natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2000 (the first year for which comparabledata are available), a pattern of improvingoutturns has been observed for the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
2000től kezdve (amikortól összevethetőadatok rendelkezésre állnak) javuló GDParányos államháztartási mutatók figyelhetőkmeg (lásd a 3.a ábrát és a 7. táblázatot).
Startingfrom a ratio of 3.5% in 1999, the deficitimproved steadily to 2.0% in 2003.
Az1999. évi 3,5%os bázisról a deficit 2003igegyenletesen 2,0%ra esett.
Nohomogeneous estimates of cyclically adjustedbalances are available for the Member Stateswhich joined the EU on 1 May 2004.
Az Európai Unióhoz 2004. május 1jén csatlakozotttagállamok ciklikus hatásoktól megtisztítottegyenlegeire nincsenek egységes becslések.
Chart 3btherefore does not break down the changes inthe fiscal balance into cyclical and noncyclical factors.
A3.b ábra ezért nem ábrázolja a költségvetésiegyenleget konjunkturális és nemkonjunkturális tényezők szerinti bontásban.
Noncyclical changes in thegovernment budget balance could reflect eithera lasting structural change or the effect oftemporary measures.
Azállami költségvetés egyenlegének nemkonjunkturális jellegű változásai tartósszerkezeti változásokat vagy átmenetiintézkedések hatásait tükrözhetik.
Available evidencesuggests that measures with a temporary effectplayed a deficitdecreasing role in 2003,amounting to 0.3 percentage point, comparedwith no net impact in 2002.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy a
Looking back over the years 1999 (the first yearfor which comparable public debt data areavailable) to 2003, the public debt ratioincreased by 4.5 percentage points (see Chart2a and Table 5).
1999től (amikortól az első összevethetőállamadóságadatok rendelkezésre állnak)2003ig az államadósság 4,5 százalékponttalnőtt (lásd a 2.a ábrát és az 5. táblázatot).
It rose from 24.9% in 1999 to29.5% in 2002, and declined marginally to29.4% of GDP in 2003.
Azadósság ráta az 1999. évi 24,9%os bázisról2002ben 29,5%ra emelkedett, majd 2003ban csekély mértékben, a GDP 29,4%áracsökkent.
As shown in greaterdetail in Chart 2b, the strongest factorunderlying the increase in the public debt ratioup to the year 2002 was deficitdebtadjustments, particularly in 2002 (Table 6).While primary deficits increased the publicdebt ratio in 2000 and 2001, in 2003 theprimary surplus had a small favourable impact.In 2000 the growth/interest rate differentialincreased the debt ratio, while in the years2001 and 2002 the growth/interest ratedifferential had a downward effect on thepublic debt ratio.
A részletesebb 2.b ábrából kitűnik,hogy az államadósság növekedésében 2002ig ahiány–adósság kölcsönhatások játszották alegnagyobb szerepet, különösen a 2002.esztendőben (lásd a 6. táblázatot).
The patterns observedillustrate the risks to the public debt ratio
Míg 2000ben és 2001ben az elsődleges hiány növelte az
SLOVENIA expenditure in other areas, notably capitalexpenditure.
SZLOVÉNIA vonatkozó középtávú többlet elérésére célkitűzésének.
The expenditure ratio in 2003 wasequal to that in 2000.
nettó hatás nélküli 2002. évvel szemben 2003ban átmeneti hatású intézkedések játszottakhiánycsökkentő szerepet.
Between 2000 and 2003,Slovenia’s government revenue ratio increasedby 1.5 percentage points to 46.2%,predominantly reflecting higher revenues fromdirect taxes.
Az államadósság lehetséges jövőbeli alakulásátilletően az EKB konvergenciajelentése nem térki e kérdés részleteire azoknak az országoknakaz esetében, amelyek GDParányosállamadóssága 2003ban nem haladta meg a60%ot.
The revenue and expenditureratios are high in comparison with countrieswith a similar level of per capita income andeven with some of the highly advancedeconomies.
A jelenlegi tendenciák arra utalnak,hogy az államadósság növekedni fog ugyan, deazért a belátható jövőben ez 60% alatt tartható.
contribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.Further improvements in the transparency andquality of statistical data would strengthen themonitoring of fiscal developments.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázat aztérzékelteti, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 2000 és 2003 közöttmeglehetősen stabil volt.
Accordingto recent information, contingent liabilitiesarising from state guarantees in Sloveniaamounted to around 6.6% of GDP in 2002 and7.5% of GDP in 2003.
