natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EES emphasises both the need tostrengthen spending on active policiesand make them more effective.
… de a gazdaságpolitikai kényszerekproblematikussá tehetik a fennállórendszer megváltoztatását…
Both the European employment strategy (EES) and the OECD Jobs Strategy haverecommended the following actions.
Arugalmasság és biztonság kombinációját javító reformcsomagok politikai megvalósíthatóságát javíthatják a (háromoldalú) társadalmi párbeszéd keretében folytatott tárgyalások.
Firstly, to shift resources from passive LMPs(i.e. those concentrating in providing income support) to active LMPs (i.e. thoseattempting to improve the labour market prospects of participants); and secondly,to take better account of the interactions between ALMPs and tax and benefit systems, preferably in the framework of activation strategies, in order to increase theeffectiveness of ALMPs.
Bár a „rugalmas biztonságra” irányuló reformok főként kompenzációs jellegéből következően (azaz az foglalkoztatás védelmét szolgáló szabályozás lazításáért cserébe az egyrészt nagyobb összegű, másrészt jobb munkaerőpiaci politikára fordított kiadásokért) a végrehajtásuk nehézkes lehet, mert ezmagában rejti a kormányzati kiadások növekedését vagy áthelyeződését, ezzelegyütt pedig a közigazgatás hatékonyságában szükséges teljesítményjavulást.
Expenditure on active measuresaccounts for about one-third of totalspending on LMPs.
… és többféle szabályozási lehetőség isösszeegyeztethetőnek tűnik a „rugalmas biztonság” alapelveivel.
Average spending on LMPs in EU Member States totalled just over 2% of GDPduring the period 1985–2004, with a small downward drift emerging after the mid1990s.
Számos olyan, a „rugalmas biztonság” elvének megfelelő szabályozást javasoltak,vagy hajtottak végre, amely nem jár együtt a kormányzati kiadások jelentős megnövekedésével.
There is a wide variation in spending across countries, ranging from a lowof under 0.5% in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Slovakia and the UK, to a high of 4.4% in Denmark in 2004. In the EU, the share of expenditureson active measures accounts, on average, for approximately one-third of total LMPspending.
Ilyen szabályozás többek között: a) egyéni és átvihetőmunkanélküli-számlák létrehozása; és b) mindenfajta munkaszerződés felváltásaegy egységes szerződésformával, elbocsátások költségének csökkentése ésleépítési adó bevezetése, amelyből finanszírozható a munkanélküli ellátás és azállami foglalkoztatási szolgálatok (PES).
This indicates that EU Member States have not made any significantprogress on shifting resources from passive to active measures, despite thedeclared intentions of many governments.
Ezekből az intézkedésekből/javaslatokból is látható, hogy többféle módon javítható a rugalmasság és a biztonság kapcsolata – hiszen a tényleges megoldások az adott nemzeti körülményektől ésszabályozási formáktól függenek, amelyek végül azonos társadalmi-gazdaságieredményekhez vezethetnek.
The effectiveness of ALMPs is assessedusing either micro- or macroeconometric techniques.
Hatékonyeurópai aktívmunkaerő-piaci politikák
The effectiveness of ALMPs is usually evaluated using either micro- or macroeconometric techniques.
Ahatékony aktív munkaerőpiaci politikák alapvető fontosságúak a „rugalmas biztonság” alapelvének sikeresvégrehajtásához.
The large majority of programme evaluations use microeconometric techniques to measure the impact of participation in the programmeon subsequent employment and/or earning prospects. However, assuming adequate data availability, use of a general equilibrium/macro framework is preferableto a partial equilibrium/micro approach, as the former is capable also of measuring indirect and long-run effects, which might lead to a reversal of the policy conclusions drawn from the microeconometric evaluation.
A„rugalmas biztonságról” folyó vitával összefüggésben, továbbá a 2006 tavaszitanácsi következtetések szerint a hatékony aktív munkaerőpiaci politika – amelytámogatja a két állás közötti, valamint a munkanélküliségből és inaktivitásból amunkavállalásba való átmenetet – a munkaerőpiac szegmentálódásának veszélyenélkül a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága között megteremteni kívántmegfelelő egyensúly egyik elengedhetetlen feltétele.
Microeconometric evaluations suggestthat spending on training is relativelyineffective, while employment incentives and PES are associated with themost favourable post-programmeemployment outcomes.
