natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These findings caution that communities in transition, left on their own, may temporarily experience lower levels of mutual understanding and trust within majority and within minority groups, between majorities and minorities, and with their local government.
Ezek az eredmények arra figyelmeztetnek, hogy az átalakulóban lévő közösségek – amennyiben magukra vannak hagyva – ideiglenesen úgy tapasztalhatják, hogy a többségen és a kisebbségi csoportokon belül, a többségek és a kisebbségek között, valamint a helyi önkormányzat felé kisebb a kölcsönös megértés és bizalom.
Lower levels of mutual understanding and trust are often attributed to lower levels of social capital (that is, fewer social and organisational networks).
A gyengébb kölcsönös megértés és bizalom okának általában az alacsonyabb társadalmi szintű tőkét (azaz a kevesebb társadalmi és szervezeti hálózatot) tartják.
Friendships and civil society provide individuals with local opportunities for meaningful interaction and relationships.
A barátságok és a civil társadalmak helyi szintű lehetőségeket nyújtanak az egyénnek arra, hogy érdemi interakciót folytasson és kapcsolatokat alakítson ki.
The strength of social and associational networks influences the level of trust and solidarity within the community and the personal and economic well-being of its residents.
A társadalmi és szervezeti hálózatok hatással vannak a közösségen belüli bizalom és szolidaritás erősségére, valamint a lakosok személyes és gazdasági jólétére.
Increasing diversity is only one factor in what is a general decline in social capital in many Western societies, where people are not as socially and civically active as they used to be.
A fokozódó sokszínűség csupán az egyik tényezője a nyugati társadalmakban tapasztalható általános társadalmitőke-csökkenésnek; e társadalmakban az emberek társadalmilag és polgárként kevésbé aktívak, mint régebben voltak.
Societal integration is negatively affected by weakening social and associational networks which can lead to extreme individualism and indifference to others’ well-being, mutual stereotyping and scapegoating, the voicelessness of vulnerable groups, inaction on real community problems, conflicts over the distribution of resources, and multiple forms of discrimination and extremism on all sides of the spectrum.
A társadalmi beilleszkedésre kedvezőtlenül hat a társadalmi és szervezeti hálózatok gyengülése, amely szélsőséges individualizmushoz, valamint a mások jóllétével szembeni közömbösséghez, kölcsönös sztereotipizáláshoz és bűnbakkereséshez, a veszélyeztetett csoportok képviseletének hiányához, a közösség valódi problémáival kapcsolatos tétlenséghez, a források elosztásához kapcsolódó konfliktusokhoz, a megkülönböztetés különféle formáihoz és mindenféle szélsőségekhez vezethet.
This weakening also has an impact on the integration of newcomers, who are hit the hardest.
A hálózatok gyengülése hatással van az újonnan érkezettek beilleszkedésére – a változás őket sújtja a legkeményebben.
During the settlement process, newcomers tend to rely on the existing social and associational networks, more than natives or established groups, in order to make up for their lack of social capital in the country.
A letelepedési folyamat során az újonnan érkezettek – azt ellensúlyozandó, hogy az országban nem rendelkeznek társadalmi tőkével – gyakran nagyobb mértékben támaszkodnak a meglévő társadalmi és szervezeti hálózatokra, mint a helybeliek vagy a már letelepedett csoportok.
Sustained, meaningful intercultural interactions help local residents to understand how others like them and those with different backgrounds are changing within an increasingly diverse society.
A hosszú távú, értelmes interkulturális interakciók segítik a helyi lakosokat annak megértésében, hogy a hozzájuk hasonló és a más hátterű egyének milyen változásokon mennek keresztül az egyre sokszínűbb társadalomban.
They better understand and trust each other as they begin to see themselves as full members of a community with a shared identity and interest in each other’s well-being.
Jobban megértik egymást, és jobban bíznak egymásban, ha egy közös identitással bíró, egymás jólléte iránt érdeklődő közösség teljes jogú tagjainak kezdik magukat tekinteni.
4.1 Setting up and running a platform : overcoming obstacles
4.1 Fórumok kialakítása és működtetése: az akadályok leküzdése
Policy-makers often turn to dialogue to reassure the population in response to big news items about social conflict.
A szakpolitikusok sok esetben akkor nyúlnak a párbeszéd eszközéhez, amikor társadalmi konfl ik-tusokkal kapcsolatos nagy horderejű kérdések kapcsán meg akarják nyugtatni a lakosságot.
These conflicts may be symptomatic of greater problems of inequality and disadvantage in a diverse society (i.e. labour market exclusion, deprived urban areas, racism).
