natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See ECB (2004), The monetary policy of the ECB, p. 51.
Lásd EKB (2004), Az EKB monetáris politikája,51. o.
Why maintainalow positiverateofinflation?
X. keretes írás: Miért tartsunk fenn alacsony pozitívinflációsrátát?
Avoiding deflation is important because it entails similar costs to the economy asinflation.
Adeflációt el kell kerülni, mivel hasonló terheket ró a gazdaságra, mint az infláció.
Furthermore, once deflation occurs it may become entrenched as nominalinterest rates cannot fall below zero.
Haegyszer bekövetkezik, könnyen rögzülhet, hiszen a nominális kamatlábak nem eshetnekzéró alá.
• Maintaining a low positive rate of inflation reduces the probability that nominal interestrates will approach their lower boundary at zero.
•Az alacsony pozitív inflációs ráta fenntartása csökkenti annak valószínûségét, hogy anominális kamatlábak megközelítsék alsó határukat, a zérót.
If nominal interest rates hit zero, thereis likely to be increased uncertainty about the effectiveness of monetary policy.
Amennyiben a nomináliskamatlábak elérnék a zérót, valószínûleg növekedne a monetáris politika hatékonyságával kapcsolatos bizonytalanság.
And ifthis event were to coincide with a strong decline in demand, such a situation couldcomplicate the central bank’s ability to restore price stabilityby using its interest rateinstrument.
Ha ez a kereslet erõs hanyatlásával párosulna, a központi bank számára bonyolultabb feladatot jelentene, hogy a kamatláb szabályozásávalhelyreállítsa az árstabilitást.
Examples of this are rare and even if it were to occur, a number of effectivemonetary policy actions are still possible at zero nominal interest rates.
Erre ritkán akad példa, de ha mégis elõfordul, zéró nominális kamatláb mellett is hozhatnak hatékony monetáris politikai intézkedéseket.
Various plausiblesolutions for escaping from a liquidity trap have been proposed.
Alik-viditási csapda kikerülésére többféle életképes megoldást is javasoltak már.
Despite this, preventionis better than cure and a safety margin for inflation rates above zero helps to avoid theneed to test the effectiveness of these alternative policies in practice.
Amegelõ-zés mégis jobb, mint a gyógyítás, ezért a zéró feletti inflációs „biztonsági sáv” megõrzésével nem kényszerülünk arra, hogy a gyakorlatban is ki kellene próbálnunk az alternatív monetáris politikai intézkedések hatékonyságát.
In order to calibrate the safety margin for inflation rates, the ECB took account of studieswhich have tried to assess the likelihood of nominal interest rates hitting the zero lowerboundary for various levels of inflation objective.
Az inflációs ráták biztonsági sávjának meghatározásához az EKB figyelembe vette azokat a tanulmányokat, amelyek megpróbálták meghatározni, hogy a különféle inflációsszintek mellett mennyi a nominális kamatlábak zéróra csökkenésének valószínûsége.
Results in this area differ to someextent, as they depend on a number of specific assumptions. But the available studiesindicate that the likelihood decreases dramatically when the central bank aims at aninflation rate above 1%.
Azeredmények bizonyos fokig eltérõek, hiszen a kiinduló feltételek is különböznek egymástól, azt viszont egyértelmûvé teszik, hogy a valószínûség jelentõsen csökken, ha aközponti bank 1% feletti inflációra törekszik.
• The second reason for aiming at low positive inflation is that inflation statistics may besubject to a positive measurement error. This error would imply that zero inflationmeans de facto a declining price level.
•Az alacsony pozitív inflációs szintre való törekvés másik oka az, hogy az inflációs statisztikában pozitív mérési hibát követhetnek el, ami azzal járhat, hogy a zéró inflációténylegesen csökkenõ árszintet jelent.
In the specific case of the HICP, the preciseestimation of such a measurement bias continues to be surrounded by uncertainty.
Aharmonizált fogyasztóiár-index konkrét esetében továbbra sem tudják pontosan megbecsülni az ilyen eltérések mértékét.