Az Európai Foglalkoztatási Stratégiahangsúlyozza mind az aktív politikákrafordított kiadások növelésének, mindazok hatékonyabbá tételének szükségességét.
In contrast, macroeconometric studiesusually find training as the most effective category of ALMP. This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
Az aktív intézkedésekre fordított kiadások a munkaerőpiaci politikákra fordított kiadások megközelítőleg egyharmadát teszik ki.
The results of microeconometric evaluations and of the few macro-econometricstudies available are somewhat contradictory.
Az EU tagállamaiban átlagosan az aktív munkaerőpiaci politikákra fordítottkiadások összege a GDPvalamivel több mint 2 %-át tette ki az 1985 és 2004közötti időszakban, amelyben az 1990-es évek közepét követően kisebbcsökkenés jelentkezett.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes. This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
Jelentős eltérés mutatkozik az egyes országok ráfordításaiközött, a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Lettországban, Litvániában,Szlovákiában és az Egyesült Királyságban ez például csak 0,5 %, míg Dániában2004-ben a 4,4 %-ot is elérte.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation.
Az Unióban az aktív intézkedésekre fordított kiadások átlagosan az összes munkaerőpiaci politikára fordított kiadások megközelítőleg egyharmadát teszik ki.
However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Ebből látható, hogy az EU tagállamai a passzívintézkedésekről az aktív intézkedésekre történő váltás területén nem mutatnakjelentős előrehaladást annak ellenére, hogy e váltás több kormányzat kinyilvánított szándéka is volt.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Az aktív munkaerőpiaci politikahatékonyságát mikro-, illetvemakroökonometriai technikák alkalmazásával értékelik.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Az aktív munkaerőpiaci politika hatékonyságát általában mikro- vagymakroökonometriai technikák alkalmazásával értékelik.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.
Aprogramértékelésektúlnyomó többsége mikroökonometriai technikákat alkalmaz, hogy mérni tudja aprogramban való részvételnek az azt követően kialakuló foglalkoztatási és/vagykereseti lehetőségek kialakulásában játszott szerepét.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
Feltételezve, hogy az adatokmegfelelően rendelkezésre állnak, az általános egyensúly/makro elmélet alkalmazása célravezetőbb, mint a részleges egyensúly/mikro megközelítés, hiszen azelőbbi alkalmas a közvetett és a hosszú távú hatások értékelésére is, és lehetséges,hogy ez a mikroökonometriai értékelések alapján levont, szakpolitikaikövetkeztetések terén fordulathoz vezethet.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States. Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Amikroökonometriai értékelésekszerint a képzésre fordított kiadásokviszonylag kevésbé hatékonyak, míg afoglalkoztatási ösztönzők és az államifoglalkoztatási szolgálatok esetében alegkedvezőbb a programot követőfoglalkoztatási eredmény.
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Aprogramértékelések felülvizsgálata – beleértve a közelmúltban több mint 100Európában készített tanulmányt átölelő metanalízist – a következő megállapításokhoz vezetett: a képzés mérsékelt valószínűséggel fogja pozitívan befolyásolni aprogramot követő foglalkoztatási rátát.
Human capital together with technology have been put at the heart of the Lisbon Strategy with the aim to increase EU productivity in the context of the knowledgebased economy.
Ezzel ellentétben a foglalkoztatásiösztönzőkre és az állami foglalkoztatási szolgálatokra fordított kiadások sokkaleredményesebbek.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Aközszférában közvetlen munkahelyteremtéssel is foglalkozó programok mégkisebb valószínűséggel gyakorolnak pozitív hatást a programot követő foglalkoztatási eredményekre, mint a képzési programok.
Some growth models treat human capital as an additional input in the production function, alongside physical capital and labour …
Ezt aparadoxont feloldhatná a megfigyelésiidőtartam megnövelése, hogy ezáltal aképzés közép és hosszú távú hatásait isvizsgálni lehessen.
Several models in the existing economic literature link human capital to economic growth and they broadly follow two main approaches.
Amikroökonometriai értékelések, illetve a rendelkezésre álló néhánymakroökonometriai tanulmány némiképp ellentmond egymásnak.
A standard approachtreats human capital as an additional input in the production function, alongsidephysical capital and labour.
