natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— the Commission of the European Communities, by M. Konstantinidis and J.-B. Laignelot, acting as Agents, after hearing the Opinion of the Advocate General at the sitting on 29 November 2007,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében M. Konstantinidis és J.-B. Laignelot, meghatalmazotti minőségben, a főtanácsnok indítványának a 2007. november 29-i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
2008 — CASE C-2/07 gives the following
SZ. ÜGY meghozta a következő
The reference was made in proceedings between numerous individuals who live near Liège-Bierset Airport (Belgium) and the Région wallonne (Region of Wallonia), Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège-Bierset, T.N.T. Express Worldwide (Euro Hub) SA (‘TNT Express Worldwide’), Société nationale des voies aériennes-Belgocontrol, the État belge (Belgian State) and Cargo Airlines Ltd regarding the noise pollution brought about by the establishment of an air freight centre at that airport.
Ezt a kérelmet egyrészt a Liège-Bierset (Belgium) repülőtér melletti szomszédos lakosok és másrészt a Région wallone, a Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège Bierset, a T. N. T. Express Worldwide (Euro Hub) SA (a továbbiakban: T. N. T. Express Worldwide), a Société nationale des voies aériennes belgocontrol, a belga állam és a Cargo Airlines Ltd között az e repülőtéren történő légi árufuvarozási központ felépítésével kapcsolatos zajártalom tárgyában indult peres eljárás keretében terjesztették elő.
Pursuant to Article 1(1) thereof, Directive 85/337, applicable here in its original version, concerns the assessment of the environmental effects of those public and private projects which are likely to have significant effects on the environment.
A 85/337 irányelv eredeti változata az irányelv 1. cikkének (1) bekezdése alapján azoknak a köz- és magánprojekteknek a környezeti hatásvizsgálatára vonatkozik, amelyek várhatóan jelentős hatást gyakorolnak a környezetre.
Article 1(2) of Directive 85/337 states:
Ugyanezen cikke (2) bekezdése értelmében:
— the execution of construction works or of other installations or schemes,
– épületek vagy egyéb létesítmények kivitelezése,
— other interventions in the natural surroundings and landscape including those involving the extraction of mineral resources;
– egyéb beavatkozások a természetes környezetbe és tájba, beleértve az ásványkincsek kiaknázását is;
“developer” means: the applicant for authorisation for a private project or the public authority which initiates a project;
»projektgazda«: egy magánprojektre vonatkozó engedély kérelmezője vagy egy projektet kezdeményező állami hatóság;
“development consent” means: the decision of the competent authority or authorities which entitles the developer to proceed with the project.’
»engedély«: a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok olyan döntése, amely feljogosítja a projektgazdát a projekt elvégzésére.”
Under Article 2(1) of the directive, ‘Member States shall adopt all measures necessary to ensure that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue inter alia, of their nature, size or location are made subject to an assessment with regard to their effects.
A 85/337 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése alapján „[a] tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél, méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek esetében hatásvizsgálatot végezzenek.
These projects are defined in Article 4’.
Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.”
Article 3 sets out the subjectmatter of the environmental impact assessment:
A 3. cikk leírja a környezeti hatásvizsgálat tárgyát:
‘The environmental impact assessment will identify, describe and assess in an appropriate manner, in the light of each individual case and in accordance with Articles 4 to 11, the direct and indirect effects of a project on the following factors:
„A környezeti hatásvizsgálat minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítja, leírja és értékeli az egyes projektek közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre vonatkozóan:
— human beings, fauna and flora,
– emberek, állat- és növényvilág,
— the interaction between the factors mentioned in the first and second indents,
– az első és a második franciabekezdésben említett tényezők közötti kölcsönhatás,
— material assets and the cultural heritage.’
– anyagi javak és a kulturális örökség.”
Article 4 distinguishes two types of project.
A 4. cikk a projektek két típusát különbözteti meg:
Article 4(1) requires that, subject to Article 2(3), projects of the classes listed in Annex I to the directive are to be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
A 4. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a 2. cikk (3) bekezdése alapján [helyesen: a 2. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül] az I. mellékletben felsorolt osztályokba tartozó projekteket vizsgálatnak vetik alá ugyanezen irányelv 5–10. cikkével összhangban.
The projects which fall within Article 4(1) include the ‘construction … of airports with a basic runway length of 2 100 m or more’, referred to in point 7 of Annex I.