Ezek a konfliktusok a sokszínű társadalomban tapasztalható nagyobb problémák, az egyenlőtlenség és a hátrányok (pl. kiszorulás a munkaerőpiacról, hátrányos helyzetű városi térségek, rasszizmus) tünetei lehetnek.
As such, these tensions will eventually require negotiating a proper integration policy response to address the specific problem.
Emiatt az ilyen feszültségek megoldásához végső soron a specifikus problémát kezelő megfelelő beilleszkedési szakpolitikai reakciók megtárgyalására van szükség.
A dialogue platform can be thought of as a starting point for negotiating this proper policy response.
A vitafórum e megfelelő politikai reakció tárgyalása során az első lépésnek tekinthető.
It can be a point of first contact for overcoming misunderstanding and mistrust.
Szolgálhat olyan első kapcsolati pontként, amely megszüntetheti a félreértést és a bizalmatlanságot.
It initiates conversation on a specific problem by providing a civic space for an open and respectful exchange of views.
Párbeszédet indít egy-egy specifikus problémáról azzal, hogy polgári teret nyújt a nyitott és egymást tiszteletben tartó eszmecserének.
Depending on where the lack of understanding and trust lies, this exchange can take place among immigrants, with fellow residents, and with government.
Attól függően, hogy pontosan hol jellemző a megértés és a bizalom hiánya, ez a párbeszéd folyhat a bevándorlók között, a többi lakossal, valamint a kormánnyal.
Participants engage in a process of mutual learning.
A résztvevők kölcsönös tanulási folyamatban vesznek részt.
They integrate their different perspectives into a shared understanding of the problem, develop basic trust, and find common ground for working together to solve it.
A különböző nézőpontokat a probléma közös megértésévé integrálják, kialakítják az alapvető bizalmat, és megtalálják a közös alapot a megoldást célzó közös munkához.
A dialogue platform is a civic space in which to begin an open and respectful exchange of views among immigrants, with fellow residents, or with government.
A vitafórum olyan polgári tér, ahol a bevándorlók között, a többi lakossal vagy a kormánnyal nyílt és egymást tiszteletben tartó eszmecsere kezdődhet.
The objective is for participants to develop shared understanding and trust on a specific problem and find common ground for working together to solve it.
A résztvevők célja az, hogy egy adott probléma kapcsán kialakítsák a közös megértést és bizalmat, valamint megtalálják a közös alapot a megoldást célzó közös munkához.
Intended outcomes and impact of a dialogue platform
A vitafórum tervezett eredményei és hatása
Successful dialogue platforms lead to the formation of working relationships between the participants developing joint public activities, partnerships, and new ongoing consultation mechanisms.
A sikeres vitafórumok hatására munkakapcsolatok alakulnak ki a közös nyilvános tevékenységeket, partnerségeket és új, folyamatban lévő konzultációs mechanizmusokat kialakító résztvevők között.
This follow-up provides new spaces for meaningful interaction, this time with a broader public.
Ez a nyomon követés új teret teremt az – ezúttal szélesebb közvéleményt érintő – érdemi interakciónak.
In the medium-term, it nurtures new and stronger social and associational networks and government consultation.
Középtávon erősíti az új és erőteljesebb társadalmi és szervezeti hálózatokat, valamint a kormányzati konzultációt.
The partners form a new organisation, or mainstream cooperation into their organisation’s core business.
A partnerek új szervezetet hoznak létre, vagy az együttműködést teszik meg szervezetük fő tevékenységi körévé.
In either case, this cooperation should stand on its own without the need for the support of a dialogue platform.
Ezen együttműködésnek mindkét esetben önmagában kell megállnia, anélkül, hogy szüksége lenne a vitafórum támogatására.
It can help bring together and change identities at the neighbourhood, city, and perhaps even regional, national, or European level.
hogy kerületi, városi – és esetlegesen regionális, nemzeti vagy európai – szinten összehozza és alakítsa az identitásokat.
Political and civil society leaders can use these civic spaces to integrate diversity into a stronger, more widely shared sense of identity and to develop a more inclusive language to discuss common problems.
A politikai és civil társadalmi vezetők ezeket a polgári tereket arra használhatják, hogy a sokszínűséget több ember közös, erősebb identitástudatává integrálják, és hogy a közös problémák megtárgyalására egy befogadóbb jellegű nyelvhasználat alakuljon ki.
Immigration can raise questions in domestic and foreign politics as to the values that an increasingly diverse Europe have in common.
A bevándorlás kérdéseket vethet fel a bel- és külpolitika terén az egyre sokszínűbb Európa közös értékei kapcsán.
