natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Organisation/Title: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Utca: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Házszám: . . . . . . . . . . . . . .Postafiók: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postcode: . . . . . . . . . . . . . . . .Town: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postai irányítószám: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Város: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Ország: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
No 34 May 2007
34. szám 2007. május
Reducing bycatches and eliminating discards
Csökkenteni kell a járulékos fogásokat és megkell szűntetni a tengerbe való visszaengedést
Aquaculture: cod in the Shetland Islands
Akvakultúra:a Shetland-szigeteki közönséges tőkehal
Bluefin tuna:recovery plan
Közönséges tonhal:a helyreállítási terv
•Annual session of the IOTC, Grand Baie (Mauritius),
•Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) éves ülése,
Reducing bycatches and eliminating discards
Csökkenteni kell a járulékos fogásokat és meg kell szűntetni a tengerbe való visszaengedést
13-18 May 2007The annual meeting of the members of the regional Indian Ocean Tuna Commission will focus on management measures affectingdifferent tropical stocks from this part of the world. > For more information:Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Website: www.iotc.org Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Az indiai-óceáni tonhal-gazdálkodással foglalkozó regionálisszervezetben részes államok éves ülését a világ e részén a különbözőtrópusi állományokat érintő gazdálkodási intézkedéseknek szentelik. > További információ: Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Weboldal: www.iotc.org •The Tuna Conference, Lake Arrowhead, Kalifornia
•The Tuna Conference, Lake Arrowhead,
A járulékos fogások csökkentése és a tengerbe való visszaengedés megszüntetése kiemelt célkitűzés az európai halászati ágazat számára
Better to sort on the sea bottom rather than on deck
Jobb a tengerfenéken elvégezni a válogatást, mint a hídon
California (United States), 21-24 May 2007An international meeting of those with a scientific or commercialinterest in tuna and tuna like fisheries. > For more information:Tel: + 1 858 546 71 20E-mail: info@tunaconference.org Website: www.tunaconference.org
Ez az összejövetel a tonhal és más nagytestű nyílt tengeri fajokkiaknázásában tudományos vagy kereskedelmi szempontbólérdekelt személyek nemzetközi találkozójaként kerül megrendezésre. > További információ: Tel: +1 858 546 71 20E-mail: info@tunaconference.org Weboldal: www.tunaconference.org •International Exhibition & Conference on Fisheries and Meg kell menteni a közönséges tonhal állományát
Out and about Cod farming in the Shetland Islands
A shetland-szigeteki közönséges tőkehal tenyészet
In brief and Aquaculture, Athens (Greece), 8-10 June 2007 The exhibition presents the latest technological and commercialdevelopments in the Mediterranean fisheries and aquaculturesector. > For more information:Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Website: http://www.europartners.gr •Annual meeting of the IATTC and the AIDCP,
E kiállítás célja, hogy számba vegye a Földközi-tengeri halászati ésakvakultúra ágazatokban végbemenő legújabb technológiai éskereskedelmi fejlődést. > További információ: Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Weboldal: http://www.europartners.gr •Az Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) és a
Cancun (Mexico), 18-19 June 2007Stock management measures for eastern Pacific tuna are decided at this yearly meeting. > For more information:Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Website: http://www.iattc.org
A kelet-csendes-óceáni tonhalfélék állományaira vonatkozógazdálkodási intézkedésekről ezen éves értekezlet keretébendöntenek. > További információ: Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Weboldal: http://www.iattc.org A halászattal és a tengeri ügyekkel kapcsolatos további információkért, látogasson el az alábbi oldalakra.
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Halászat és akvakultúra Európábanévente ötször jelenik meg és mindemellett a Halászati és Tengeri Ügyek Főigazgatósága internetesoldalán is hozzáférhető (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm).
Reducing discards: vital for an effective CFP
Küzdelem a tengerbe visszaengedett halállomány csökkentéséért:elengedhetetlen a KHP hatékonysága szempontjából ki k c r é z
The catching and discarding at sea of occasionally large volumes (up to 60 % in certain fisheries) of non-target fish, or i a l E d it especially juveniles, is a glaring example of the waste and damage caused by overfishing.
Anem célzott halfajok és különösen az ivadékok (bizonyos halászterületeken arányuk eléri a 60%-ot is) gyakran jelentősmennyiségben történő kifogása, majd a tengerbe történő visszaengedése különösen látványosan illusztrálja a túlhalászat által
The experts concur thatexcess fishing effort is the leading cause of high bycatch rates.