2001ben azalkalmazotti fizetések emelését ellensúlyozta amás területeken, különösen a tőkekiadásokterén végrehajtott kiadáscsökkentés.
Ashighlighted in Table 8, the increase in Slovenia’s old age dependency ratio is amongthe sharpest in the EU and is expected toaccelerate from around 2010 onwards.
2003bana kiadások GDPhez viszonyított aránya a2000. évivel volt azonos.
While Slovenia benefits from a low public debt ratio,population ageing is expected to inducesubstantial pressures on the pension system,which remains mainly based on the payasyougo principle.
2000 és 2003 között Szlovénia állami bevételeinek GDPhezviszonyított aránya – túlnyomórészt aközvetlen adókból befolyt nagyobbbevételeknek köszönhetően – 1,5százalékponttal 46,2%ra emelkedett.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Ahasonló egy főre eső jövedelemmel rendelkezőországokhoz, sőt még egyes erősen fejlettországokhoz képest is magasak a bevételi éskiadási arányok.
The Slovenian mediumterm fiscal policystrategy as stated in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the beginning of2004, foresees a budget deficit of 1.9% of GDPand a government debt ratio of 29.1% of GDPin 2004.
A 2004–2007 közötti időszakra tervezett, 2004májusában kelt és 2004. év eleji adatokratámaszkodó szlovén konvergenciaprogrambanbemutatott középtávú költségvetési stratégia, aköltségvetési hiányt a GDP 1,9%ára, azállamadósságot, pedig a GDP 29,1%árabecsüli 2004ben.
In the same year the revenue andexpenditure ratios are expected to rise by alittle more than 1 percentage point on accountof EU accessionrelated transactions.
Ugyanebben az évben azállamháztartás összes bevételeinek éskiadásainak aránya várhatóan kevéssel1 százalékpontot meghaladó mértékbennövekszik majd az EUcsatlakozássalösszefüggő tranzakciók következtében.Pillanatnyilag semmi nem utal olyan lényegesintézkedésekre, amelyeknek átmeneti hatásalenne a 2004. évi költségvetésre.
There iscurrently no evidence of significant measureswith a temporary effect in the 2004 budget.The deficit ratio is forecast to decline to 0.9%and the government debt ratio to graduallydescend to 28.4% in 2007.
Azelőrejelzések szerint 2007re azállamháztartási hiánymutató 0,9%ra csökken,az államadósság pedig fokozatosan 28,4%ramérséklődik.
On the basis of thefiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Slovenia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
A konvergenciaprogramban előrejelzett költségvetési egyenlegek alapjántovábbi jelentős konszolidációra van szükségahhoz, hogy Szlovénia megfeleljen a stabilitásiés növekedési paktumnak a költségvetéspozíciójának egyensúlyközeli állapotra vagy
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forthose countries with a public debt ratio of 60%or below in 2003.
A megfontolt költségvetési politika szükségétaz is indokolja, hogy Szlovénia inflációja jóvalmeghaladja a referenciaértéket.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
Jelentőselőrelépést jelentene a költségvetéshelyzetének megszilárdításában, ha az adó ésjuttatási rendszert a munkavállalást ösztönzőtényezők erősítésével úgy alakítanák át, hogyjobban támogassa a foglalkoztatást.
The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. foraround three months of the twoyear referenceperiod between October 2002 and September2004 (see Table 9a).
Ezelősegítené a gazdasági növekedést és areáljövedelmek konvergenciáját apiacgazdaságra történő áttérés lezárásánakfolyamatában.
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars pereuro, with a standard fluctuation band of±15%.
A statisztikai adatokátláthatóságának és minőségének továbbijavítása révén jobban figyelemmel kísérhetők aköltségvetési folyamatok.
Since joining ERM II the tolar hastraded close to its central rate and Slovenia hasnot devalued its currency’s central rate againstthe euro on its own initiative and hasmaintained a rather stable euro exchange rate.Thereby it phased out the gradual depreciationof the tolar visàvis the euro which hadtranslated into a smooth downward path in theeurotolar exchange rate in previous years andprior to ERM II entry (see Chart 5).
A legutóbbiinformációk szerint az állami garanciákbóleredő függő kötelezettségek aránya Szlovéniában 2002ben elérte a GDP 6,6%át,2003ban pedig a 7,7%át. A függőköltségvetési kötelezettségek (és egyéb tételek)teljes mértékének felbecslésére azonban nincsegyezményes módszer, a becsléseknagymértékben eltérnek egymástól.
Over thereference period, volatility in the tolar’s
Amint a8. táblázatból kiderül, Szlovénia időskorúeltartottjainak aránya a legkiugróbb adatokközé tartozik az EUban, és 2010től kezdve azelöregedés még inkább felgyorsul.
