natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This paved the way for Member States and the Commission, through cooperation and sharing of experiences, to reach common targets and objectives for more and better jobs in Europe.
Ez készítette elő a terepet a tagállamok és a Bizottság számára ahhoz, hogy – együttműködés és tapasztalatcsere révén – közös célkitűzéseket és célokat érjenek el az európai munkahelyek mennyiségének és minőségének növelésében.
At the Lisbon European Council in March 2000 the European Union set itself a new strategic goal for the following decade: to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
2000 márciusában a lisszaboni Európai Tanács alkalmával az Európai Unió új stratégiai célt tűzött maga elé a következő évtizedre: azt, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely – több és jobb munkahellyel, valamint nagyobb mértékű társadalmi kohézióval – fenntartható gazdasági növekedésre képes.
The focus of the EES shifted from reducing unemployment to regaining the conditions for full employment.
Az EFS középpontjába a munkanélküliség csökkentése helyett immár a teljes foglalkoztatottság feltételeinek visszaállítása került.
In 2005, the European Council and Commission agreed that the Lisbon Strategy needed to be amended and centered on growth and jobs. Refocusing Lisbon brought about the need for more and better jobs.
2005-ben az Európai Tanács és a Bizottság megállapodott abban, hogy a lisszaboni stratégia módosításra szorul, és annak új középpontjába a növekedést és a munkahelyeket állította.
As a result the EES came into the very heart of European policy priorities.
A lisszaboni stratégia fókuszának megváltozásával felmerült az igény nagyobb mennyiségű és jobb minőségű munkahelyek iránt, minek eredményeképpen az EFS az európai politikák prioritásainak középpontjába került.
Today, ten years after its launch, the EES is a benchmark.
Ma, elindítása után tíz évvel, az EFS fokmérőnek tekinthető.
It has been the model for several open methods of coordination including social protection and education and training, but above all it has achieved concrete results at the forefront of European citizens’ concerns.
Modellként szolgált számos – többek közt a szociális védelemre, az oktatásra és a képzésre vonatkozó – nyitott koordinációs módszerhez, de ennél is fontosabb, hogy konkrét eredményeket ért el olyan problémákkal kapcsolatban, melyek az európai polgárokat leginkább foglalkoztatják.
Since 1997, the employment rates of older workers, women, as well as the overall rates, have risen substantially while both unemployment and longterm unemployment rates have fallen significantly (the latter by about a third).
1997 óta az idősebb munkavállalók és a nők foglalkoztatási aránya, valamint az összesített foglalkoztatási arány jelentősen nőttek, miközben a munkanélküliség és a tartós munkanélküliség egyaránt jelentős csökkenést mutatott (az utóbbi mintegy harmadával visszaszorult).
This success cannot all be attributed to the EES, but a substantial part can: employment performance is better because Member States can better enact their employment policies and learn from each other how to achieve common targets.
Ez a siker teljes egészében ugyan nem tulajdonítható az EFS-nek, egy jelentős része azonban igen: a foglalkoztatás terén javult a teljesítmény, hiszen a tagállamok jobban végre tudják hajtani foglalkoztatási politikájukat és tanulhatnak egymástól a tekintetben, hogyan érjenek el közös célokat.
I believe that the European Employment Strategy is one of the key successes of the Union.
Úgy vélem, az Európai Foglalkoztatási Stratégia az Unió egyik legfontosabb sikere.
I am sure it will continue to help bring more and better jobs to Europeans.
Meggyőződésem szerint a továbbiakban is hozzájárul ahhoz, hogy az európaiak közül minél többen minél jobb álláshoz jussanak.
I have every hope that a second decade will be even more successful than the first, enabling us to reach the EU’s employment targets set for female and older workers and subsequently the overall employment rate target of 70%.
Minden remény megvan arra, hogy a második évtized még az első 10 évnél is sikeresebb legyen, lehetővé téve számunkra, hogy elérjük az EU által a női munkavállalók és az idősebb munkavállalók vonatkozásában kitűzött foglalkoztatási arányokat, majd pedig az összesített foglalkoztatási ráta tekintetében kitűzött 70%-os célt.
I also look forward to a continued commitment to active inclusion policies contributing to both increased labour supply and strengthened society’s cohesiveness.
