natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These difficulties cannot be escaped overnight but the similarities and the progress made in the acquis indicate that with time they will fit well into the span of variations in EU-15 countries.
A Bizottság politikájának természetesen számolnia kell a kibővített Unió megnövekedettváltozatosságával a szociális helyzet terén, de a bővítés nem kérdőjelezi meg a Szociális Agendát.
at EU level41 have broadened the scope of the European Social Agenda, consolidated its content and established new working methods42for its further development. The new
Az utóbbi hat évben a foglalkoztatás és a szociálpolitika fejlesztése és összehangolása az EU szintjén41az Európai Szociális Agendára irányította a figyelmet, egységesítette a tartalmát, és újmunkamódszereket hozott létre42annak további fejlesztése érdekében.Az új politikai koordiná-
Reforms that can help deliver better social protection and higher standards of living are underway (e.g. pensions, health), but challenges should not be underestimated (e.g. health & social inclusion) and in some areas modern approaches still need to be implemented (e.g. gender, disability and ethnic minorities). policy coordination processes were created with the problems, preferences and the capacities of the EU-15 countries in mind. For a long time, preparations for accession focussed mainly on the adoption of the legislative acquis.
5.2.Kulcsfontosságú kihívások és lehetőségek az új tagállamok részére ciós folyamat az EU-15 országai problémáinak, kívánalmainak és lehetőségeinek szem előtttartásával készült.A csatlakozásra való felkészülés sokáig elsősorban az uniós jogrendátvételében merült ki.Az új tagállamok csak a közelmúltban kapcsolódtak be az EU politikájának koordinációs folyamataiba a szociális védelem és a szociális befogadás területén.
A crucial question raised by several observers is therefore whether the general thrust of the present social agenda will offer an adequate basis for the enlarged Union, or whether there will be a need to recast the agenda.
Bár a bővítésből adódó kihívások skálája igen széles lesz, az előző tagfelvételek soránszerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unió átlagánál lényegesen alacsonyabb GDP-velrendelkező államokban (ilyen volt pl.Írország, Görögország, Portugália és Spanyolország) aszociális helyzet terén számottevő javulás érhető el nemzeti és EU-szintű kitartó erőfeszítésekáltal.
Across the board the ability to achieve changes and deliver on reforms is constrained by administrative and social governance capacities. Measures of supporting structures of civil society and social partnership continue to show a substantial gap to the EU-15.
Ezért több megfigyelő kritikusan áll ahhoz a kérdéshez, hogy a jelenlegi szociális agendamegfelelő alapot kínál-e a kibővített Unió részére, vagy hogy szükséges-e az agenda átdolgozása.
…and though the new Member States did not participate directly in these advances, their core policy concerns are well covered.
…s bár az új tagállamok közvetlenül nem részesültek ezekből az előnyökből,politikaiérdekeik megfelelően érvényesülnek.
Pension reforms in a number of new Member States were inspired by innovations in EU-15 countries and current provisions fit into the range of pension arrangements in the EU-15. The success of pension reforms in these countries will depend on their ability to raise employment levels and the average age of exit from the labour market.
Ez a jelentés azt mutatja, hogy a megfigyelt jelentős különbségek mellett az EU-15 országaiés az új tagállamok között a kihívásokban sok nyilvánvaló hasonlóság mutatkozik – ilyenpéldául a gyors gazdasági változások kezelése és az alkalmazkodás a népesség
The general Lisbon objectives43 clearly also apply to the new Member States.
43 természetesen az új tagállamokra is öregedéséhez.Az általános lisszaboni célkitűzésekérvényesek.
The integrated approach embedded in the Laeken pension objectives also apply in the new Member States. Present vulnerabilities of pension systems in many of the new Member States underscore the importance of securing adequate benefits, higher employment, later retirement and effective regulation and sound management of pension funds.
A munkaképes korú lakosság számának csökkenése és a nyugdíjas korú lakosság számánakvárható gyors növekedése nagy, általános kihívást jelent a kibővített Unió számára.Ez kiemeliannak szükségességét, hogy a régi és új tagállamok kölcsönösen erősítsék azegyüttműködést a gazdaság-, a foglalkoztatás- és a szociálpolitika területén.Ez a lisszabonistratégia teljes körű megvalósításának szükségességét mutatja.