Prudent fiscal policies are warranted by thefact that Slovenia’s inflation rate isconsiderably above the reference value.Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significant
Bár Szlovéniában az államadóság szintjekedvezően alacsony, a népesség elöregedésejelentős terhet róhat a nyugdíjrendszerre,amely túlnyomórészt a felosztókirovó elvszerint működik a jövőben is.
9.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
9.4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Slovenia were 5.2% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
A 2003 szeptembere és 2004 augusztusa közöttireferenciaidőszakban Szlovéniában a hosszútávú kamatlábak átlaga 5,2%ot tett ki, és ígyalatta maradt a kamatlábkritérium 6,4%osreferenciaértékének (lásd 12. táblázat).
exchange rate against the euro has been lowand declined to very low levels towards the endof 2003 and in the first three quarters of 2004.Since 2003, the shortterm interest ratedifferential against the threemonth EURIBOR has been declining, but still showeda sizeable spread of 1.9 percentage points inthe third quarter of 2004 (see Table 9b).
A referenciaidőszakban a tolár euróval szembeniárfolyamának ingadozása csekély volt, és 2003vége felé, valamint 2004 első háromnegyedévében nagyon alacsony szintrecsökkent. 2003 óta a három hónapos EURIBOR hoz viszonyított rövid lejáratúkamatlábkülönbözet csökkent, de 2004harmadik negyedévében még mindig nagy,1,9 százalékpontos különbséget mutatott (lásd9.b táblázat).
Since March 2002, longterm interest rateshave been on a declining trend, in line with developments in inflation (see Chart 6a).1
Az infláció alakulásával összhangban 2002márciusa óta a hosszú távú kamatlábak csökkenő tendenciát mutatnak (lásd 6.a ábra).1
Towards the end of 2002, they declined bymore than 2 percentage points, reflectingpositive macroeconomic and fiscaldevelopments.
2002 vége felé több mint 2 százalékponttalmérséklődtek, ami kedvező makrogazdasági ésfiskális fejleményeket tükrözött.
Moreover, between March 2002and August 2004, Banka Slovenije lowered itsmain refinancing rate by a total of 4.8percentage points.
Mindemellett2002 márciusa és 2004 augusztusa között a Banka Slovenije összesen 4,8 százalékponttalcsökkentette az irányadó refinanszírozásikamatlábat.
Slovenia’s longterminterest rate differential with the euro area alsodeclined markedly from March 2002 (see Chart 6b), resulting in a spread of around 0.5percentage point in August 2004.
Szlovéniának az euróövezethezviszonyított hosszú távú kamatlábkülönbözete2002 márciusától ugyancsak erőteljesencsökkent (lásd 6.b ábra), ami 2004augusztusára 0,5 százalékpont körülikamatlábkülönbözetet eredményezett. A
For the concluding summary on Slovenia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
2002 márciusa az első olyan hónap, amikor Szlovéniáravonatkozóan adatok állnak rendelkezésre a referencia hosszú távúkamatlábról.
In a longerterm context these exchange ratepolicies also implied a decline of the tolar innominal effective terms.
Hosszabb távú összefüggésben ez az árfolyampolitika a tolár nomináleffektív árfolyamánakhanyatlását is maga után vonta.
Nevertheless, the realexchange rate of the Slovenian tolar – bothbilaterally against the euro and in effectiveterms – stood in September 2004 close tohistorical averages as calculated from the firstquarter of 1996 and since the launch of theeuro (see Table 10).
A szlovén tolárreálárfolyama – mind kétoldalúan az euróhozképest, mind effektív módon – 2004szeptemberében mégis közel állt az 1996 elsőnegyedévétől és az euró bevezetésétőlszámított történelmi átlagokhoz (lásd 10.táblázat).
However, these measuresshould be interpreted with caution, as Sloveniawas subject to a process of transition to amarket economy, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
Ugyanakkor ezen adatokat óvatosankell értelmezni, mivel Szlovéniában apiacgazdasággá alakulás folyamata zajlott, amibonyolítja a reálárfolyam alakulásánaktörténeti áttekintését.
As regards other externaldevelopments, Slovenia has reported a broadlybalanced position of the combined current andcapital account over the past eight years.
Egyéb külső fejleményektekintetében az elmúlt nyolc évben Szlovénia afolyó fizetési és tőkemérleg együttesegyenlegének viszonylagos egyensúlyihelyzetét jelentette.