Buttaking into account the continuous improvements implemented by Eurostatin theindex, the bias is likely to be small and to decline further in the future.
Az Eurostatazonban folyamatosan pontosítja az indexet, így az eltérés valószínûleg kicsi, és a jövõben még csökkenni is fog.
• The third reason for aiming at low positive inflation is linked to the possible presenceof sustained inflation differentials within the euro area.
•Az alacsony pozitív inflációra való törekvés harmadik oka az, hogy az euróövezetbentartósan fennmaradnak az inflációs különbségek.
In principle, inflationdifferentials across the regions are a normal feature of any monetary union. They arean integral part of the adjustment mechanism resulting from divergent economicdevelopments across regions forming the area in which monetary union has beenestablished.
Ezek elvben minden monetáris uniótermészetes jellemzõi, szerves részét képezik annak a korrekciós mechanizmusnak,amely a monetáris unió különféle régiónak eltérõ gazdasági fejlõdésébõl fakad.
However, the single monetary policy can only influence the price level ofthe area as a whole; it cannot address inflation differentials, in the same way thatmonetary policy in a single country cannot reduce inflation differentials across regionsor cities.
Akö-zös monetáris politika csak az egész terület árszintjét befolyásolhatja; éppúgy nem foglalkozhat az inflációs különbségekkel, mint ahogy az egyes országok monetáris politikája sem csökkentheti a régiók vagy városok inflációja közötti különbségeket.
Inflation differentials due to transitory factors are of little economic concern.
Az átmeneti tényezõknek betudható inflációs különbségek nem adnak okot komoly gazdasági aggodalomra.
Of greaterconcern are the structural inflation differentials resulting from incomplete realconvergence between regions, for example, initial differences in income levels and anongoing catch-up process in standards of living.
Nagyobb gondot okoznak a strukturális inflációs különbségek,amelyek a régiók közti nem teljes reálkonvergenciából, például a jövedelmi szintek közötti kezdeti eltérésekbõl és az életszínvonalbeli különbségek fokozatos csökkenésébõlfakadnak.
Their emergence could potentiallycreate economic problems in countries or regions with below-average inflation,particularly if downward nominal rigidities impede the necessary adjustment of relativeprices and thus hamper the efficient allocation of resources.
Astrukturális inflációs különbségek kialakulása azokban az országokban vagyrégiókban okozhat problémákat, ahol az átlagosnál kisebb az infláció, különösen ha a lefelé irányuló nominális merevségek gátolják a relatív árak szükséges kiigazítását, és ígymegakadályozzák az erõforrások hatékony elosztását.
Why maintainalow positiverateofinflation?(cont’d)
X. keretes írás: Miért tartsunk fenn alacsony pozitívinflációsrátát?(folyt.)
It has been argued that the ECB’s monetary policy should target a medium-term inflationrate for the euro area that is high enough to prevent regions with structurally lowerinflation rates from having to meet the costs of possible downward nominal rigidities orentering periods of protracted deflation.
Sokan úgy vélekednek, hogy az EKB monetáris politikájának olyan középtávú inflációsrátát kell megcéloznia az euróövezetben, amely elég magas ahhoz, hogy a strukturálisanalacsonyabb inflációs rátájú régiók ne kényszerüljenek megfizetni a lehetséges lefelé irányuló nominális merevségek költségét, vagy elkerülhessék a tartós deflációs idõszakokat.
Available studies agree that a rate of inflationbelow but close to 2% for the euro area provides a sufficient margin in this respect.
Az elkészült tanulmányok egybehangzóan állítják, hogy a 2% alatti, de ahhoz közeli inflációs ráta az euróövezetben e tekintetben elégséges biztonsági sávot nyújt.
The two-pillar approach of the ECB’s monetarypolicystrategy
Az EKB monetáris politikai stratégiájában alkalmazott kétpilléres megközelítés
The Governing Council of the ECBagreed on the main elements of its monetarypolicy strategyin October 1998.
Az EKB Kormányzótanácsa 1998 októberében elfogadta monetáris politikai stratégiájának fõ elemeit.
The strategy was confirmed and further clarifiedin May 2003 after an extensive review of all relevant aspects.