A 85/337 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alá tartozó projektek között az I. melléklet 7. pontja a következőt említi: „[…] 2100 m vagy azt meghaladó hosszúságú fő kifutópályával rendelkező repülőterek (2) építése.”
Footnote 2 to point 7 states that ‘for the purposes of this Directive, “airport” means airports which comply with the definition in the 1944 Chicago Convention setting up the International Civil Aviation Organisation (Annex 14)’.
Az e 7. pontra vonatkozó lábjegyzet a lap alján meghatározza, hogy „[e]nnek az irányelvnek az alkalmazásában a »repülőtér« olyan repülőtér, amely megfelel az 1944-ben megkötött, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet létrehozó Chicagói Egyezmény szerinti meghatározásnak (14. melléklet).”
As regards other types of projects, Article 4(2) of Directive 85/337 provides:
A projektek másik típusával kapcsolatban a 85/337 irányelv 4. cikkének (2) bekezdése a következőket írja elő:
‘Projects of the classes listed in Annex II shall be made subject to an assessment, in accordance with Articles 5 to 10, where Member States consider that their characteristics so require.
„A II. mellékletben felsorolt osztályokba tartozó projekteket vizsgálatnak vetik alá az 5–10. cikkel összhangban, amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy azok jellemzői ezt megkövetelik.
To this end Member States may inter alia specify certain types of projects as being subject to an assessment or may establish the criteria and/or thresholds necessary to determine which of the projects of the classes listed in Annex II are to be subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.’
A tagállamok ebből a célból többek között megállapítják azoknak a projekteknek a jellegét, amelyek vizsgálatra kötelezettek, vagy meghatározhatják, hogy a II. mellékletben felsorolt osztályokba tartozó projektek milyen kritériumok és/vagy küszöbértékek alapján minősülnek vizsgálatra kötelezettnek az 5–10. cikkel összhangban.”
In respect of those projects which fall within Article 4(2) of the directive, point 10(d) of Annex II refers to the ‘construction of … airfields (projects not listed in Annex I)’ and point 12 of that annex refers to ‘modifications to development projects included in Annex I’.
Az irányelv 4. cikkének (2) bekezdése alá tartozó projektekre tekintettel az irányelv II. melléklete 10. pontjának d) alpontja a következőt említi: „[…] repülőterek építése (kivéve, ha az I. mellékletben már szerepel)” és ugyanezen melléklet 12. pontjában a következő szerepel: „az I. mellékletben szereplő […] projektek módosításai”.
Articles 5 to 9 of Directive 85/337, to which Article 4 of that directive refers, essentially state the following: Article 5 specifies the minimum information to be provided by the developer, Article 6 imposes, inter alia, the developer’s obligation to inform the authorities and the public, Article 8 refers to the obligation of the competent authorities to take into consideration the information gathered in the assessment procedure, and Article 9 imposes an obligation on the competent authorities to inform the public of the decision taken and any conditions attached to it.
A 85/337 irányelv 5–9. cikke, amelyre ezen irányelv hivatkozik, lényegében a következőket írja elő: a 85/337 irányelv 5. cikke pontosítja azokat a minimális információkat, amelyeket a projektgazdának kell szolgáltatnia, a 6. cikk megállapítja többek között a projektgazdának a hatóságok és a lakosság tájékoztatására vonatkozó kötelezettségét, a 8. cikk említi az eljárni jogosult hatóságok azon kötelezettségét, hogy vegyék figyelembe a hatásvizsgálat keretében kapott információkat, és a 9. cikk megállapítja az eljárni jogosult hatóságok azon kötelezettségét, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot a meghozott döntésről és az ahhoz kapcsolódó esetleges feltételekről.
In the Region of Wallonia, the assessment of the effects of projects on the environment was governed, until 1 October 2002, by a decree of 11 September 1985 and by the decree implementing it of 31 October 1991.
A vallon régióban a környezeti hatásvizsgálatokat 2002. október 1-ig az 1985. szeptember 11-i rendelet és annak az 1991. október 31-i végrehajtási rendelete szabályozta.
Those decrees provided that the projects listed in Annex I to the Decree of 11 September 1985, which adopted the list in Annex I to Directive 85/337, and in
E jogszabályok rendelkeztek arról, hogy az 1985. szeptember 11-i rendelet I. mellékletében felsorolt, a 85/337 irányelv I. mellékletének jegyzékéből átvett projekteket,
Annex II to the Decree of 31 October 1991 were automatically subject to an environmental impact assessment.