The EU responds to this with its motto, “unity in diversity,” defined in the preamble of the Treaty of the EU as “desiring to deepen the solidarity between their peoples while respecting their history, their culture and their traditions.”
Az EU reakciója erre az „egység a sokféleségben” mottó, amelyet az EU szerződésének preambuluma a következőképpen határoz meg: „azzal az óhajjal, hogy elmélyítsék a népeik közötti szolidaritást, miközben történelmüket, kultúrájukat és hagyományaikat tiszteletben tartják.”
The Council of Europe’s White Paper on Intercultural Dialogue picks up this idea and makes it as relevant for immigrant integration as it is for European integration ; “An absence of dialogue does not take account of the lessons of Europe’s cultural and political heritage.
Az Európa Tanács kultúrák közötti párbeszédről szóló fehér könyve kiemelte ezt a gondolatot, és a bevándorlók beilleszkedése szempontjából éppen olyan fontossá tette, mint amennyire az európai integráció szempontjából fontos: „A párbeszéd hiánya nem veszi f i figyelembe Európai kulturális és politikai örökségének tanulságait.
European history has been peaceful and productive whenever a real determination prevailed to speak to our neighbour and to cooperate across dividing lines… Only dialogue allows people to live in unity in diversity.”
Az európai történelem békés és produktív volt minden olyan esetben, amikor valódi elhatározás volt arra, hogy beszélgessünk szomszédainkkal és a minket megosztó határok ellenére együttműködjünk...
More ideas and examples of intercultural dialogue and platform practices can be found in :
Az interkulturális párbeszéddel és fórumokkal kapcsolatos gyakorlatokról további gondolatok és példák találhatók a következő weboldalakon:
The activities of the 2008 European Year of Intercultural Dialogue : www.interculturaldialogue2008.eu
A 2008-as Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének eseményei: www.interculturaldialogue2008.eu
White Paper on Intercultural Dialogue : Living Together as Equals in Dignity prepared by the Council of Europe : www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
Egyenlőként, méltóságban együtt élni), készítette: az Európa Tanács: www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
The legal framework as facilitator of dialogue
A jogi keretrendszerek mint a párbeszéd katalizátorai
A dialogue platform can be situated in a particular context : in the workplace, school, cultural realm, public services, religious life, neighbourhood relations, foreign affairs, and so on.
A vitafórumot el lehet helyezni egy bizonyos kontextusban: a munkahelyen, az iskolában, a kultúra területén, a közszolgáltatásokban, a vallási életben, a szomszédsági kapcsolatok és a külügyek területén, és így tovább.
Each has its own opportunities for exchanging views and making decisions together.
Mindegyik nyújt bizonyos lehetőségeket eszmecserére és közös döntéshozatalra.
Policy-makers should ensure that citizens and third-country nationals have similar opportunities for participation in these contexts. Depending on the available
A szakpolitikusoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott ország állampolgárainak és a harmadik országbeli állampolgároknak azonos lehetőségeik legyenek az e kontextusokban való jelenlétre.
Dialogue Platforms policies for political participation, this includes the right to form associations, political parties, or work-related bodies, receive capacity-building funding, vote in elections, or be consulted on an ongoing basis by government.
Vitafórumok létrehozása, kapacitásépítő finanszírozás elnyerése, részvétel a választásokon, valamint arra vonatkozó jog, hogy a kormány velük rendszeresen konzultáljon.
These policies allow for different elected representatives and other actors to emerge, who will then participate in platforms.
Ezek a szakpolitikák lehetővé teszik, hogy megjelenjenek választott képviselők és egyéb szereplők, akik aztán részt vesznek a fórumokon folyó eseményekben.
The presence of this civic community can be thought of as the infrastructure that makes dialogue platforms possible in a given society.
E polgári közösség jelenléte tekinthető egyfajta infrastruktúrának, amely egy adott közösségben lehetővé teszi a vitafórumok működését.
In 2006, the Czech Ministry of the Interior adopted a more inclusive interpretation of Act 83/1990 so that any physical person—not just citizens—can form an association.
2006-ban a cseh belügyminisztérium kialakította az 1990. évi 83. törvény integrálóbb értelmezését, amely szerint bármely természetes személy – azaz nem csak állampolgár – alakíthat szervezetet.
Before, non-nationals could only do so if they involved at least three Czech nationals.In Spain, the Constitutional Court stated in its decision Nr. 236/2007 that there are certain fundamental rights which pertain to every person, regardless of administrative status, among which are the rights to association, reunion, demonstration and education.In Austria, the 2006 Act on the Chamber of Labour and the Act of Institutional Settings at the Workplace extended to all third-country national workers the right to stand for elections as shop-stewards (a union member who represents their co-workers in dealings with management) and as delegates to the Chamber of Labour (a platform representing all private employees).