Valójában, még ha bizonyos korlátozott mértékű járulékos fogáselkerülhetetlen is, ezek igen magas szintjét egyértelműen az állományok meggyengülése, valamint az ivadékoknak a kifejlettegyedekhez viszonyított nagyobb arányú jelenléte okozza.
Indeed, while limited bycatches are sometimesunavoidable, excessive levels are due to the weakening of stocks and a larger proportion of juveniles compared to adultfish.
Azonban az ivadékok számát is szükségtelenül megtizedelik a nemkívánatos fogások.
Many juveniles in turn are decimated by these unwanted catches, a vicious circle that is particularly dangerous forresources and the marine environment.
Ez egy ördögi kör, amely különösen veszélyes az erőforrásra és a tengeri környezetre.
Another pernicious effect of discards is that they lessen the effectiveness of other resource conservation measurestaken under the Common Fisheries Policy (CFP).
A tengerbe való visszaengedés egy másik káros hatása, hogy csökkenti a közös halászati politika (KHP) keretében az erőforrásmegőrzése érdekében hozott egyéb intézkedések hatékonyságát.
For example, when bycatches are made up of species covered by TACsand quotas or fishing bans, discards represent a form of exploitation as harmful to stocks as actual landings.
Ily módon, ha a járulékos fogások olyan fajokból állnak,amelyekre a teljes kifogható mennyiségre (TAC) vonatkozó korlátozások, kvóták, vagy halászati tilalmi intézkedésekvonatkoznak, az ilyen fajok visszaengedése legalább olyan hátrányosan csökkenti az állomány nagyságát, mintha a halakatpartra tették volna.
Even worse,since discards are often not measured or accounted for, they keep the authorities from judging the real impact offisheries on the species concerned.
Ennél is rosszabb, hogy mivel a visszaengedett állományokat gyakran nem mérik le, és nem veszik számba,ez akadályozza a halászat által érintett fajokra gyakorolt valódi hatás megismerését.
Taking decisive action to curb this phenomenon is consequently essential for an effective CFP, which aims to ensurethe exploitation of living aquatic resources under sustainable economic, environmental and social conditions.
Ezért az ilyen jellegű jelenség elleni eltökélt fellépés alapvetően fontos a KHP hatékonysága szempontjából, amelynek célja azélő vízi erőforrások fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételek között történő kiaknázásának biztosítása.
This mustbe done in keeping with the main thrusts of conservation policy: reducing fishing effort, limiting catches (TACs andquotas), technical measures and a longer-term approach that involves the implementation of multiannual recoveryplans for stocks that have slipped below safe biological limits and multiannual management plans for other stocks.
Ésmindezt az erőforrás megőrzésére irányuló politika keretében kidolgozott tengelyekkel összhangban kell elérni: a halászatierőkifejtés csökkentése, a fogások korlátozása (TAC és kvóták), technikai intézkedések, de egyúttal hosszabb távú megközelítésrévén is, amely az elfogadható biológiai határértékek alá süllyedő állományokra vonatkozó többéves helyreállítási tervek, és azegyéb állományok esetében többéves gazdálkodási tervek megvalósítását feltételezi.
Through their interaction, these different management approaches can gradually transform today's vicious circle intoa virtuous circle.
Az ehhez hasonló különböző gazdálkodási tengelyeknek, azáltal, hogy egymást erősítve hatnak, fokozatosan lehetővé kelltenniük, hogy az ördögi kör jótékony rendszerré alakuljon át.
Improving the state of resources through adapted management measures will result in fewer bycatches and discards.
A jól adaptált gazdálkodási intézkedéseknek köszönhetően jobbállapotban lévő erőforrás esetében kisebb mértékűek lesznek a járulékos fogások és csökken a tengerbe visszaengedetthalállomány mennyisége.
Similarly, by adapting their practices radically to reduce bycatches, fishermen will help improvethe state of stocks.
Ugyanígy, halászati gyakorlatuknak a járulékos fogások csökkentése érdekében történő radikálisátalakításával a halászok hozzájárulnak az állományok állapotának javításához.
In time, this will lead to more profitable fisheries.
Idővel mindez a halászterületek nagyobbjövedelmezőségét teszi lehetővé.
The European Commission's communication ondiscards calls on fishermen and fisheries management officials throughout the European Union to take up this vitalchallenge for the future.
Az Európai Bizottság a tengerbe visszaengedett halállományokról szóló közleményébenéppen ezen alapvető kihívásnak való megfelelés és a halászat jövője érdekében szólítja fel az ágazat szakembereit és az Európai Unió egészében a halászati gazdálkodásért felelős személyeket.