ABRAHAM ÉS TÁRSAI valamint az 1991. október 31-i végrehajtási rendelet II. mellékletében említett projekteket hivatalból környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni.
Other projects, for which an impact assessment was not automatically required, only had to be the subject of a prior notice regarding assessment of their impact on the environment.
Az egyéb projektek esetében, amelyeknél nem rendelkeztek hivatalból történő hatásvizsgálatról, csak környezeti hatásuk előzetes értékeléséről szóló értesítést írtak elő.
In accordance with Annex I to the Decree of 11 September 1985, the construction of airports with a runway length of at least 2 100 metres had to be subject to an environmental impact assessment.
Az 1985. szeptember 11-i rendelet I. mellékletével összhangban a legalább 2100 méter hosszú kifutópályával rendelkező repülőterek építését kötelező alávetni környezeti hatásvizsgálatnak.
In addition, pursuant to Annex II to the Decree of 31 October 1991, the construction of airports with a runway length of 1 200 metres or more, including the extension of existing runways beyond that threshold and leisure airports, also had to be subject to an environmental impact assessment.
Az 1991. október 31-i végrehajtási rendelet II. melléklete alapján ezenkívül a legalább 1200 méter hosszú kifutópályával rendelkező repülőterek építését, beleértve a meglévő kifutópályák e küszöbérték feletti meghoszszabbítását, valamint a sportrepülőtereket, szintén környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni.
The dispute in the main proceedings and the questions referred
Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
The individuals who live near Liège-Bierset Airport complain of noise pollution, often at night, resulting from the restructuring of the former military airport and its use since 1996 by air freight companies.
A Liège-Bierset repülőtér melletti lakosok az e korábbi katonai repülőtér átalakításából, valamint annak az 1996 óta légi árufuvarozást végző társaságok által történő használatából származó – gyakran éjszakai – zajártalomra panaszkodnak.
An agreement signed on 26 February 1996 between the Region of Wallonia, Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège-Bierset and TNT Express Worldwide provided for certain modifications to the infrastructure of that airport in order to enable it to be used 24 hours per day and 365 days per year.
1996. február 26-án a vallon régió, a Société de développement et de promotion de l’aéroport de Liège Bierset és a T.N.T. Express Worldwide között aláírt megállapodás e repülőtér számos infrastrukturális módosításáról rendelkezett annak az év 365 napján napi 24 órában történő használatának lehetővé tétele céljából.
In particular, the runways were restructured and widened.
Különösen a kifutópályákat fejlesztették és szélesítették ki.
A control tower, new runway exits and aprons were also constructed.
Építettek továbbá egy irányítótornyot, új kifutópálya-lehajtókat és parkolóhelyeket is.
The length of the runway of 3 297 metres was not altered however.
A kifutópályák 3297 méteres hosszát azonban változatlanul hagyták.
Planning consents and operational authorisations were also granted so that the works could be carried out.
A munkálatok végrehajtásához az építési és működési engedélyeket is megadták.
The dispute pending before the Belgian national court concerns liability: the claimants in the main proceedings have sought compensation for the harm suffered, in their view, by them as a result of the nuisance — which they claim to be serious — linked to the restructuring of the airport.
A belga nemzeti bíróság előtt folyó jogvitában a felelősség kérdéséről van szó: az alapügy felperesei ugyanis kártérítést követeltek a repülőtér átalakításához kapcsolódó, állítólag komoly zajártalom által okozott, szerintük elszenvedett kárért.
It is in that context that an appeal on a point of law was brought before the Cour de cassation (Court of Cassation) against a judgment delivered on 29 June 2004 by the Cour d’appel de Liège (Court of Appeal of Liège).
Ilyen körülmények között terjesztettek elő a belga Cour de Cassation előtt felülvizsgálat iránti kérelmet a liège-i fellebbviteli bíróság 2004. június 29-i ítélete ellen.
Considering that the dispute before it raised questions of interpretation of Community law, the Cour de cassation decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court of Justice for a preliminary ruling:
Mivel úgy vélte, hogy az előtte folyó jogvita felveti a közösségi jog értelmezésének a kérdését, a Cour de Cassation úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé:
‘(1) Does an agreement between public authorities and a private undertaking, signed with a view to having that undertaking become operational at an airport with a runway more than 2 100 metres in length, featuring an exact description of work on the infrastructure to be carried out in relation to the adaptation of the runway, without its being extended, and the construction of a control tower with a view to permitting large aircraft to fly 24 hours per day and 365 days per year, and which provides for both nighttime and daytime flights with effect from the date on which the undertaking becomes operational at that airport constitute a project within the meaning of … Directive 85/337 …, as applicable before its amendment by … Directive 97/11 …?