Számítok továbbá arra, hogy a jövőben is elkötelezettek maradunk azon aktív, befogadásra irányuló politikák mellett, amelyek hozzájárulnak mind a munkaerő-kínálat bővüléséhez, mind pedig a társadalmi kohézió erősödéséhez.
Vladimír Špidla, Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Vladimír Špidla foglalkoztatási, szociális és esélyegyenlőségi biztos
Table of contents:
Tartalom
Introduction ................................................................................................. 5
Bevezetés .......................................................................................................... 5
The institutional structure of the European Employment Strategy ......... 71.1 Origins...........................................................................................
Az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EFS) intézményi struktúrája .................... 71.1.
Milestones of the EES ...........................................................................
Mérföldkövek az EFS-ben............................................................................. 172.1.
172.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce ................
Növekvő álláskínálat; az Európai Foglalkoztatási Munkacsoport..................................................................................... 192.3.
192.3 Adapting the EES to EU Enlargement.............................................
Az EFS hozzáigazítása az EU bővítéséhez........................................... 212.4.
Features of the EES...............................................................................
Az EFS jellemzői ............................................................................................. 233.1.
233.1 The social dimension....................................................................
A társadalmi dimenzió........................................................................ 233.2. A humán tőke...................................................................................... 253.3.
283.5 Free movement: a European Pillar ................................................
Szabad mozgás: az európai pillér ....................................................... 303.6.
323.7 The role of the European Social Fund (ESF)...................................
Az Európai Szociális Alap (ESZA) szerepe........................................... 373.8.
Employment Guidelines, which are adopted every year by the Council upon a proposal from the Commission.
Foglalkoztatási iránymutatások, amelyeket a Bizottság javaslata alapján évente a Tanács fogad el.
The Guidelines reflect common priorities for Member States’ employment policies.
Az iránymutatások a tagállami foglalkoztatáspolitikák közös prioritásait tükrözik.
Since 2005, they are part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs.
2005 óta részét képezik a növekedésre és munkahelyekre vonatkozó integrált iránymutatásoknak.
National Reform Programmes, which Member States draw up in order to implement these Guidelines into national policy.
1997-es elindítása óta az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EFS) központi szerepet játszik az EU-politikáknak – a mindenki számára javuló munkalehetőségek érdekében történő – összehangolásában.
Until 2005, the employment parts of these programmes were known as National Action Plans for Employment.
Szerepét az Európai Tanács számos alkalommal hangsúlyozta, és ez a stratégia alapvető eszköz lett az EU-polgárokat leginkább foglalkoztató témák egyikének kezeléséhez: a több és jobb munkahely megteremtéséhez.
Since its launch in 1997, the European Employment Strategy (EES) has played a central role in coordinating the EU’s policies in order to create improved work for all.
Nemzeti reformprogramok, amelyeket a tagállamok dolgoznak ki annak érdekében, hogy az említett iránymutatásokat a nemzeti politikába átültessék.
Its role has been underscored by the European Council on many occasions and it has become an essential tool to respond to one of EU citizens’ main preoccupations: more and better jobs.
2005-ig ezeknek a programoknak a foglalkoztatással összefüggő részei Nemzeti Foglalkoztatási Cselekvési Terv néven voltak ismertek.
Joint Employment Reports, adopted by the Commission and Council, which reviews the progress made at both national and community levels in response to the Employment Guidelines.
Együttes foglalkoztatási jelentések, amelyeket a Bizottság és a Tanács fogad el, annak áttekintése céljából, hogy a foglalkoztatási iránymutatások tükrében milyen előrehaladás történt tagállami és közösségi szinten.
Since 2005, the Joint Employment Report constitutes the employment chapter of the EU Annual Progress Report on the Lisbon Strategy.
2005 óta az együttes foglalkoztatási jelentés adja az EU által a lisszaboni stratégia terén elért előrehaladásról szóló éves jelentés foglalkoztatási fejezetét.
The EES is designed to give direction to and ensure coordination of the employment policy priorities to which Member States subscribe at EU level.
Az EFS feladata, hogy a tagállamok által EU-szinten vállalt foglalkoztatáspolitikai prioritásokhoz iránymutatást adjon, valamint ezek összehangolását biztosítsa.
Heads of State and Government agreed on a framework for action around common objectives and employment policy priorities.
Az állam- és kormányfők meghatároztak egy cselekvési keretet a közös célkitűzések és foglalkoztatáspolitikai prioritások számára.
