased in allyears, reflecting increases in all major revenuecategories.
A költségvetési hiány–adósság kölcsönhatásoknak kompenzáló hatásukvolt 1998ban, 2000ben és 2002ben, 2001ben és 2003ban viszont némi államadósságnövekedést kényszerítettek ki (lásd a6. táblázatot).
The revenue and expenditure ratiosare high in comparison with countries with a
A megfigyelt minták – az
MALTA similar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.
MÁLTA csökkent, a rákövetkező években azonbannövekedett.
sufficient to stabilise or even reduce the debtratio. Such calculations are based on theassumptions of a constant nominal rate ofinterest of 6% (an average real cost of publicdebt outstanding of 4% plus 2% inflation) anda constant real GDP growth rate of 3.1%, equalto the average real growth rate from 1995 to2004.
Az egyenlegben a kiadások GDPhez viszonyított aránya 2003ban (átmenetihatásokkal együtt) 5,7 százalékponttal haladtameg az 1998. évi adatot, és 4,1 százalékponttala 2002. évit.
Deficitdebt adjustments, which can besignificant, are not taken into account.
Málta kormányának GDParányos bevétele minden évben növekedett,ami az összes jelentősebb bevételkategóriábanlezajlott nagymértékű növekedésnek voltköszönhető.
Whilethese calculations are purely illustrative andcan by no means be regarded as forecasts, theindication that maintaining the overall deficitat 2004 levels would not enable the public debtratio to be reduced to the 60% reference valuehighlights the need for further substantialprogress in consolidation.
A hasonló egy főre esőjövedelemmel rendelkező országokhoz, sőtmég egyes erősen fejlett országokhoz képest ismagasak a bevételi és kiadási arányok.
According to the Maltese mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the beginning of2004, the general government deficit isforecast to decline to 5.2% of GDP in 2004,i.e. a level still well above the reference value,and the public debt ratio is forecast to remainbroadly stable at 72.1%, i.e. above thereference value.
Azzal kapcsolatban, hogy a GDP 60%átegyértelműen meghaladó államadóssággalküszködő országoknak milyen kilátásaikvannak arra, hogy adósságukat areferenciaértékre csökkentsék, az EKB az 5.ábrán részletezett számításokat végzi.
The reduction in the deficitratio is driven by both an increase in revenueand a decrease in expenditure.
Feltéve,hogy Málta 2004ben eléri azt a költségvetésipozíciót és államadósságmutatót, amelyet az Európai Bizottság tervez, 2005től kezdve egykiegyensúlyozott költségvetéssel azállamadósság 2009ig leszorítható a GDP60%a alá.
On the revenueside, the figures include effects from theincrease in the standard VAT rate by 3percentage points on 1 January 2004 and fromstricter tax enforcement, as well as transfersunder the Italian Financial Protocol, acooperation treaty between Malta and Italy.On the expenditure side, other expenditureincluding subsidies to enterprises is to bereduced.
Ha azonban akár a teljes, akár azelsődleges GDParányos hiány a 2004. évi5,2%os, illetve 1,4%os szinten marad, eznem tűnik elegendőnek az államadósságstabilizálásához, csökkentésről nem isbeszélve.
There is currently evidence ofmeasures with a temporary effect accountingfor an increase of 0.7 percentage point in the2004 deficit ratio.
Ezek a számítások 6%os állandónominális kamatlábat (a kinnlevő adósság 4%os átlagos reálköltsége, plusz a 2%os infláció)és a GDP 3,1%os állandó reálnövekedésétfeltételezik (1995től 2004ig ekkora volt azátlagos reálnövekedés).
The deficit ratio is forecastto decline to 1.4% of GDP and the public debtratio to 70.4% in 2007.
Adósság–hiánykölcsönhatásokat, amelyek fontos tényezőklehetnek, nem vettünk figyelembe.