41 I.e. in employment, social inclusion, anti-discrimination, modernisation of social protection, Citizens' Charter etc.42 For example, the Open Method of Coordination.43 At the March 2000 EU summit in Lisbon the Union set itself a new strategic goal for the decade until 2010 to "…become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion." english.indd 21
41 Azaz foglalkoztatás, társadalmi beilleszkedés, antidiszkrimináció, a szociális védelem modernizálása, polgári charta stb.42 Például a koordináció nyílt módszere.43 2000 márciusában a lisszaboni EU-csúcson az Unió új stratégiai célt tűzött ki maga elé:ersenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasági egység lesz a világon, amely fenntartható gazdasági növekedést, több és jobbmunkahelyet és nagyobb szociális kohéziót biztosít”.44 The Joint Memoranda on Social Inclusion, a Bizottság összefoglaló jelentése.
While the scale of challenges emanating from this enlargement will be particularly large, the experience from former accessions of countries with a GDP markedly below the Union average (e.g. Ireland, Greece, Portugal and Spain) confirms that major improvements in the social situation can be achieved through concerted, sustained efforts at national and EU level.
A bővítés sikere emellett jelentős mértékben múlik majd az EU-15 országainak teherbíróképességén.Ezen országok szolgálatkészsége, mellyel lehetőséget biztosítanak az újtagállamoknak a tapasztalatok és erőforrások felhasználására, sokféle módon befolyásolhatja ahaladás sebességét.Az új Szociális Agendában fontos lesz megtalálni a módszereket akibővített Unió valamennyi tagállama szükségleteinek és lehetőségeinek összehangolására.
Considerable labour force reserves with a relatively high educational achievement level make many new Member States well placed for a long period of sustained growth, particularly if this relative advantage is underpinned by further human resource development and more employment-friendly social protection.
Számos eredmény és viszonylagos előny létezik, amelyekre az új tagállamok építhetnek.Ezek együttesen a lehetőségek teljes tárházát adják.Amint ezt a jelentés hangsúlyozza, akövetkezők tartoznak ide:
The ability of several new Member States to introduce advanced pension reforms in the midst of economic and political turmoil demonstrates an ability to tackle difficult reform issues, which can be applied in the further process of change.
A jelentős, viszonylag magas végzettségű munkaerő-tartalékok sok új tagállamotkedvező pozícióba állítanak a hosszú távú, tartós növekedéshez.Ezt a viszonylagoselőnyt fokozhatja az emberi erőforrások további fejlesztése és a foglalkoztatást ösztönzőszociális védelem.
Health sector reforms in many new Member States have established important parts of the conditions for a period of rapid and significant improvements in the contributions from health care to a better overall health status, particularly as these countries become able to move more money to the sector.
Az a tény, hogy az új tagállamok képesek vvar”közepette haladónyugdíjreformot bevezetni, azt jelzi, hogy a további változási folyamatok során is képeseklesznek helytállni.
Nonetheless, the state of affairs in several of the incoming countries, still largely associated with the fall-out from the transition period, but increasingly reflecting the new social impact of economic growth, which inevitably will leave behind people unable to adapt to the new technological requirements, calls for further intensification of policy efforts to counter disparities in living conditions, and combat poverty and social exclusion44.
Az egészségügyi szektor reformjai sok új tagállamban az egészségügyi hozzájárulásokból nagyrészt megteremtették a feltételeket egy gyors és jelentős fejlődésiidőszakhoz, egy jobb általános egészségi állapot eléréséhez, különösen, mivel ezek azországok képesek lesznek több pénzt fordítani erre a szektorra.
In 2003, there were 74 million elderly people aged 65 and over in the EU-25, compared with only 38 million in 1960.
Összefoglaló jelentés Szociális helyzet az Európai Unióban 2004
By 2010, the latter ratio is expected to rise to 27%.
A népesség öregedése
Over the next fifteen years in EU-15, the number of ‘very old’ people aged 80 and over will rise by almost 50%.