Általában amakroökonometriai tanulmányok szerint a képzés az egyetlen olyan aktívmunkaerő-piaci politika, amely úgy tűnik, hogy szignifikáns pozitív hatással vanaz aggregált munkaerőpiaci eredményekre.
In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
Ezt a paradoxont feloldhatná a megfigyelési időtartam megnövelése, hogy ezáltal a képzésnek a részvételt követőhatásait is vizsgálni lehessen.
Consequently, differences in growth rates across countries canbe explained by differences in the rates at which these countries accumulatehuman capital.
Agyakorlatban a képzési programokról készültértékelések a képzést követő egy vagy két év során gyakran negatív, vagy csakcsekély pozitív hatást mutatnak a résztvevők eredményeiben.
This implicitly considers education as affecting the workers' productivity in the same way, regardless of the type of job they perform.
E kezdeti időszakelteltét követően azonban egyre több nyomonkövetéssel foglalkozó tanulmánytalált bizonyítékot a képzésnek tulajdonítható pozitív eredményekre.
In the second approach, growth is driven by the stock of human capital, whichdetermines the capacity of a country to create new technologies and to absorb newtechnologies developed in other countries.
Aszinergiák felismerése és az aktív politikák hatékonyabbá tétele érdekében fontosaz aktív és a passzív munkaerőpiaci politikák közötti kölcsönhatások figyelembevétele.
… while other models link the stock ofhuman capital to the creation andabsorption of new technologies.
Amunkaerő-piaci politikák közötti kölcsönhatásnak jelentékeny hatása lehetaz aktív intézkedések hatékonyságára éskihathat a munkaerő-kínálatra.
Employment in Europe 2006 explain the difference in growth rates between countries in terms of differences inhuman capital stocks, thus in the ability of countries to create and absorb newtechnologies.
Foglalkoztatás Európában 2006 lyozhatják a jól kialakított aktív munkaerőpiaci politikák. Az utóbbi években az EU tagállamai a munkanélküli ellátási/jólléti rendszerek visszafogó hatását előszeretettel ellensúlyozzák olyan széleskörű aktivitást növelő stratégiákbevezetésével, amelyek a munkanélküli ellátási igazgatást és az aktív munkaerő-piacipolitikákra fordított kiadásokat hangolják össze.
It sees education as especially important for jobs requiring innovation and adaptation to change, which are growing fast in a knowledgebased economy.
Bár az európai helyzet gyorsan javul azáltal, hogy egyre jobban terjed azértékelések végzésének gyakorlata, az EU számos tagállamában egyelőre mégisgyerekcipőben jár a munkaerőpiaci politikák értékelési kultúrájának kifejlesztése.
A skilled workforce is better at creating and absorbing new technologies andtherefore at generating technological progress.
Az aktív munkaerőpiaci politikák hatásainak értékelése és végrehajtásának ellenőrzése fontos lépés ahhoz, hogy a politikák kialakításának fejlesztésébenjobb eredményeket lehessen elérni.
In a knowledgebased economy, a highskilled and adaptable workforce isessential for growth.
Humántőke, technológia és növekedés az EU tagállamaiban
Since human capital and technology are seen as key determinants of EU's productivity, this alternative approach has been adopted to examine empirically the growtheffects of a highskilled workforce through technological progress in the EU Member States.
Ahumántőke a lisszaboni stratégiaegyik központi kérdése, a magasképzettségű munkaerő terén megvalósított beruházások mégis meglehetősenkiábrándítóak.
However, especially in a knowledgebased economy where technological progress can create an economic imbalance, it is not only the level of humancapital or its composition but also adaptability that matters for economic growth.Adaptability of workers is crucial for effective reallocation of resources in responseto changes in economic conditions.
Ahumántőke a technológiával egyetemben azért az egyik központi kérdése a liszsaboni stratégiának, hogy általa növekedjen az EU termelékenysége a tudásalapúgazdaságban. Mindezek ellenére különösen a magas képzettségű munkaerőreszánt befektetések okoznak csalódást.
Although the capacity to adapt to change is oneof the main features of a well-educated workforce, it is reasonable to assume thatthe degree of adaptability of the workforce is sensitive to the forms of work organisations workers face.
Az EU jelenleg a GDP-jének körülbelül 1,2%-át fordítja a felsőoktatásra, az USAáltal ugyanerre fordított 2,9 %-hoz képest.Amagas képzettségű munkaerőre fordított kevés befektetést tartják az Európábanaz utóbbi években tapasztalható viszonylag lassú növekedés egyik fő okának.