„1) […] a 85/337 […] irányelvnek az 1997. március 3-i 97/11/EGK irányelvvel történt módosítását megelőzően alkalmazandó szövege értelmében projektnek minő-sül-e az a megállapodás, amely azzal a céllal jött létre egy állami szerv és egy magánvállalkozás között, hogy ez utóbbit arra ösztönözze, hogy egy 2100 métert meghaladó hosszúságú kifutópályával rendelkező repülőtér területén tevékenységet kezdjen, és amely tartalmazza a kifutópálya átalakítására – de nem meghosszabbítására – és egy irányítótorony építésére vonatkozó, infrastrukturális munkálatok pontos leírását annak érdekében, hogy lehetővé tegye óriásrepülőgépek napi 24 órában és az év 365 napján történő le- és felszállását, és amely a vállalkozás tevékenységének megkezdésétől kezdve éjszakai és nappali járatokat is tervez indítani?
(2) Do works to modify the infrastructure of an existing airport with a view to adapting it to a projected increase in the number of nighttime and daytime flights, without extension of the runway, correspond to the notion of a “project”, for which an impact assessment is required within the terms of Articles 1, 2 and 4 of … Directive 85/337 …, as applicable before its amendment by … Directive 97/11 …?
2) Megfelelnek-e az éjszakai és nappali járatok számának tervezett növelése érdekében egy meglévő repülőtér infrastruktúrájának módosítására irányuló munkálatok – a kifutópálya meghosszabbítása nélkül – annak a projektfogalomnak, amelyre vonatkozóan a […] 85/337 […] irányelvnek a […] 97/11 […] irányelvvel történt módosítását megelőzően alkalmazandó szövegének 1., 2. és 4. cikke hatásvizsgálatot ír elő?
(3) Since a projected increase in the activity of an airport is not directly referred to in the annexes to Directive 85/337 …, must the Member State in question nevertheless take account of that increase when examining the potential environmental effect of modifications made to the infrastructure of that airport with a view to accommodating that increase in activity?’
3) Bár a repülőtéri tevékenységek tervezett növelése kifejezetten nem szerepel a 85/337 […] irányelv mellékleteiben, a tagállamnak mégis figyelembe kell-e vennie ezt a növelést, amikor annak érdekében vizsgálja az e repülőtér infrastruktúrájában elvégzendő módosítások környezetre gyakorolt esetleges hatását, hogy a repülőtér ezt a többlettevékenységet befogadja?”
By its first question the national court asks whether an agreement such as the one at issue in the main proceedings is a ‘project’ within the meaning of Directive 85/337.
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság ezt szeretné tudni, hogy egy olyan megállapodás, mint az alapügyben szóban forgó, „projektnek” minősül-e a 85/337 irányelv értelmében.
That question calls for a negative answer.
Erre a kérdésre nemleges választ kell adni.
It is apparent from the very wording of Article 1(2) of Directive 85/337 that the term ‘project’ refers to works or physical interventions.
A 85/337 irányelv 1. cikkének (2) bekezdéséből ugyanis kitűnik, hogy a „projekt” fogalma fizikai munkálatokra és beavatkozásokra vonatkozik.
An agreement cannot, therefore, be regarded as a project within the meaning of Directive 85/337, irrespective of whether that agreement contains a more or less exact description of the works to be carried out.
Valamely megállapodást nem lehet tehát a 85/337 irányelv értelmében vett projektnek tekintetni, függetlenül annak a kérdésétől, hogy e megállapodás tartalmazza-e a kivitelezendő munkálatok többé-kevésbé pontos leírását.
However, in order to provide a satisfactory answer to a national court which has referred a question to it, the Court of Justice may also deem it necessary to consider provisions of Community law to which the national court has not referred in the text of its question (see, inter alia, Case 35/85 Tissier [1986] ECR 1207, paragraph 9).
Azonban a Bíróság annak érdekében, hogy az előzetes döntéshozatalra kérdést előterjesztő bíróságnak hasznos választ adjon, figyelembe vehet olyan közösségi jogi normákat, amelyekre a nemzeti bíróság kérdésében nem hivatkozott (lásd többek között a 35/85. sz. Tissier-ügyben 1986. március 20-án hozott ítélet [EBHT 1986., 1207. o.] 9. pontját).