Astratégiát 2003 májusában, az összes lényeges szempontszéles körû felülvizsgálatát követõen, megerõsítették és tovább pontosították.
In addition to the definition of price stability, the ECB uses two analyticalperspectives (referred to as the two “pillars”) as the basis for its approach toorganising, evaluating and cross-checking the information relevant for assessingthe risks to price stability:
Az árstabilitás definiálása mellett az EKB két elemzési perspektíva (ún. pillér)alapján rendezi, értékeli és veti össze az árstabilitási kockázatok értékelése szempontjából releváns információkat:
The diversified approach to the interpretation of economic conditions reducesthe risk of policy error caused by over-reliance on a single indicator, forecast or model.
II. ábra: Az EKB stabilitást célzó monetáris politikaistratégiája
PRIMARY OBJECTIVE OF PRICE STABILITY
ÁRSTABILITÁS MINT ELSŐDLEGES CÉL
Governing Counciltakes monetary policy decisions based on an overall assessment of the risks to price stability
A Kormányzótanácshozza a monetáris politikai döntéseket az árstabilitási kockázatokátfogó értékelése alapján
MONETARY ANALYSIS cross-checking
KÖZGAZDASÁGI ELEMZÉS összevetés
Analysisof monetary trends
A monetáris trendekelemzése
Analysisof economic dynamicsand shocks
A sokkokközgazdasági dinamikájánakelemzése
FULL SET OF INFORMATION
TELJES KÖRŰ INFORMÁCIÓK
Source: ECB (2004), The monetary policy of the ECB, p. 66.
Forrás: EKB (2004), Az EKB monetáris politikája,66. o.
Thetwo pillars of the ECB’s monetary policystrategy
XI. keretes írás: Az EKB monetáris politikaistratégiájánakkét pillére
The two pillars of the ECB’s monetary policy strategyare economic analysis andmonetary analysis.
Az EKB monetáris politikai stratégiájának két pillére a közgazdasági elemzés és a monetáris elemzés.
Economic analysis The economic analysis focuses on the assessment of current economic and financialdevelopments and the implied short to medium-term risks to price stability.
Közgazdasági elemzés A közgazdasági elemzés a jelenlegi gazdasági és pénzügyi fejlemények és az általuk kiváltott rövid és középtávú árstabilitási kockázatok értékelésére összpontosít.
It analysesall factors which are helpful in assessing the dynamics of real activity and the likelydevelopment of prices in terms of the interplay between supply and demand in the goods,services and labour markets.
Az áruk, aszolgáltatások és a munkaerõpiac kínálati és keresleti oldala közötti kölcsönhatások fényében elemzi mindazon tényezõket, amelyek megkönnyítik a reálgazdaság dinamikájának és az árak valószínû alakulásának értékelését.
The economic analysis also pays due attention to the needto identify the nature of shocks hitting the economy, their effects on cost and pricingbehaviour and the short to medium-term prospects for their propagation.
Aközgazdasági elemzés ugyanakkormegfelelõ súlyt helyez arra, hogy meghatározza a gazdaságot érõ sokkok természetét,azok hatását a költségekre és az árazási magatartásra, valamint terjedésük rövid és középtávú kilátásait.
To takeappropriate decisions, the Governing Council needs to have a comprehensiveunderstanding of the prevailing economic situation and be aware of the specific natureand magnitude of economic disturbances which threaten price stability.
Amegfelelõ döntésekhez a Kormányzótanácsnak pontosan tisztában kelllennie az aktuális gazdasági helyzettel, valamint az árstabilitást fenyegetõ gazdasági zavarok természetével és súlyosságával.
The ECB regularly reviews developments in overall output, demand and labour marketconditions, a broad range of price and cost indicators, fiscal policy, and the balance ofpayments for the euro area.
Az EKB rendszeresen megvizsgálja, hogy az euróövezetben hogyan alakul a kibocsátás,a kereslet, a munkaerõpiac, a számtalan ár- és költségmutató, a fiskális politika és a fizetési mérleg.
Developments in financial market indicators and asset pricesare also closely monitored.