E in e is he ri es and a q u a cu lt u r F
A szerkesztőség k u lt ú ra és a k v t
No 34
34. szám
Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
A járulékos fogások csökkentése és atengerbe való visszaengedésmegszüntetése kiemelt célkitűzés azeurópai halászati ágazat számára
Every year, from 10 to 60 % of fish and other live organisms caught in European netsare purely and simply thrown back into the sea.
Minden évben, az európai halászok hálóiban fogott halak és egyéb élőorganizmusok 10–60%-át egyszerűen visszaengedik a tengerbe.
Most of these fish, which are oftenjuveniles, do not survive.
Hatalmas pazarlás, amelygátolhatja az állomány későbbi újratermelődését.
This tremendous waste can hamper the stock's subsequentreproduction, and the European Union cannot stand by and let this happen.
Olyan helyzet ez, amellyelszemben az Európai Unió nem maradhat tétlen.
A Commission communication lays out proposals to solve this problem, faced bymost fisheries to varying degrees.
A Bizottság közleménye lehetségesmegoldási módokat javasol ennek a problémának a kezelésére, amely – eltérőmértékben – de a halászterületek többségében felmerül.
Whena vessel raises its nets, they can contain unwanted bycatches, namely fish taken unintentionally by the fishing gear.Generally, these are individuals of one or more non-targeted species, juveniles too small to be landed, crustaceans, molluscs,marine mammals and sea birds.
Amikoregy hajó bevonja hálóit, azok nem kívánatos járulékosfogásokat is tartalmazhatnak, azaz olyan fogásokat, amelyeket ahalászfelszerelés nem szándékoltan fogott be. Ilyen esetben általábanegy vagy több nem célzott faj egyedeiről, a partra tételhez túl kicsiivadékokról, de emellett rákfélékről, kagylófélékről, tengeri emlősökről vagy tengeri madarakról van szó.
In many cases, the "unwanted"animals are then thrown back into the sea and succumb to theinjuries and trauma of being caught.
Az esetek jelentős részében e „nemkívánatos” állatokat visszaengedik a tengerbe, de azok nem élik túl a fogásból eredő sérüléseiket, vagy traumát.
and Economic Committee for Fisheries (STECF) estimated that codfisheries in the Baltic have few discards, while in the North Sea,beam trawls reject 40 to 60 % of their catches and bottom trawlsaround 40 %.
használata következtében a visszaengedett állományok aránya afogásokhoz képest 40-60%, míg a fenékvonóhálók esetében kb. 40%.
In zones to the west of the British Isles, discards bybottom trawling gear are estimated at between 20 and 40 %.
A Brit-szigetektől nyugatra található zónákban a fenékvonóhálóshalászfelszerelések esetében a visszaengedett halak mennyisége 20% és 40% között alakul.
In Community Atlantic waters further south, discards by trammelnets and gill nets are said to be below 20 %, while discards bybottom trawls stand at some 30 to 60 %.
A délebbre fekvő atlanti közösségi vizekbena tükörhálóval és eresztőhálóval történő halászat esetében a visszaengedett mennyiség 20%-nál kevesebb, míg a fenékvonóhálósfelszereléssel történt fogások esetében a visszaengedett mennyiség30% és 60% között alakul.
By definition, though,this phenomenon is hard to evaluate accurately: since the fish arenot landed it cannot be known with certainty what volumes areactually thrown back into the sea.
De olyan jelenségről van szó, amelyettermészeténél fogva nehéz pontosan értékelni: minthogy a halakatnem teszik partra, nem ismerhetjük bizonyosan, hogy valójábanmekkora mennyiséget engednek vissza a hajók.
Environmental and economic impacts o per u
Környezeti és gazdasági következmények b an ró p á u
There are two main reasons why these bycatches havetraditionally been thrown back into the sea.
Alapvetően két ok magyarázza, hogy az ilyen járulékos fogásokathagyományosan visszaengedik a tengerbe.
The first is economic:their market value is too low or there are not enough marketoutlets. Even if certain low-value fish caught unintentionally canbe sold, fishermen prefer to use the vessel's available hold spacefor catches with higher market value.
Az első gazdasági jellegű:az ilyen fajoknak a kereskedelmi értéke alacsony, vagy nincs piacuk.Még ha az ilyen alacsony értékű, nem szándékosan fogott halakat el islehet adni, a halászok a hajójukban rendelkezésre álló rakteret inkábba nagyobb értékű halak raktározására használják fel.
The second is legal: eitherthere is a ban on catching the species (e.g. dolphins), or they aresubject to quotas or catch restrictions, for instance under arecovery plan (the case for cod), or else the fish are too small tobe landed (juveniles) under Community or national regulationsmeant to protect resources.