Azelőtt a nem cseh állampolgárok csak akkor alakíthattak szervezetet, ha abban legalább három cseh állampolgár is részt vett.Spanyolországban az alkotmánybíróság 2007. évi 236. határozata kimondja, hogy bizonyos alapvető jogok minden személyt megilletnek, tekintet nélkül jogállására; e jogok közé tartozik az egyesüléshez, a gyülekezéshez, a tüntetéshez és az oktatáshoz való jog.Ausztriában a munkavállalók kamarájáról szóló 2006. évi törvény és a munkahelyi intézményi keretekről szóló törvény kiterjesztette minden harmadik országbeli állampolgárságú dolgozóra azt a jogot, hogy indulhassanak az üzemimegbízott-választásokon (az üzemi megbízott olyan szakszervezeti tag, aki a vállalatvezetéssel szemben munkatársait képviseli), valamint a munkavállalók kamarája (az összes magánalkalmazottat képviselő fórum) küldötteinek megválasztásán.
The national programmes of the European Fund for the Integration of Third-Country Nationals can be used to fund the development of national, regional, and local consultative bodies and capacity-building programmes for third-country nationals and their associations to participate in the democratic process.
A Harmadik Országok Állampolgárainak Beilleszkedését Segítő Európai Alap nemzeti programjai felhasználhatók a harmadik országbeli állampolgárok és szervezeteik részvételével működő nemzeti, regionális és helyi konzultatív szervek és kapacitásépítési programok kidolgozásának finanszírozására a demokratikus folyamatban történő részvétel érdekében.
A national or local authority who has demonstrated openness to structural, ongoing consultation and built up trust and understanding can use these skills to moderate a new dialogue platform and progress on to more sensitive topics.
Az a nemzeti vagy helyi hatóság, amely bebizonyította, hogy nyitott a strukturális, folyamatos konzultációra, és kialakította a bizalmat és a megértést, alkalmazhatja ezeket a készségeket egy új vitafórum moderálására, és továbbléphet az érzékenyebb kérdések felé.
Removing barriers in the legal framework to immigrant civic participation creates opportunities for the development of civil society and consultative bodies, who will later be key participants in a dialogue platform.
Ha a jogi keretrendszerben megszűnnek a bevándorlók polgári részvételét gátló akadályok, akkor lehetőség nyílik olyan civil társadalmi és konzultatív szervek kialakulására, amelyek később egy vitafórum kulcsfontosságú szereplői lesznek.
The Council for Ethnic Minorities in Denmark is the national consultative body, composed of locally elected integration councils.
A dán Etnikai Kisebbségek Tanácsa nemzeti konzultációs szerv; a helyi választásokon megválasztott integrációs tanácsokból áll.
When a TV investigation found that local councils received low satisfaction ratings from its members and little trust from local politicians, the Council used its existing structure to facilitate five regional dialogue platforms on how best to conduct dialogue in the future.
Amikor egy televíziós vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy a helyi tanács tagjai igen elégedetlenek saját működésükkel, és a helyi politikusok is csak kevéssé bíznak bennük, a Tanács arra használta fel a már meglévő struktúráját, hogy öt regionális vitafórumot indítson el arról, hogy a jövőben hogyan lehetne a legmegfelelőbb módon párbeszédeket lebonyolítani.
The local council members acted as key facilitators who could mobilise trans-ethnic networks and bring in municipality and media participants.
A helyi tanácstagok kulcsszerepet játszottak: képesek voltak mozgósítani az etnikumok közötti hálózatokat, valamint bevonni az önkormányzati és a médiához tartozó képviselőket.
The Minderheden Forum is an independent umbrella organisation of 15 federations of over 1,000 local migrant organisations in Flanders and Brussels.
A Minderheden Forum több mint 1000 helyi migráns szervezet 15 szövetségét tömörítő független ernyőszervezet Flandriában és Brüsszelben.
Its funding and official recognition from the Flemish community gives the Forum the capacity to participate externally in new government dialogues and set the agenda.
A Fórum – annak köszönhetően, hogy a flamand közösség finanszírozza, valamint hivatalosan elismeri – kívülről részt vehet az új kormányzati párbeszédekben, és meghatározhatja a napirendet.
Internally, it hosts working groups and platforms for its members.
Belső tevékenységként munkacsoportokat és fórumokat működtet tagjai számára.