Apénzpiaci mutatók és az eszközárak alakulását is gondosan figyeli.
Movements in asset prices may affect price developments viaincome and wealth effects.
Azeszközárak mozgása a jövedelmi és vagyonosodási hatásokon keresztül befolyásolhatjaaz áralakulást.
For example, as equity prices rise, share-owning householdsbecome wealthier and may choose to spend more on consumption.
Ha például emelkednek a részvényárak, a részvénytulajdonos háztartásokvagyonosabbá válnak, és úgy dönthetnek, hogy növelik fogyasztásukat.
This adds to consumerdemand and may fuel domestic inflationary pressures.
Ez élénkíti a fogyasztói keresletet, és erõsítheti a belföldi inflációs nyomást.
Conversely, should equity pricesfall, households may reduce consumption.
Fordítva is igaz: amikor arészvényárak esnek, a háztartások könnyen visszafoghatják fogyasztásukat.
Asset prices and financial yields can also be used to derive information aboutexpectations in the financial markets, including expected future price developments.
Az eszközárak és a pénzügyi hozamok alapján szintén következtethetünk arra, hogy miként alakulnak a pénzpiaci várakozások, köztük az árak alakulásával kapcsolatos várakozások.
Forexample, when buying and selling bonds, financial market participants implicitlyexpress expectations about future developments in interest rates and prices.
Ha például a pénzpiaci résztvevõk kötvényeket vásárolnak vagy adnak el, hallgatólagosan a kamatlábak és az árak jövõbeni alakulásával kapcsolatban is kifejezik várakozásaikat.
Using avariety of techniques, the ECB can analyse financial prices to extract the markets’implicit expectations for future developments.
Az EKB különbözõ technikák alkalmazásával elemezheti a pénzügyi árakat, s ebbõl következtethet a piac hallgatólagos várakozásaira.
Exchange rate movements have a direct effect on price developmentsthrough their impact on import prices.
Az árstabilitásra gyakorolt hatása miatt az árfolyam alakulását is gondosan elemzik.
Changes in the exchange rate may also alter theprice competitiveness of domestically produced goods on international markets, therebyinfluencing demand conditions and potentially the outlook for prices.
Azárfolyammozgások az importárakra kifejtett hatásuk révén közvetlenül befolyásolják azáralakulást, egyúttal megváltoztathatják a belföldi elõállítású áruk külpiaci versenyképességét, így befolyásolhatják a keresleti feltételeket és az árkilátásokat.
If such exchangerate effects alter the expectations and behaviour of wage and price-setters, the potentialfor second-round effects may exist.
Amennyiben azárfolyamváltozások hatásai megváltoztatják az árakat és a béreket meghatározó szervezetek várakozásait és magatartását, másodlagos hatások is jelentkezhetnek.
The Eurosystem’s staff macroeconomic projections, which are prepared twice a year bythe staff of the ECBand the NCBs, play an important role in the economic analysis.
Az eurórendszer szakértõinek makrogazdasági prognózisa, amelyet az EKB és a nemzeti központi bankok munkatársai évente kétszer állítanak össze, fontos szerepet játszik aközgazdasági elemzésben.
The Governing Council evaluates them together with many other pieces of information andforms of analysis organised within the two-pillar framework; but it does not assumeresponsibility for the projections.
AKormányzótanács ezt számtalan más információval és akétpilléres rendszerben kidolgozott többi elemzéssel együtt értékeli, felelõsséget azonban nem vállal érte.
The published projections are the result of a scenariobased on a set of technical assumptions, including the assumption of unchanged shortterm interest rates.
Aközzétett prognózis egy olyan forgatókönyvön alapul, amelyszámtalan technikai feltételt adottnak vesz, például azt, hogy a rövid lejáratú kamatlábaknem változnak.
In view of this, the projections represent a scenario that is unlikely tomaterialise since monetary policy will always act to address any threats to price stability.
Ez a forgatókönyv azonban aligha valósul meg, hiszen a monetáris politika mindig lép, ha az árstabilitást valami is fenyegeti.