Onlyin 1999 and 2000 did the balance movetemporarily into negative territory, whendeficits of around 3% of GDP were recorded(see Table 11).
Csak 1999ben és 2000
March 2002 is the first month for which data are available on thereference longterm interest rate for Slovenia.
A Szlovéniáról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
1PRICE DEVELOPMENTS
1AZ ÁRAK ALAKULÁSA
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Slovenian tolar
(b)A szlovén tolárra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
HICP inflation Price developments
1. táblázat:1.ábra:2.táblázat:
Deviation from ERM II centralrate
Az infláció mérőeszközeiés mutatói
Measures of inflation and relatedindicators
Eltérések az ERM IIközépárfolyamától
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
A reálárfolyam alakulása Külgazdasági folyamatok
4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTSTable 12Longterm interest rates Chart 6(a) Longterm interest rate
4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA12. táblázat:Hosszú távú kamatlábak6. ábra:(a)Hosszú távú kamatláb
General government gross debt(a)Levels
Az államháztartás bruttóadóssága(a)Adósságszintek
General government expenditureand revenue
Az államháztartás kiadásaiés bevételei
Stock prices (SBI Index) 4)
Hitelfelvétel bankoktól 4)
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Forrás: Eurostat, illetve nemzeti adatok (CPI).Megjegyzés: a pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar és belföldi értékesítés nélkül.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Időszakvégi adatok éves százalékos változása, az EKB definíciója.
General government surplus (+) / deficit (-)Reference value Surplus / deficit, net of government investment expenditure
Az államháztartás egyenlege Referenciaérték Egyenleg állami beruházási kiadások nélkül
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.
Forrás: KBER és az Európai Bizottság.Megjegyzés: Év végi adatok.
Data before 1999 are not comparableto data from 1999 onwards due to changes in methodology and sources.1) Comprises debt denominated in euro and, before 1999, in ecu or in one of the currencies of the Member States which have adopted theeuro.2) Original maturity.
A kerekítések miatt az összes értékeket mutató adatok eltérhetnek összetevőik összegétől.1) Magában foglalja az euróban, illetve 1999et megelőző adatok esetében az ECUban denominált vagy az euróövezethez csatlakozotttagállamok valamelyikének pénznemében fennálló adósságállományt is.2) Eredeti lejárat.
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 3 (b) negative values indicate a contribution to an increase in deficits, while positive values indicate a contribution to theirreduction. Data before 2000 are not comparable to data from 2000 onwards due to changes in methodology and sources.
Forrás: Az Európai Bizottság és az EKB számításai.Megjegyzés: A 3 (b) ábra negatív értékei a hiányok növeléséhez való hozzájárulást, a pozitív értékek pedig a hiányok csökkentéséhez valóhozzájárulást jelölik.
Data before 2000 are not comparable to data from2000 onwards due to changes in methodology and sources.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities), sector reclassifications and statistical discrepancies. This item may alsocover certain cases of debt assumption.
A 2000. év előtti adatok amódszertan és a források megváltoztatása miatt nem vethetők össze a 2000 utáni adatokkal.1) Tartalmazza az államadósság nominális és piaci értéke közötti különbséget a kibocsátáskor.
Source: European Commission.Note: Data before 2000 are not comparable to data from 2000onwards due to changes in methodology and sources.
Forrás: Európai Bizottság.Megjegyzés: A 2000 előtti adatok a módszerek és forrásokmegváltoztatása miatt nem vethetők össze a 2000 utániakkal.
See Regulation (EC) No 2558/2001 of the European Parliament and of the Council on thereclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements. Data before 2000 are not comparable to datafrom 2000 onwards due to changes in methodology and sources.
Vesd össze az Európai Parlament és a Tanács 2558/2001 (EK) a swapmegállapodások és a határidős kamatlábmegállapodások elszámolásának átsorolásáról szóló rendeletével.A 2000 előtti adatok a módszertan és a források megváltoztatása miatt nem vethetők össze a 2000 utáni adatokkal.
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations from ERM II central rate.
Forrás: EKB.1) Maximális százalékos eltérések az ERM II középárfolyamától.
Tenday moving average of daily data at business frequency.
A napi adatok tíznapos mozgóátlaga üzleti gyakorisággal.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovenian tolar
(b) A szlovén tolárrra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Shortterm interest rate differential 2), 3)
Rövid lejáratú kamatkülönbözet 2)
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth interbank interest rates and the threemonth Euribor interest rate.3) For Slovenia interest rates are based on quotes for taken deposits/loans SMOM (Slovenian Interbank Interest Rate) until 15 July 2003.Thereafter interest rates for offered deposits between banks (SITIBOR) are reported.