Consequently, the growth effects of a skilled workforce mayhave different magnitudes depending on whether the work environment is designedto encourage the effective use of the adaptability of the skilled workers for technological progress.
A2005-ben felülvizsgált lisszaboni stratégia, majd az azt követő növekedési ésfoglalkoztatási integrált iránymutatások (2005-2008) így még nagyobb hangsúlytfektettek a jobb oktatáson keresztül a humántőkébe, valamint a képzettségbetörténő beruházások szükségességére.
An estimation of panel data from 14 EUMember States suggests the importanceof a skilled workforce for technologicalprogress through technology creationand absorption …
Néhány növekedési modell a humántőkét a termelési folyamat újabbösszetevőjének tekinti, az eszközök, atőke és a munka mellett…
To assess these assumptions, a model using panel data in 14 EU Member Stateswith observations for every five years between 1960 and 2000 is used.
Amai közgazdasági irodalomban számos modell összefüggést állapít meg ahumántőke és a gazdasági fejlődés között, és ezek a modellek tág értelemben kétfő megközelítést alkalmaznak.
It estimatesthe impact of highskilled labour, measured here in terms of fraction of adult population with tertiary education in total adult population, on technological progress.An important distinction is made between the impact of highskilled labour on acountry's capacity to innovate and on its ability to catch up with the technologyleader.
Az általános megközelítés szerint a humántőke atermelési folyamat újabb összetevője, az eszközök, a tőke és a munka mellett.
The speed of the latter is a function of both the proportion of high-skilledworkers in the workforce and its distance to the technology frontier.
Emegközelítés szerint a növekedést a humántőke felhalmozása ösztönzi.
As a countrynears the technology frontier the impact of technology adoption weakens and theability to innovate domestically gains importance.
Ebbőlkövetkezően az országok között a növekedési rátában mutatkozó eltérések tehátmegfeleltethetők az adott országok közötti humántőke-felhalmozás arányábanmeglévő különbségeknek.
The results suggest a positiveimpact of skilled labour on the ability of EU Member States to create domestically new technologies and to absorb technologies developed abroad.
E megközelítés tehát burkoltan azt sugallja, hogy azoktatás mindig ugyanakkora hatással van a munkavállaló termelékenységére, azáltala végzett munka jellegétől függetlenül.
… but a working environment facilitating adaptability matters too in countries close to the technology frontier.
… míg más modellek szerint a humán-tőke-állomány az új technológiák létrehozásával és átvételével kapcsolatos.
The empirical results also support the assumption that the effects on technologicalprogress will be more significant in countries that are closer to the technologicalfrontier and where the working environment supports the capacity of high-skilledworkers to adapt to changes in economic conditions.
Ez afajta megközelítés a növekedési arányok országok közötti eltérését a humántőkeállománnyal, ezen keresztül pedig az ország új technológiák létrehozására ésátvételére való képességével magyarázza.
Indeed, a combination of ahigh-skilled workforce and a flexible working environment enhances the ability ofcountries to create new technologies.
E megközelítés szerint az oktatáskülönösen fontos azon foglalkozásokban, amelyek során innovációra és a változáshoz való alkalmazkodásra van szükség, és e kihívások száma gyorsan növekszik a tudásalapú gazdaságban.
The overall share of EU workers living inanother Member State is relatively small,but varies from country to country.
Aképzett munkaerő jobban tud létrehozni ésátvenni új technológiákat, és ezáltal technológiai fejlődést produkálni.
Current labour mobility flows are low, with official statistics showing only 0.1%of the EU-15 national labour force changing its place of residence from one Mem-
Atudásalapú gazdaságban a magasanképzett és alkalmazkodásra képesmunkaerő a növekedés elkerülhetetlenfeltétele.
ber State to another every year.
Vezetői összefoglaló hatását.
Mobility rates with respect to flows of workersfrom the EU-10 to the EU-15 after enlargement have been limited according to theevidence so far and the flow from EU-15 to EU-10 Member States has been largely negligible.
Azonban – különösen a tudásalapú gazdaságban, amelyben a technológiafejlődése a gazdaságban kiegyensúlyozatlanságot idézhet elő – nemcsak a humántőke színvonala vagy összetétele, hanem az alkalmazkodóképessége is szerepetjátszik a gazdasági növekedésben.