2003-ban 74 millió 65 éves vagy annál idősebb ember élt az EU-25 területén, míg 1960-ban 38 millió fő.Ma az idősek aránya a teljes népesség 16%-a, vagy az aktív korú (15–64 évesek)népesség 24%-a.2010-re az utóbbi arány várhatóan 27%-ra emelkedik.A következő tizenöt év során az EU-15 országaiban a 80 éves vagy az annál idősebon öregek”száma csaknem50%-kal nő.
Key indicator
Kulcsmutató
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Időskori függőségi arány(A 65 éves és idősebb népesség az aktív korúak [15–64] százalékában kifejezve, január 1-jén)
Source: Eurostat - Demographic Statistics.
Forrás:Eurostat – Demográfiai statisztikák.
Old age dependency ratio, 2003 and 2010
Időskori függőségi arány,2003 és 2010
Elderly population by household situation and age, EU-15, 2010
Idős korú népesség háztartási helyzet és életkor szerint,EU-15,2010
65-79 years80 years and over
65–79 év80 év felett
Living with partner only
Csak a társával él
Other
Egyedül él
Living in a collective household
Forrás:Eurostat – Demográfiai statisztikák.
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Forrás:Eurostat – A háztartások fejlődésének prognózisa 1995-től.
Migration and asylum
Migráció és menedék
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Nyers nettó vándorlási arány 2002-ben (Az ezer főre jutó éves különbség a népesség változása és a természetes növekedés között)
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Forrás:Eurostat – Demográfiai statisztikák.
Asylum applications, EU-15 and EU-25, 1990-2002
A népesség változásának évi átlagos aránya összetevők szerint,EU-25,1960–2002
Natural increase Net migration
Természetes növekedés Nettó vándorlás
Source: Eurostat - Migration Statistics
Forrás:Eurostat – Migrációs statisztikák.
Education and its outcomes
Oktatás és eredményei
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
A fiatalok iskolai végzettségi szintje,2002 (A legalább felső középfokú végzettséggel rendelkezők százalékaránya a 20–24 éves korosztályban)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Forrás:Eurostat – Európai uniós munkaerő-felmérés.
Unemployment rate by level of education and sex, EU-25, 2002
Munkanélküliségi arány végzettségi szint és nemek szerint,EU-25,2002 A munka nélküli személyek aránya az azonos csoport teljes aktív népességéhez képest
Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
A iskolát korán elhagyók nemek szerint,2002A legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkezők százalékaránya a 18–24éves korosztályban, akik további oktatásban vagy képzésben nem vesznek részt
Less than upper secondary
Felsőfokú
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Felső középfokú vagyfélfelsőfokú, nem felsőfokú
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002. Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
Az Unióban a 25–64 évesek 8%-a vett részt képzésben/oktatásban (a felmérés előtti négy hétben) 2002-ben.Az ilyen képzések Dániában, Finnországban, Svédországban és az Egyesült Királyságban a leggyakoribbak (18–22% között mozognak).Az új tagállamok a felnőtt népességnek a képzésben/oktatásban való részvétele terén a legalsó szinten találhatók (alegkiemelkedőbb helyen 9% körüli eredménnyel a Szlovák Köztársaság és Szlovénia áll).
Older people are less likely to receive training than younger people. Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Az idősebb emberek kisebb valószínűséggel részesülnek képzésben, mint a fiatalabbak.A magasabb végzettséggel rendelkezők nagyobb valószínűséggel vesznek részt ilyen képzésben, minta kevésbé képzettek.
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
Élethosszig tartó tanulás (a felnőttek részvétele az oktatásban/képzésben),2002 (A 25–64 éves népességnek az a hányada, amelynek tagjai a felmérés előtti négy hétben oktatásban vagy képzésben vettek részt)
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Megjegyzés:FR – A vizsgált időszak a felmérés előtti egy hét.Forrás:Eurostat – Európai uniós munkaerő-felmérés.