On the basis of thefiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Malta to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
Jóllehet,ezek a számítások pusztán szemléltető céltszolgálnak, és semmiképpen nem tekintendőkelőrejelzéseknek, fel kell hívni a figyelmet arra,hogy a teljes hiány 2004. évi szinten tartásamellett a GDParányos államadósság nemcsökkenthető le a 60%os referenciaszintre,hangsúlyozni kívánjuk a konszolidáció jelentőselőrehaladásának szükségességét.
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence.
A 2004–2007 közötti időszakra tervezettmáltai konvergenciaprogramban bemutatottközéptávú költségvetési stratégia, amely 2004májusában kelt és 2004. év eleji adatokratámaszkodik, a 2004. évi államháztartásihiánynak a GDP 5,2%ára csökkenésévelszámol, ami viszont még mindig jóvalmeghaladja a referenciaértéket.
Further improvements in thetransparency and quality of statistical datawould strengthen the monitoring of fiscaldevelopments.
Azállamadósság az előrejelzések szerint nagyjábólváltozatlan, 72,1% marad, tehát areferenciaérték fölött alakul.
According to the Maltese Convergence Programme, contingentliabilities arising from state guaranteesamounted to around 15% of GDP at the end of2003.
Mind abevételnövekedés, mind a kiadások csökkenésea költségvetési hiány zsugorodását segítik elő.A bevételi oldalon az adatok közöttszerepelnek a normál áfakulcs 3százalékpontos emelésének hatásai, valamint a Málta és Olaszország közötti együttműködésimegállapodás (Italian Financial Protocol)értelmében teljesített transzferek.
However, there is no agreed method forestimating the full scale of contingentliabilities (also including other items) andestimates may vary widely.
A kiadásioldalon csökkentendők az egyéb kiadások, pl. avállalatok szubvencionálása.
As highlighted in Table 8, from around 2010 onwards a markedageing of the population is expected.Population ageing is expected to inducesubstantial pressures on the pension system,which remains based on the payasyougoprinciple.
Vannak olyanadatok, amelyek a 2004. évi GDParányoshiány 0,7 százalékpontos emelkedését okozóátmeneti intézkedésekre utalnak.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Azelőrejelzések szerint az államháztartási hiány a GDP 1,4%ára, az államadósság pedig a GDP
With regard to the prospects of countries with apublic debt ratio of clearly above 60% of GDPachieving a reduction to the reference value,the ECB presents calculations as detailed in Chart 5.
A statisztikaiadatok átláthatóságának és minőségénektovábbi javításával jobban figyelemmelkísérhetők a költségvetési folyamatok.
On the assumption that Maltaachieves the overall fiscal position and publicdebt ratio projected by the European Commission Services for 2004, a balancedbudget from 2005 onwards would reduce thepublic debt ratio to below 60% of GDP by2009.
A máltaikonvergenciaprogram szerint az államigaranciákból fakadó függő kötelezettségek a GDP mintegy 15%át tették ki a 2003. évvégén.
account are transactions institutions, highly conditioned by theof international bankingwhich are unrelated to developments in the Maltese economy.
7.3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA szeptemberében közel állt a történelmiátlagokhoz, amelyeket 1996 első negyedévétőlés az euró bevezetésétől számítanak (lásd 10.táblázat).
Thecountry experienced a marked reduction in itsnet international asset position from 26.3% in1996 to 4.5% of GDP in 2000, which revertedthereafter to stand at 42% of GDP in 2003.
A finanszírozástilletően a közvetlen és portfólióbefektetések2002 óta erős nettó kiáramlást mutatnak,miközben a beáramló tőke java része az „egyébbefektetés” kategóriába tartozik.
Itmay also be recalled that Malta is a very small,open economy with – according to the mostrecent data available – a ratio of foreign tradein goods and services to GDP of 77% forexports and 82.2% for imports.