In the present case, it should be pointed out to the national court that it is for it to determine, on the basis of the applicable national legislation, whether an agreement such as the one at issue in the main proceedings constitutes a development consent within the meaning of Article 1(2) of Directive 85/337, that is to say a decision of the competent authority which entitles the developer to proceed with the project (see, to that effect, Case C-81/96 Gedeputeerde Staten van Noord-Holland [1998] ECR I-3923, paragraph 20).
A jelen ügyben jelezni kell a kérdést előterjesztő bíróságnak, hogy az ő feladata az alkalmazandó nemzeti jogszabályok alapján annak meghatározása, hogy egy olyan megállapodás, mint az alapügyben szóban forgó, tartalmaz-e a 85/337 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének értelmében vett engedélyt, vagyis a hatáskörrel rendelkező hatóság olyan döntését, amely feljogosítja a projektgazdát a szóban forgó projekt elvégzésére (lásd e tekintetben a C-81/96. sz. Gedeputeerde Staten van Noord-Holland ügyben 1998. június 18-án hozott ítélet [EBHT 1998., 3923. o.] 20. pontját).
Such would be the case if that decision could, under national law, be regarded as a decision of the competent authority or authorities granting the developer the right to proceed with construction works or other installations or schemes or to intervene in the natural surroundings and landscape.
Ez lenne a helyzet akkor, ha ezt a nemzeti jog alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok olyan döntésének lehetne tekinteni, amely feljogosítja a projektgazdát épületek vagy egyéb létesítmények kivitelezésére, vagy a természetes környezetbe és tájba történő egyéb beavatkozásokra.
In addition, where national law provides that the consent procedure is to be carried out in several stages, the environmental impact assessment in respect of a project must, in principle, be carried out as soon as it is possible to identify and assess all the effects which the project may have on the environment (see Case C-201/02 Wells [2004] ECR I-723, paragraph 53).
Továbbá ha a nemzeti jog több szakaszból álló engedélyezési eljárást ír elő, valamely projekt környezeti hatásvizsgálatát főszabály szerint akkor kell elvégezni, amint meghatározhatók és megvizsgálhatók a projekt által várhatóan a környezetre gyakorolt hatások (lásd a C-201/02. sz. Weels-ügyben 2004. január 7-én hozott ítélet [EBHT 2004., I-723. o.] 53. pontját).
Thus, where one of those stages involves a principal decision and the other involves an implementing decision which cannot extend beyond the parameters set by the principal decision, the effects which a project may have on the environment must be identified and assessed at the time of the procedure relating to the principal decision.
Így ha az egyik szakasz az alaphatározat és a másik a végrehajtási határozat, amely nem haladhatja meg az alaphatározat által meghatározott paramétereket, a projekt által várhatóan a környezetre gyakorolt hatásokat az alaphatározatra vonatkozó eljárás során kell azonosítani és megvizsgálni.
It is only if those effects are not identifiable until the time of the procedure relating to the implementing decision that the assessment should be carried out in the course of the latter procedure (Wells, paragraph 52).
Ha ezek a hatások csak a végrehajtási határozatra vonatkozó eljárás során azonosíthatók, akkor kell a vizsgálatot ez utóbbi eljárás során elvégezni (a fent hivatkozott Wellsügyben hozott ítélet 52. pontja).
Finally, the national court should be reminded that the objective of the legislation cannot be circumvented by the splitting of projects and that failure to take account of their cumulative effect must not mean in practice that they all escape the obligation to carry out an assessment when, taken together, they are likely to have significant effects on the environment within the meaning of Article 2(1) of Directive 85/337 (see, to that effect, Case C-392/96 Commission v Ireland [1999] ECR I-5901, paragraph 76).
Végül emlékeztetni kell a kérdést előterjesztő bíróságot arra, hogy a szabályozás célja nem kerülhető meg a projektek felaprózódása által, és hogy azok halmozott hatása figyelembevételének elmulasztása nem járhat azzal a következménnyel, hogy a projekteket összességükben kivonják a hatásvizsgálat alól, miközben azok együtt, a 85/337 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorolnak (lásd e tekintetben a C-392/96. sz., Bizottság kontra Írország ügyben 1999. szeptember 21-én hozott ítélet [EBHT 1999., I-5901. o.] 76. pontját).