Spending on Human Resources, 1999 and 2000
Kiadások emberi erőforrásokra,1999 és 2000Az oktatásra fordított állami kiadások a GDP százalékában
Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey
Élethosszig tartó tanulás korcsoport és oktatási szint szerint,EU-15,2002 A 25–64 éves népességnek az a hányada, amelynek tagjai a felmérés előtti négyhétben oktatásban vagy képzésben vettek részt
Lower secondary or less Upper secondary and postsecondary, not tertiary Tertiary All
Legfeljebb alsó középfokú Felső középfokú vagy félfelsőfokú, nem felsőfokú Felsőfokú Valamennyi összesen
FR: Educational expenditure figures do not include DOM (Overseas Departments). UK: Estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March.Source: Eurostat – Education Statistics
Megjegyzés:DK:változás a lefedett területeket illetően, 1999-ben.FR:az oktatásra fordított összeg nem tartalmazza a tengerentúli megyék (DOM) költségeit.UK:az Egyesült Királyság pénzügyi évének (április 1.– március 31.) adatain alapuló becslések.Forrás:Eurostat – oktatási statisztikák.
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Foglalkoztatási arány,2002 (A 15–64 év közötti foglalkoztatottak százalékos aránya a népesség azonos korcsoportján belül)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási aránya,2002(A 55–64 év közötti foglakoztatottak százalékos aránya a népesség azonos korcsoportján belül)
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Forrás:Eurostat – Negyedéves munkarerőadatok (QLFD).
Employment rate by age group and sex, EU-25, 2002
Foglalkoztatási ráta korcsoportok és nemek szerint,EU-25,2002A foglakoztatott személyek százalékaránya a népesség azonos korcsoportján belül
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
Foglalkoztatási ráta nemek szerint,2002 A 15–64 év közötti foglakoztatottak százalékos aránya a népesség azonoskorcsoportján belül
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996. The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
2002-ben a munkanélküliségi ráta 0,3%-kal nőtt, 1996 óta első ízben.A növekedés az összes tagállamra jellemző, kivétel Magyarország, Finnország és Svédország, ahol nem történt változás,valamint Görögország, Olaszország, Ciprus, a három balti állam, a Cseh Köztársaság és a Szlovák Köztársaság, amelyekre e téren a csökkenés volt jellemző.
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Munkanélküliségi arány,2002(A munkanélküliek százalékos aránya az aktív népességhez képest)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition)
Forrás:Eurostat – Munkanélküliségi ráták (ILO-definíció).
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Tartós munkanélküliségi ráta,2002(A tartósan [12 hónapig vagy tovább] munka nélküli személyek százalékos aránya az aktív népességhez képest)
Unemployment rate and long-term unemployment rate by sex, 2002
Munkanélküliségi ráta és tartós munkanélküliségi ráta nemek szerint,2002(emelkedő sorrendben a teljes munkanélküliségi arányhoz viszonyítva;balra:nők,jobbra:férfiak)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Munkanélküliségi ráta (UER) 1992–2002 és tartós munkanélküliségi ráta (LT UER)nemek szerint 1992–2002 között,EU-15 és EU-25A munka nélküli és tartósan (12 hónapig vagy tovább) munka nélküli személyekszázalékos aránya az aktív népességhez képest)
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Legfeljebb 12 hónapig munkanélküli Legalább 12 hónapig munkanélküli
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Forrás:Eurostat – Munkanélküliségi ráták (ILO-definíció) és negyedéves munkarerőadatok (QLFD).
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Forrás:Eurostat – Negyedéves munkarerőadatok (QLFD).
Social protection expenditure and receipts
Szociális védelmi kiadások és bevételek
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
A szociális védelemre fordított kiadások a GDP százalékos arányában,2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Forrás:Eurostat – Szociális Védelem Integrált Statisztikáinak Európai Rendszere (ESSPROS).
Expenditure on social protection per head of population, 2001
Az egy főre jutó szociális védelmi kiadások,2001
Social protection receipts as a percentage of total receipts, 2001
Szociális védelmi bevételek az összes bevétel százalékos arányában,2001 it ás ló er ő- pa r ás ár V
Employer’s social contributions
A munkáltatók szociális hozzájárulása
Social contributions of protected persons
Általános állami hozzájárulások
General government contributions
A védett személyek szociálishozzájárulása
Note: CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO and TR: No data.Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Megjegyzés:CZ, EE, CY, LV, LT, PL, BG, RO és TR:nincs adat.Forrás:Eurostat – Szociális Védelem Integrált Statisztikáinak Európai Rendszere (ESSPROS).