Regional mobility rates in the EU aresignificantly higher, but comparisonswith the US still suggest a potential forincrease.
Amunkavállalók alkalmazkodóképessége létfontosságú ahhoz, hogy a gazdasági helyzet változása következtében a forrásokathatékonyan újra el lehessen osztani.
Overall, geographic mobility rates in the EU are lower than in the US.Although not as wide as sometimes claimed, the existing mobility gap with the USsuggests that there may be a potential for higher mobility in the EU.
Az EU 14 tagállamából származó paneladatok alapján készített értékelésszerint fontos szerepe van a képzettmunkaerőnek a technológia létrehozásán és átvételén keresztül a technológiai fejlődésben …
EU-15 movers are on average young,highly educated, single, without children and tend to work in high-skilledwhite-collar positions.
E feltételezések értékelésére alkalmazott modell 14 uniós tagállamból származópaneladatokat használ, az 1960 és 2000 közötti időszak minden ötödik événekmegfigyeléseivel.
Internationally mobile EU-15 citizens tend to work in highskilled white-collarpositions and are significantly younger, better educated, mostly single and lesslikely to have children than the total labour force and migrants from non-EU countries.
E modell becslést készít a magasan képzett munkaerőnek –amelyet itt teljes felnőtt lakosságon belül a felsőoktatásban részt vett felnőttlakosság arányában vizsgál – a technológiai fejlődésre gyakorolt hatásáról.
Their skill level has increased since 2000, and there seems to be a trend tohigher mobility among older workers.
Fontosmegkülönböztetést tesz a magasan képzett munkaerő szerepét illetően abban,hogy az egyrészt hogyan hat egy ország innovációs képességére, másrészt pedig atechnológiában élenjáróhoz való felzárkózási képességére.
Mobile workers from the new Member States tend to be even younger, with ahigher proportion of women, havingmostly medium skill levels and tendingto work in complementary sectors andoccupations.
Az utóbbi sebességefügg egyrészt a magasan képzett munkaerőnek az összes munkaerőn belüliarányától, másrészt pedig annak a technológiai határtól mért távolságától.
Compared to their EU-15 counterparts, internationally mobile workers from the EU-10 Member States are even younger, show a higher share of female workersand are significantly less likely to be highly educated, but include a very highshare of medium-skilled persons.
Ahogyaz adott ország közeledik a technológiai határhoz, úgy gyengül a technológiaátvétel hatása, és a hazai innovációs képesség válik jelentőségteljessé.
They are therefore less likely to be in highskilled positions, but have a substantially higher concentration in skilled blue collar and elementary occupations, which would suggest their complementary role inthe host countries' economies.
Az eredményekből az tűnik ki, hogy a képzett munkaerő pozitívan hat az uniós tagállamok azon képességére, hogy hazai szinten új technológiákat hozzanak létre,illetve hogy külföldön kifejlesztett technológiákat átvegyenek.
Employment rates of EU-10 movers arestill lower than the average of EU-15,but have been improving rapidly.
… de az alkalmazkodást megkönnyítőmunkakörnyezet is fontos a technológiai határhoz közel lévő országokban.
The employment rates of mobile EU-15 citizens are very similar, if not higher thanthose of the total working age population.
Agyakorlati tapasztalatok is alátámasztják azt a feltételezést, hogy a technológiaifejlődésre gyakorolt hatás azokban az országokban lesz a legérzékelhetőbb, amelyek közelebb vannak a technológiai határhoz, illetve ahol a munkakörnyezettámogatja a magasan képzett munkaerő alkalmazkodását a gazdasági helyzet változásaihoz.
Employment rates of EU-10 citizensresident in the old Member States have increased considerably over recent years,are close to those of the overall population and EU-15 movers, and substantiallyhigher than for non-EU nationals.
Igazán a magasan képzett munkaerő és a rugalmas munkakörnyezetegyüttese javítja az egyes országok képességét új technológiák létrehozása terén.
Data show some limited increase inexpected future mobility for most countries.
Földrajzi mobilitás az EU-n belül
Expected mobility levels from the EU-8 countries to the old Member States are unlikely to pose problems fortheir labour markets.
Amás tagállamban élő uniós munkavállalók aránya összességében viszonylagkicsi, de ez az adat országonként változó.