A második ok jogijellegű: vagy halászati tilalommal érintett fajokról (például delfinek),vagy az erőforrás megóvására irányuló közösségi vagy nemzetiszabályozás értelmében olyan fajokról van szó, amelyekre kvóták, vagyhalászati korlátozások vannak érvényben, például egy helyreállításiterv keretében (mint a közönséges tőkehal esetében), vagy olyanhalakról, amelyek kis méretük miatt nem tehetők partra.
It is easy to understand that theexistence of discards undermines the effectiveness ofconservation measures, since even if these fish are not landed,their mortality is a fact and reduces the existing stock and itsreproduction capacity.
Azonnalmegérthetjük, hogy az ilyen visszaengedések rontják a megóvásiintézkedések hatékonyságát, mivel, még ha ezeket a halakat nem isteszik partra, elhullásuk valós és egyaránt csökkenti a meglévőállományt és annak reprodukciós képességét.
A large proportion ofdiscards are juveniles, which reduces the future productivity ofthe fisheries as well as the stock's reproductive capacity.
Az ilyen járulékos fogások és az ezeket követő visszaengedéseknegatív következményei egyaránt érintik a környezetet és a gazdaságot.
Discardsof adults (due to quota overruns, for example) also cut intoreproduction capacity.
A kifejlett egyedekvisszaengedése (például kvótatúllépés miatt) szintén azt idézi elő,hogy az állomány újratermelődési képessége csökken.
The discard of non-target fish, shellfish, or marine birds and mammals has repercussions on the marineecosystem and biodiversity.
Ami a nemlehalászásra szánt halak, rákfélék, madarak, vagy tengeri emlősökkifogását és visszaengedését illeti, ennek is van kihatása a tengeriökoszisztémára és a biológiai sokféleségre.
For species that are alreadyvulnerable, unwanted catches, even in limited numbers, canendanger their very survival.
A már veszélyben lévőfajok esetében a nemkívánatos fogások, még ha csekélymennyiségben történnek is, magának a fajnak a túlélésétveszélyeztethetik.
And lastly, for fishermen discards arenot only a non-productive burden and a waste of time andmanpower, but also a practice that adds to the depletion ofresources − their livelihood − without any economic benefit.
Végezetül a halászok számára ezek a visszaengedendő mennyiségek súlyos és nem kifizetődő terhetjelentenek.
The reduction of bycatches and of discards is consequently a keyaim of the Common Fisheries Policy (CFP), as already made clear
Idő- és munkaerő-pazarlásról van szó, de egyben olyangyakorlatról is, ami hozzájárul az erőforrás elszegényítéséhez –amelyből élnek – és nem jár semmilyen gazdasági előnnyel.
Discards are not a marginal phenomenon: in 2005, the FAOestimated their total quantity worldwide at 7.3 million tonnes, or 8 % of the total capture weight.
A visszaengedések nem tekinthetőek marginális jelenségnek: a FAO2005-ben összes mennyiségüket világméretekben 7,3 millió tonnára,azaz a fogások összsúlyának 8%-ára becsülte.
That average figure neverthelessmasks important differences between fisheries, due togeographical differences (there are zones where few differentspecies are found and others with a large variety of species) anddifferences in fishing techniques (some types of gear, such asbeam trawls, which catch fish from the sea bed, take more bycatches than others).
De ez az átlagérték nemtükrüzi a halászterületek között meglévő jelentős különbségeket,amelyek földrajzi különbségekből (vannak olyan zónák, ahol kevésszámú faj található és vannak olyanok, ahol nagyszámú különbözőhalfaj él), valamint a halászati technikák különbözőségéből (bizonyoshalászfelszerelések, mint például a merevítőrudas zsákháló, amely a halakat a tengerfenékről gyűjti be, összességében több járulékosfogást eredményeznek, mint más technikák) adódnak.
In a recent report, the Scientific, Technical experiences in Europe and other parts of the world, and onscientific studies, the European Commission has issued a newcommunication proposing possible avenues for a policy that willhelp limit unwanted catches and discards in European fisheries.
A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (CSTEP) egyközelmúltbeli jelentésében úgy becsüli, hogy a balti-tengerihalászterületeken a tőkehal-halászat esetében kevés a visszaengedetthalak mennyisége, míg az Északi-tengeren a merevítőrudas zsákhálók
A main cause of discards is commercial value.Species that have no market outlets are thrown back into the sea.