Government has a “short-cut” to various minority groups without running the risk of selecting one as the “arbitrary spokesmen.”
A kormány könnyen elér különféle kisebbségi csoportokat, anélkül, hogy azt kockáztatná, hogy az egyiket „önkényes szóvivőként” kiemeli.
Members can speak up through the Forum and use its structures to build their organisation’s capacity.
A tagállamok a fórum segítségével hallathatják a hangjukat, és felhasználhatják annak struktúráit szervezetük kapacitásának építésére.
Focus on a specific problem based on a community’s needs
Fókuszban az adott közösség szükségletei alapján meghatározott egyedi probléma
Platforms should avoid a broad scope covering the entire concept of integration and, instead, opt for a focus on specific needs and issues, for instance on health, employment, education, harassment, and so on.
A fórumoknak el kell kerülniük azt, hogy a beilleszkedés valamennyi szempontját lefedjék; ehelyett meghatározott szükségletekre és kérdésekre kell összpontosítaniuk, például az egészségügyre, a foglalkoztatottságra, az oktatásügyre, a zaklatásra és így tovább.
A needs-based platform is based on the problems that are most relevant for a specific area—immigrants and natives alike.
Az igényekre alapuló fórum olyan problémákból indul ki, amelyek egy bizonyos területhez köthetők, és a bevándorlók és a helybeliek számára egyaránt relevánsak.
Refocusing on needs and issues as the common point of reference can steer clear of sometimes unnecessary distinctions made on the basis, for instance, of different communities.
Ha ismét az igények és a problémák kerülnek a figyelem középpontjába, mint közös vonatkoztatási pontok, akkor elkerülhetők a – például különféle közösségek alapján tett – gyakran felesleges megkülönböztetések.
Critical to the success of a needs-based platform on a specific integration issue is listening to the host and migrant communities.
Egy meghatározott beilleszkedési kérdéshez kapcsolódó, szükségleteken alapuló fórum sikere szempontjából alapvető fontosságú a befogadó és bevándorló közösségek véleményének meghallgatása.
Listening takes place not only in the design phase but throughout its implementation.
Ez nem csupán a tervezési szakaszban, hanem a teljes végrehajtási szakaszban megtörténik.
This requires a significant and dedicated period of time for consultation, response, and feedback.
Ehhez számottevően hosszú, célorientált időszakra van szükség, amikor végbemegy a konzultáció, a reakció és a visszajelzés.
The need for a platform is assessed by asking the affected community to identify their key problems ; whether they think others know of their problem ; and whether they trust others to cooperate with them to solve it.
A fórumok szükségességének felmérése úgy történik, hogy az érintett közösséget felkérik alapvető problémáinak meghatározására, valamint megkérdezik, hogy véleményük szerint mások tudnak-e a problémájukról, és hogy bíznak-e másokban annyira, hogy együttműködjenek velük a megoldásban.
The Refugee & Migrant Forum Manchester seeks to empower refugees and asylum seekers to express their specific needs and aspirations to inform local and national decision-making. It builds respect and cooperation among Manchester’s refugee and migrant population and provides a space for sharing skills, information, and resources. The Forum was launched in 2006 on the basis of the Refugee Charter for Manchester, a statement of rights and responsibilities written by refugees and asylum seekers and endorsed by 100 policy and opinion-makers in Manchester, including the City Council. www.mrsn.org.uk/forum
A fórum tiszteletet és együttműködést alakít ki Manchester menekült és migráns népessége körében, és teret biztosít a készségek, az információk és a források megosztásához. A fórum 2006-ban kezdett működni a manchesteri menekültügyi charta alapján, amely egy menekültek és menedékkérők által megírt, jogokat és kötelezettségeket tartalmazó dokumentum, és amelyet 100 manchesteri döntéshozó és véleményformáló – többek között a városi tanács – írt alá.
A process of consultation prior to the establishment of a platform reveals what key issues are creating the differences of opinion and suspicion which are frustrating community cooperation.
A fórum létrehozása előtti végbemenő konzultációs folyamat feltárja, hogy melyek azok az alapvető kérdések, amelyekkel kapcsolatban véleménykülönbségek vannak, és gyanakvás alakul ki, amely aztán ellehetetleníti a közösségi együttműködést.
This involves outreach to trans-ethnic networks, roles for independent facilitators, and linking up with new technologies to support ongoing dialogue outside the platform.
Ez magában foglalja az etnikumok közötti hálózatok megkeresését, a független segítők szerepeit, valamint a fórumon kívül végbemenő folyamatos párbeszédet támogató új technológiák felhasználását.