Social benefits
Szociális juttatások
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Időskori és túlélő hozzátartozói juttatások az összes szociális juttatás százalékos arányában,2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Időskori és túlélő hozzátartozói juttatás az összes szociális juttatásszázalékos arányában,1993 és 2001
Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, 2001
Szociális juttatások célcsoportonként az összes szociális juttatás százalékosarányában,2001
1993 2001 housing / social exclusion disability unemployment sickness / health care family / children old age / survivors
1993 2001 lakhatás/szociális kirekesztés csökkent képesség munkanélküliség betegség/egészségügyi ellátás család/gyermekek öregség/túlélő hozzátartozó
Labour Market Policy expenditure
A munkaerőpiac-politika kiadásai
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
A munkaerőpiac-politika aktív intézkedéseire fordított állami kiadások a GDP százalékos arányában,2001 (2–7.kategória, a 2.4.kivételével)
Notes: Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives. Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Megjegyzés:2–7.kategória:Képzés – Munkahelyek rotációja és megosztása – Foglalkoztatási ösztönzők – Csökkent képességűek integrálása – Közvetlen munkahelyteremtés – Pályakezdési ösztönzők.2.4.alkategória:A szakmaiképzés különleges támogatása.8–9.kategória:Munkahelyen kívüli jövedelem fenntartása és támogatása – Korai nyugdíjazás.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Forrás:Eurostat – Munkaerőpiac-politikai adatbázis (LMP).
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
A munkaerőpiac-politika kiadásai a cselekvések típusa szerint (2–7.kategória),EU-15,2001
Public expenditure on LMP measures as a percentage of GDP, 2001
A munkaerőpiac-politika intézkedéseire fordított állami kiadások a GDP százalékos arányában,2001
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Képzés (a 2.4.alkategóriakivételével) 32,5%
Direct job creation25.0%
Közvetlen munkahelyteremtés25,0%
Job rotation and job sharing 0.9%
Munkahelyek rotációja ésmegosztása 0,9%
Integration of the disabled16.5%
Csökkent képességűek integrálása16,5%
Employment incentives 21.3%
Foglalkoztatási ösztönzők 21,3%
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Forrás:Eurostat – Munkaerőpiac-politikai adatbázis (LMP).
Note: No data for either the new Member States or the Candidate Countries.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Megjegyzés:az új tagállamokról és a tagjelölt országokról nincsenek adatok.Forrás:Eurostat – Munkaerőpiac-politikai adatbázis (LMP).
Income distribution
Jövedelemeloszlás
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile). Income must be understood as equivalised disposable income.)
A jövedelemeloszlás egyenlőtlensége (jövedelemarány a népesség ötödrészei között),2001(A népesség legnagyobb jövedelemmel rendelkező 20%-a [felső egyötöd] és a népesség legkisebb jövedelemmel rendelkező 20%-a[alsó egyötöd] közötti arány.Minden esetben egyenértékűsített rendelkezésre álló jövedelemről van szó)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Megjegyzés:CY:1997, LV:2002, MT:2000, SI:2000, SK:2003 és TR:2002.Forrás:Eurostat – közösségi háztartási panel, UDB változat, 2003.december;kivétel:DK, SE, valamint a tíz új tagállam és a három tagjelölt ország:nemzeti felmérések.
Gini coefficient, 2001
A jövedelmek szintje és a jövedelmek elosztásának egyenlőtlensége,2001
Level of income and inequality of income distribution, 2001
29 Gini-együttható, 2001 e nl őt le ns ég e e de lm ek elosztásának egy v A jö
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
A háztartások éves egyenértékűsített rendelkezésre álló átlagjövedelme (vásárlóerő-paritáson)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Megjegyzés:CY:1997, LV:2002, MT:2000, SI:2000, SK:2003 és TR:2002.Forrás:Eurostat – közösségi háztartási panel, UDB változat, 2003.december;kivétel a tíz új tagállam és a három tagjelölt ország:nemzeti felmérések.