Az országnak jelentősencsökkent a nettó nemzetközi eszköz pozíciója,amely 1996ban a GDP 26,3%ának, míg2000ben a GDP 4,5%ának felelt meg, majd atrend megfordult, és 2003ban a nettónemzetközi eszköz pozíció a GDP 42%án állt.Érdemes felidézni, hogy Málta egy nagyonkicsi, nyitott gazdaság, ahol – a rendelkezésreálló legfrissebb adatok szerint – az áruk ésszolgáltatások külkereskedelmének GDPhezviszonyított aránya az export esetén 77%, azimport esetén pedig 82,2%.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 31.9% and46.3% respectively.
2003ban azeuróövezetbe és az EUba irányuló áruexportrészesedése a teljes exportból 31,9%ot, illetve46,3%ot tett ki.
The corresponding figuresfor imports as a percentage of total importswere 57.2% and 68.5%.
A teljes importon belül ez azarány 57,2%, illetve 68,5% volt.
7.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
7.4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Malta were 4.7% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
A 2003 szeptembere és 2004 augusztusaközötti referenciaidőszakban Máltán ahosszú távú kamatlábak átlaga 4,7% volt,alatta maradva a kamatlábkritérium 6,4%osreferenciaértékének (lásd 12. táblázat).
not participate in ERM II (see Table 9a).
A 2002 októbere és 2004 szeptembere közöttireferenciaidőszakban a máltai líra nem vettrészt az ERM IIben (lásd 9.a táblázat).
Inview of the fixed exchange rate regime and thehigh weight of the euro in the basket ofreference currencies, over the review periodthe lira mostly traded at a level weaker than its October 2002 average exchange rate againstthe euro (0.413 liri per euro, normalised to 100in Chart 6), which is used as a benchmark forillustrative purposes in the absence of an ERMII central rate, following a convention adoptedin earlier reports, while not reflecting anyjudgement as to the appropriate level of theexchange rate (see Chart 6 and Table 9a).
Arögzített árfolyamok rendszere és az eurónak avalutakosárban elfoglalt nagy súlyakövetkeztében a vizsgált időszakban a líraátváltása általában az euróval szembeni 2002októberi átlagárfolyam (0,413 líra/euró, 100ra normálva a 6. ábrában) alatt zajlott, amelyetközépárfolyam hiányában szemléltetési célbólreferenciaértéknek használnak, az eddigijelentések gyakorlatát követve, anélkül, hogyaz tartalmazna bármilyen megítélést amegfelelő árfolyamra vonatkozóan (lásd 6.ábra és 9.a táblázat).
Themaximum downward deviation from thisbenchmark – based on tenday movingaverages of daily data – was 4.5%. Inparticular, the lira depreciated between October 2002 and May 2003, mainly reflectingthe concurrent depreciation of the US dollaragainst the euro.
A napi adatokból képzetttíznapos mozgó átlagok alapján az eltérés ereferenciaértéktől lefelé maximum 4,5% volt.A líra különösen leértékelődött 2002 októbereés 2003 májusa között, ami főként az amerikaidollárnak az euróval szembeni egyidejűleértékelődését tükrözi.
Throughout the period underreview, however, the exchange rate of the liraagainst the euro showed a low degree ofvolatility as measured by annualised standarddeviations of daily percentage changes (see Table 9b).
Ugyanakkor a vizsgáltidőszakban a líra/euró árfolyam a napiszázalékos változások évesített szórásábanmérve csekély volatilitást mutatott (lásd 9.btáblázat).
The modest shortterm interest ratedifferential against the threemonth EURIBOR widened temporarily in the firsthalf of 2003, before subsequently narrowingagain to stand at 0.8 percentage point in thethird quarter of 2004 (see Table 9b).
A három hónapos EURIBORhozképest a szerény rövid lejáratú kamatlábkülönbözet 2003 első felében ideiglenesennövekedett, majd ismét csökkent, és 2004harmadik negyedévében 0,8 százalékpontonállt (lásd 9.b táblázat).