Thetwo pillars ofthe ECB’s monetary policystrategy(cont’d)
XI. keretes írás: Az EKB monetáris politikaistratégiájánakkét pillére(folyt.)
Therefore, the macroeconomic projections of inflation prepared by Eurosystem staffshould under no circumstances be seen as questioning the commitment of the Governing Council to maintaining price stabilityover the medium term.
Az eurórendszer szakértõi által készített makrogazdasági inflációs prognózist ezért semmilyen körülmények között sem szabad úgy tekinteni, hogy az megkérdõjelezi a Kormányzótanács elkötelezettségét az árstabilitás középtávú fenntartására.
Wage and price-setters, aswell as firms and households, should rely on the ECB’s quantitative definition of pricestabilityas the “best prediction” of medium-term price developments.
Abéreket és árakat megállapító szervezetek, a gazdasági társaságok és a háztartások inkább az árstabilitás EKB-féle mennyiségi meghatározására támaszkodjanak, hiszen az a középtávú áralakulások „legjobb elõrejelzése”.
Monetary analysis The ECB’s monetary analysis relies on the fact that monetary growth and inflation areclosely related in the medium to long run.
Monetáris elemzés Az EKB monetáris elemzése abból indul ki, hogy a pénzmennyiség növekedése és azinfláció közép- és hosszú távon szorosan összekapcsolódik, a pénzmennyiségnek tulajdonított kiemelkedõ szerep ezért alátámasztja az EKB monetáris politikai stratégiájánakközéptávú orientációját.
Assigning money a prominent role thereforeunderpins the medium-term orientation of the ECB’s monetary policy strategy. Indeed,by taking policy decisions not only on the basis of the short to medium-term indicationsstemming from the economic analysis, but also on the basis of money and liquidityconsiderations, the ECB is able to see beyond the transient impact of the various shocksand avoids any temptation to take an overly activist course.
Az EKB nemcsak a közgazdasági elemzésbõl származó rövid ésközéptávú elõrejelzésekre, hanem a pénz- és likviditási szempontokra alapozza monetáris politikai döntéseit, így képes felülemelkedni a különféle megrázkódtatások átmenetihatásain, és elkerüli a túl gyakori reagálás kísértését.
To signal its commitment to monetary analysis and provide a benchmark for theassessment of monetary developments, the ECB has announced a reference value for thegrowth of the broad monetary aggregate M3.
Az EKB jelezni akarta a monetáris elemzés melletti elkötelezettségét, és viszonyításipontot akart adni a monetáris folyamatok értékelésére, ezért referenciaértéket tett közzéa szélesebb értelemben vett monetáris aggregátum (M3) növekedésére.
This reference value refers to the rate of M3 growth that is deemed to be compatible with price stabilityover the medium term.In December 1998 the Governing Council set this reference value at 4% per annumandconfirmed it in subsequent reviews.
Ez az érték az M3 növekedésének rátájára utal, amelyet középtávon kompatibilisnek tekintenek az árstabilitással. 1998 decemberében a Kormányzótanács ezt a referenciaértéket évi 4½%ban állapította meg és késõbbi felülvizsgálatai során megerõsítette.
The reference value is based on the definitionof price stabilityand on the medium term assumptions of potential real GDP growthof2-2% and a decline in the velocity of circulation of money of between % and 1%.
Areferenciaérték azárstabilitás meghatározásán és azon a középtávú feltételezésen alapul, hogy a reál GDP2-2½%-kal növekszik, a pénz forgási sebessége pedig ½-1%-kal csökken.
The reference value is not a monetary target but a benchmark for analysing theinformation content of monetary developments in the euro area.
Areferenciaérték nem monetáris célkitûzés, hanem viszonyítási pont az euróövezeti monetáris folyamatok elemzéséhez.
Owing to the mediumto longterm nature of the monetary perspective, there is no direct link between shortterm monetary developments and monetary policy decisions.
Amonetáris perspektíva közép- és hosszú távú természetének köszönhetõen nem áll fenn közvetlen kapcsolat a rövid távú monetáris folyamatok és a monetáris politikai döntések között.
Monetary policy does nottherefore react in a mechanical way to deviations of M3 growth from the reference value.