A halászok visszaengedik a tengerbeazokat a fajokat, amelyeknek nincs kereskedelmi felvevőpiacuk.
Pictured are discards of horse mackerels and blue whiting on a deep-sea trawler.
A képen fattyúmakrélát és kék puha tőkehalat enged vissza a tengerbe egy nyílt tengeri fenékvonóhálós halászhajó.
Reducing fishing pressure
A halászat által kifejtett nyomás csökkentése
More selective gear
Szelektívebb halászfelszerelések
Another approach involves the adaptation of fishing gear.Research and technological progress are indeed bringingconsiderable improvements to gear to help reduce by-catches.This would have to be implemented separately for each fishery,because the situation varies from one to the next.
A Bizottság által benyújtott szöveg megállapítja, hogy ahhoz, hogyezen jelenség ellen küzdeni tudjunk, fontos megérteni ahalászterületeinken nem szándékolt és nemkívánatos járulékos fogásokjelentős mennyiségének okait.
The examplesgiven in the reports of this issue of Fisheries and aquaculture in Europe are clear: in one case, the size and especially the shape ofthe mesh is changed to prevent catches of small fish; in another, a grate is used to push back into the sea the biggest fish, cod,since this species is protected by a recovery plan.
Márpedig a szakértők szerint ezen okokközül az első a halászat által jelentős számú állományra gyakorolt erősnyomás. Ez a túlzottan jelentős halászati tevékenység csökkenti azállomány biomasszáját és növeli a nem értékesíthető ivadékok és/vagya nem megcélzott fajok arányát a hálók fogásaiban.
Each situationhas its own particular solution. This is why the Regional Advisory Councils (RAC), whose members are thoroughly familiar with thereality of their fisheries, should be involved in developing andimplementing the most appropriate solutions.
Ezért a közleményhangsúlyozza, hogy mindenekelőtt az ezen állományokra irányulóhalászati erőkifejtést kell csökkenteni, és megfelelő intézkedéseket kellbevezetni a reprodukáló állomány biomasszájának fejlesztéseérdekében.
The experts say thenumber one reason is the strong fishing pressure on a largenumber of stocks.
Egy másik megközelítés: a halászfelszerelések átalakítása.
This excessive fishing effort reduces the stock'sbiomass and increases the proportion of unmarketable juvenilesand/or non-target species taken.
A kutatás ésa technológiai haladás valóban lehetővé teszi a halászfelszerelésekjelentős javítását a járulékos fogások mennyiségének csökkentéseérdekében.
That, moreover, is the aim ofnumerous measures taken under the CFP, and in particular theproposal for the maximum sustainable yield approach (MSY)(2),which is meant to introduce greater long-term stability ofresources(3).
Ezért a Regionális Tanácsadó Bizottságokat (RAC), amelyeknek a tagjai alaposan ismerik halászterületeik realitásait, be kell vonni a legmegfelelőbbmegoldások kutatásába és megvalósításába.
The adaptation of fishing gear is a long-term action, however,which includes lengthy periods of research before techniques canbe used on the ground.
A halászfelszerelések átalakítása mindazonáltal hosszú távú feladat,amely hosszú kutatási időszakokat foglal magába, mielőtt atechnikákat a terepen is alkalmazni lehet.
This approach also demands a sizeableinitial investment for fishermen, even if the reduction of bycatches and the rebuilding of stronger stocks will in time prove to be major benefits.
Egyben a halászoktól nemelhanyagolható kezdeti befektetést is igényel, még ha a járulékosfogások csökkenése és az állományok jobb állapotban történőhelyreállítása idővel jelentős előnyöket eredményez is.
Yet while this policy aims to act upstream by reducing theproportion of juveniles caught unintentionally, on its own itcannot solve all problems of bycatches and discards.
Bár ezen politika célja, hogy megelőző jelleggel a nem szándékosanbefogott ivadékok arányát csökkentse, mégis önmagában nem tudjamegoldani a járulékos fogásokkal és a visszaengedett állományokkalkapcsolatos összes problémát.
Other measures have to be taken, because the causes of thephenomenon and the solutions needed are complex andnumerous.
Más intézkedéseket is szükségesmeghozni ennek érdekében, mivel a jelenség okai és a rájuk adandóválaszok bonyolultak és többfélék.
According to the communication, these measures should bebacked up by an approach consisting of regulating not anymoreonly through technical measures and fishing zones, but also byimposing the obligation to achieve a given result.
A tervezett intézkedések között a Bizottság különösen azt javasolja,hogy „valós időben”zárják le azokat a zónákat, amelyekben ivadékokmagas arányát észlelik.