From mid2001, longterm interest ratesfollowed a gradually declining trend to stabilisetowards the end of 2003 (see Chart 7a).1 Thiswas due particularly to relatively low inflationfor most of the period and accompanieddecreases in the Central Bank of Malta’s keyinterest rate.
2001 közepétől a hosszú távú kamatlábakfokozatosan csökkenő trendet követtek, majd
After declining to 0.6 percentagepoint in April 2002, the longterm interest ratedifferential with the euro area increased to 1.5percentage points in early 2003 (see Chart 7b).The spread between Maltese and euro areabond yields has since declined, stabilising ataround 0.5 percentage point in August 2004(see Chart 7b).
2003 vége felé stabilizálódtak (lásd 7.a ábra).1
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Malta.
2001 az első olyan év, amik or Máltára vonatkozóan adatok állnakrendelkezésre a referencia hosszú lejáratú kamatlábról.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Maltese lira was in September 2004 close to historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andthe launch of the euro (see Table 10).
Hosszabb távú összefüggésben mind azeuróhoz képest kétoldalúan, mind effektívmódon a máltai líra reálárfolyama 2004
Asregards other external developments, Maltahas run deficits in the combined current andcapital account balance since 1996, and attimes these have been large.
Ez különösen az időszak nagyobbik részétjellemző viszonylag alacsony inflációnak és a Central Bank of Malta irányadó kamatlábacsökkentéseinek volt köszönhető.
After havingsteadily contracted until 1999, the deficit thenwidened rather sharply in 2000 but thereafterreceded to lower levels (see Table 11).
A máltai ésaz euróövezeti kötvények hozamánakkamatlábkülönbözete azóta csökkent, és 2004augusztusában 0,5 százalékpont körülstabilizálódott (lásd 7.b ábra).
In termsof financing, combined direct and portfolioinvestment has shown strong net outflowssince 2002, while the bulk of capital inflowshas been in the “other investment” category.However, the components of the financial
A Máltáról szóló összegzést lásd a „Bevezetésés vezetői összefoglaló” című részben.
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Malteselira
(b) A máltai lírára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Output gap (percentage points)
Termelői árak 1)
Sources: Eurostat and national data (CPI, residential property prices, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity,GDP).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Forrás: Eurostat, illetve nemzeti adatok (CPI, lakóingatlanok árai, fajlagos munkaerőköltségek, egy munkavállalóra jutó jövedelem,munkatermelékenység, GDP).Megjegyzés: A pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar és belföldi értékesítés nélkül.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Éves változás időszak végén, százalék, az EKB definíciója.
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 2 (b) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio, while positive valuesindicate a contribution to its increase.
Forrás: Az Európai Bizottság és az EKB számításai.Megjegyzés: A 2 (b) ábrán a negatív értékek azt jelölik, hogy az adott tényezőcsökkentette, a pozitív értékek pedig azt, hogy növelte ahiányt.
Chart 5 Potential future debt ratios underalternative assumptions for fiscal balanceratios
5. ábra Potenciális jövöbeli adóssághányadokkülönféle feltételezett költségvetési mérlegekmellett
Sources: European Commission Services projections and ECBcalculations.Note: The three scenarios assume that the debt ratio of 73.8% of GDP for 2004 is as forecast and that the 2004 overall balance of5.2% of GDP or the primary balance of 1.4% of GDP will bekept constant over the period considered (as a percentage of GDP), or, alternatively, that a balanced budget is maintainedfrom 2005 onwards.
Forrás: Az Európai Bizottság Szakszolgálatainak előrejelzései ésaz EKB számításai.Megjegyzés: Ez a három szcenárió arra a feltevésre épít, hogy2004ben a GDP 73,8%át kitevőelőrejelzett államháztartásihiány, a GDP 5,2%át kitevő előrejelzett teljes mérleg, illetve a GDP 1,4%át kitevőelsődleges egyenleg a teljes vizsgáltidőszakban (a GDP százalékában) konstans marad, ha pedignem, akkor 2005től kezdve tartják fenn a költségvetésiegyensúlyt.