Amonetáris politika ezért nem reagálmechanikusan arra, ha az M3 növekedése eltér a referenciaértéktõl.
The ECB’s monetary analysis is not limited to the assessment of M3 growth in relationto its reference value. Many other monetary and financial variables are closely analysedon a regular basis.
Az EKB monetáris elemzése nem korlátozódik az M3 referenciaértékhez viszonyítottnövekedésének értékelésére, hiszen sok más monetáris és pénzügyi változót is rendszeresen és alaposan elemeznek.
For example, developments in the components of M3 (e.g. cash incirculation, time deposits) are studied because they can offer an insight into the overallchanges in M3.
Többek közt tanulmányozzák az M3 alkotórészeinek(pl. forgalomban lévõ készpénz, lekötött betétek) alakulását, hiszen ezek támpontotnyújthatnak az M3-ban bekövetkezõ változások megértéséhez.
In this respect, narrower aggregates such as M1 may contain someinformation about real activity.
E tekintetben a szûkebb aggregátumok, mint például az M1, szintén tartalmazhatnak információkat a reálgazdaságról.
Similarly, changes in credit extended to the private sectorcan be informative about financial conditions and, through the monetary financialinstitutions(MFI) balance sheet, can provide additional information about money.
Hasonlóképpen a magánszektor számára nyújtott hitelek változásai tájékoztathatnak a pénzügyi feltételekrõl, illetve a monetáris pénzügyi intézmények(MPI) mérlegén keresztül a pénzmennyiségrõl.
Suchanalysis helps to provide both a better insight into the behaviour of M3 in relation to thereference value and a broad picture of the liquidity conditions in the economy and theirconsequences in terms of risks to price stability.
Az ilyen elemzés segít abban, hogyjobban megértsük az M3 referenciaértékhez viszonyított alakulását, valamint átfogóképet kapjunk a gazdaság likviditási feltételeirõl és arról, hogy ezek hogyan hatnak azárstabilitást érintõ kockázatokra.
3.1.3 Monetarypolicyoperations
III.1.3.Monetárispolitikai műveletek
In accordance with its monetary policy strategy, the ECB steers short-termmoney marketrates by signalling its monetary policy stance and by managing theliquidity situation in the money market.
Az EKB –monetáris politikai stratégiájával összhangban –a monetáris politikájáról adott jelzésekkel és a pénzpiacok likviditási helyzetének befolyásolásávalirányítja a rövid lejáratú pénzpiaci kamatokat.
As well as steering interest rates bymanaging liquidity, the ECB can also signal its monetary policy stance to themoney marketby changing the conditions under which the Eurosystem is willingto enter into transactions with the money market.
Abank ezenkívül úgy is jelezhetiaktuális monetáris politikai irányvonalát, hogy megváltoztatja azokat a feltételeket, amelyek alapján az eurórendszer hajlandó tranzakciókat lebonyolítani apénzpiaccal.
In the operations of the Eurosystem, the ECB also aims to ensure an orderlyfunctioning of the money marketand to help banks meet their liquidity needs ina smooth and well-organised manner.
Az EKB az eurórendszer mûveletei során arra is törekszik, hogy a pénzpiac rendben mûködjön, a bankok zavartalanul és szervezetten tudják kielégíteni likviditási igényeiket.
This is achieved by providing regularrefinancing to the banks and facilities that allow them to deal with end-of-daybalances and to cushion transitory liquidity fluctuations.
Ennek érdekében rendszeres refinanszírozást és olyan konstrukciókat bocsát a bankok rendelkezésére, amelyek révén a nap végén az egyenlegeketrendezni, az átmeneti likviditási ingadozásokat pedig csillapítani tudják.
Eurosystem monetary policyoperations
III.táblázat:Azeurórendszer monetáris politikai műveletei
Monetary policy operations
Monetáris politikaimûveletek
Provision of liquidity
Likviditást nyújtó
Open market operations
Nyílt piaci mûveletek
One week
Egy hét
Main refinancing operations
Fõ refinanszírozásimûveletek
Three months
Három hónap