This coordination of national employment policies at EU level is built around an annual process laid down in the EU Treaty revision of 1998, which was integrated in a renewable three-year cycle since the re-launch of the Lisbon Strategy in 2005.
A tagállami foglalkoztatáspolitikák ilyen, uniós szinten történő összehangolása az EU-Szerződés 1998-as módosításakor meghatározott éves folyamat köré épül, amely a lisszaboni stratégia 2005-ös újraindítása óta egy meghosszabbítható hároméves ciklusba illeszkedik.
Country Sp ec i fi c Recommendations.
Országspecifikus ajánlások.
The Council can also adopt, upon a proposal by the Commission, coun-try-specifi c recommendations on employment policies which need to be considered by Member States in drawing up their National Reform Programmes.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján a foglalkoztatáspolitikára vonatkozó, országspecifikus ajánlásokat is elfogadhat, amelyeket a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaik kidolgozása során szükséges fi gyelembe venniük.
YEARS
ÉVE
57.1% and the one for older workers (aged 55-64) from 35.7% to 43.5%. Even bigger improvements in the employment rates have been seen for those Member States that have benefited longest from the EES.
Ennél is nagyobb javulás mutatkozott azon tagállamok foglalkoztatási arányában, amelyek a leghosszabb ideje részesültek az EFS előnyeiből.
Unemployment rates have varied over the ten years with big decreases prior to 2001, a rise between 2001 and 2004 — especially in the new Member States — and a decline after 2004.
A tíz év folyamán a munkanélküliségi arányok változóan alakultak: 2001 előtt nagymértékű csökkenést mutattak, 2001 és 2004 között – különösen az új tagállamokban – növekedtek, 2004 után pedig csökkentek.
Structural reforms in labour markets seem to have borne fruit.
Úgy tűnik, a munkaerőpiaci strukturális reformoknak meglett az eredményük.
This is reflected in a reduction of the long term unemployment rate from about 5% to 3.6% (see chart 6) and shorter average periods of unemployment.
Ezt tükrözi, hogy a tartós munkanélküliség aránya 5%-ról 3,6%-ra csökkent (lásd a 6. grafikont), és rövidültek a munkanélküliség átlagos időtartamai.
The institutional structure of the European Employment Strategy
AZ Európai Foglalkoztatási Stratégia (EFS) intézményi struktúrája
Article 128 TEC: framework for shared employment priorities
Az EKSZ 128. cikke: a közös foglalkoztatási prioritások kerete
In the 1990s, a political consensus developed around the structural nature of Europe’s employment problem and on the need to increase the employment intensity of growth1.
Az 1990-es években politikai konszenzus alakult ki arról, hogy Európa foglalkoztatási problémája strukturális jellegű, valamint hogy a növekedés foglalkoztatás-intenzív jellegének növelésére van szükség1.
Both the monetary stabilisation policy, followed to prepare for Economic and Monetary Union (EMU), and the common nature of the employment and unemployment challenges, called for a more coordinated employment oriented policy response at European level.
A monetáris stabilizációs politika – amelyet a gazdasági és monetáris unióra való felkészülés érdekében alkalmaztak –, valamint a foglalkoztatás és a munkanélküliség kihívásainak közös jellege egyaránt azt igényelték, hogy európai szinten összehangoltabb legyen a foglalkoztatásra irányuló szakpolitika.
Debate began during the negotiation of the Maastricht Treaty (1992), which strengthened the social dimension of the European model through a social protocol.
Ebben a keretben a politikák összehangolását a „célközpontú vezetés” módszere erősíti.
This in turn led to the agreement at the Amsterdam European Council (1997) on new employment provisions in the Treaty.
2000 óta a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a foglalkoztatási iránymutatásokat kiegészítendő, a tagállamok számára egyedi ajánlásokat tesz.
While confirming national competence for employment policy, employment was declared in Article 126 of the Treaty
A „célközpontú vezetés” módszerét az is segíti, hogy számos területen, uniós és tagállami szinten egyaránt mérhető célokat állapítanak meg, valamint az előrehaladás mérése céljából fokozatosan – a Bizottság és a tagállamok által közösen elfogadott – statisztikai mutatókat dolgoznak ki.
Under this framework, policy coordination is fostered by a “management by objectives” approach.