Forrás: Nemzeti adatok és az EKB számításai.1) A napi euróárfolyam százalékban kifejezett változásainak évesített havi standard eltérése (százalékban).2) A háromhavi bankközi kamatlábak és a háromhavi EURIBOR kamatláb közötti különbözet (százalékpont).3) Szlovénia esetében a kamatlábak 2003. július 15ig a befogadott betétek/kihelyezett hitelek jegyzett árfolyamán alapultak (SMOM –szlovén bankközi kamatláb). Azt követően pedig a bankok közötti forgalomban kiajánlott betétek kamatlábait jelentik (SITIBOR).
Chart 5 Slovenian tolar: Deviation from ERM II central rate
5. ábra Az szlovén tolár eltérései az ERM IIközépárfolyamától
(daily data; 1 October 2002 to 30 September 2004)
(napi adatok; eltérés százalékban; 2002. október 1.–2004. szeptember 30.)
For the Slovenian tolar the fluctuation band is +/ 15%.Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Slovenian tolar’scentral rate as established upon ERM II entry.
Az szlovén tolár ingadozási sávja +/ 15%. A 2004.június 28át megelőző ingadozások az szlovén tolár ERM IIbelépésekor meghatározott középárfolyamára vonatkoznak.
Table 10 Slovenian tolar: Real exchange rate developments
10. táblázat A szlovén tolár reálárfolyamának alakulása
(monthly averages in percentages)
(havi átlagok, százalék)
Sources: ECB, European Commission Services.
Forrás: EKB, Európai Bizottság Szakszolgálatai.
10.1PRICE DEVELOPMENTS and food prices have been rather volatile overthe period under review, contributingsignificantly to the overall volatility ofinflation.
10.1AZ ÁRAK ALAKULÁSA jelentősen hozzájárultak az infláció általánosvolatilitásához.
This general pattern of inflationdevelopments is also apparent from otherrelevant indices (see Table 2).
Az infláció alakulásának ezenáltalános pályája más releváns árindexből iskitűnik (lásd 2. táblázat).
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Slovakia was 8.4%, i.e.considerably above the reference value of2.4%.
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Szlovákiában az átlagos HICPinfláció 8,4% volt, azaz jelentősenmeghaladta a 2,4%os referenciaértéket.
Looking at recent trends and forecasts, annual HICP inflation remained at around 8% until August 2004, when it fell to 7.0%, mainly onaccount of base effects (see Table 3a).
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve az éves HICPinfláció 2004augusztusáig 8% maradt, ekkor 7,0%racsökkent elsősorban a bázishatások miatt (lásd3.a táblázat).
Thecontinuation of relatively high inflation waslargely due to further upward adjustments ofindirect taxes and regulated prices, as well asoil price increases.
A viszonylag magas inflációfolytatódása elsősorban a közvetett adók és aszabályozott árak felfelé történő kiigazításávalés az olajárak emelkedésével magyarázható.
Národná banka Slovenskaestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 4.5percentage points to inflation in 2004.Inflation forecasts of major internationalinstitutions suggest a rate of 7.68.2% in 2004,followed by a decrease to a rate of inflation of3.04.5% in 2005 (see Table 3b).
ANárodná banka Slovenska becslése szerint aközvetett adók és a szabályozott árak változásaimintegy 4,5 százalékponttal emelik az inflációt2004ben. A nagy nemzetközi intézetekinflációs előrejelzése szerint az inflációs ráta2004ben 7,6–8,2% között lesz, majd 2005ben az infláció 3,0–4,5% közé csökken (lásd3.b táblázat).
Theanticipated reduction of inflation in 2005 ismainly due to the completion of adjustments inregulated prices and indirect taxes, as well asthe expected moderation of wage increases.Upside risks to inflation are mainly associatedwith the possible secondround effects ofrecent high inflation rates, wage developmentsand fiscal imbalances.
Az infláció 2005ben várhatócsökkenése elsősorban a szabályozott árak és aközvetett adók kiigazításának befejezésével,valamint a béremelések várhatómérséklődésével magyarázható. Az inflációrafelfelé ható kockázat elsősorban a közelmúltmagas inflációs rátájának, a bérek alakulásánakés a fiskális kiegyensúlyozatlanságnak amásodlagos hatásaival lesz kapcsolatos.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Slovakia has not followed aclear trend (see Chart 1).
Hosszabb távra visszatekintve Szlovákiában afogyasztói árak inflációja nem követettegyértelmű tendenciát (lásd 1. ábra).