A téma megvitatása a Maastrichti Szerződés (1992) tárgyalásai folyamán vette kezdetét.
Accordingly, European Employment Guidelines are decided each year by the Council following a proposal from the Commission; these Guidelines have to be taken into account in national action plans (NAPs), which are assessed through the Joint Employment Report from the Commission and the Council, with a view to set the next annual guidelines.
Ez a szerződés az európai modell társadalmi dimenzióját egy szociális kérdésekről szóló jegyzőkönyvvel támasztotta alá.
Since 2000, the Council, following a proposal from the Commission, issues specific recommendations to Member States, in order to complement the Employment Guidelines.
Az amszterdami Európai Tanács alkalmával (1997) azután megállapodás született arról, hogy a Szerződésbe a foglalkoztatásra vonatkozóan új rendelkezéseket illesztenek be.
The “management by objectives” approach is also supported by the setting of measurable targets at EU or national level in a number of areas, as well as by the progressive development of statistical indicators — agreed between the Commission and Member States — to measure progress.
Az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés (EKSZ) 126. cikke, miközben megerősítette a tagállamok hatáskörét a foglalkoztatáspolitika tekintetében, a foglalkoz-
Cf. the Delors White Book on Growth, Competitiveness and Employment, 1993
Vö.: Delors-féle Fehér könyv a növekedésről, a versenyképességről és a foglalkoztatásról, 1993.
10 years of the European Employment Strategy
Az Európai Foglalkoztatási Stratégia 10 éve tatást közös érdekű ügynek nyilvánította, és arról rendelkezett, hogy a tagállamok uniós szinten összehangolt foglalkoztatási stratégiát alakítsanak ki.
Implementation of the EES allowed for a number of approaches and called for the involvement of all actors, namely national governments, EU institutions, social partners, civil society, academics, etc.
Az EFS végrehajtása számos megközelítés számára teret engedett, és valamennyi érintett közreműködését igényelte, nevezetesen a nemzeti kormányokét, az EU-intézményekét, a szociális partnerekét, a civil társadalomét, a tudományos élet szereplőiét stb.
This is in accordance with the wide range of national institutional set-up and social dialogue practices.
Ez összhangban áll azzal, hogy a nemzeti intézményi felépítés és a társadalmi párbeszéd gyakorlata sokféle lehet.
The openness of the coordination process led, inter alia, to calls on social partners, both at national and EU level, to develop specific actions and initiatives to develop regional and local involvement.
A koordinációs folyamat nyitottsága többek között azt eredményezte, hogy a szociális partnerek fel-kérést kaptak – mind nemzeti, mind uniós szinten–, hogy a regionális és a helyi részvétel kialakítása érdekében konkrét cselekvéseket és kezdeményezéseket dolgozzanak ki.
Since the Amsterdam Treaty, the European Parliament, other Community institutions and the Employment Committee have also played an active part in the development of the Employment Guidelines.
Az Amszterdami Szerződés óta az Európai Parlament, egyéb közösségi intézmények és a Foglalkoztatási Bizott-
In anticipation of entry into force of the Amsterdam Treaty, the Luxembourg Jobs Summit (November 1997) launched the implementation of the new, open method of coordination embedded in Article 128 TEC and endorsed the first set of Employment Guidelines.
Az Amszterdami Szerződés hatálybalépésére készülve, a luxembourgi foglalkoztatási csúcstalálkozó (1997 novemberében) elindította az EKSZ 128. cikkében foglalt új, nyitott koordinációs módszer végrehajtását, és jóváhagyta a foglalkoztatási iránymutatások első csomagját.
These guidelines were presented under four integrated strands of action, or the so-called pillars of the Employment Guidelines: employability, entrepreneurship, adaptability, and equal opportunities.
Ezek az iránymutatások négy, integrált cselekvési vonal mentén, vagyis a foglalkoztatási iránymutatások úgynevezett pillérei – a foglalkoztathatóság, a vállalkozás, az alkalmazkodóképesség és az esélyegyenlőség – keretében jelentek meg.
These actions constituted a comprehensive response to the employment challenge, integrating essential supply and demand oriented policies.
Ezek a cselekvések átfogó, az alapvető kínálat- és keresletközpontú politikákat egyesítő választ kí- náltak a foglalkoztatási kihívásra.
The EES in action
Az EFS a gyakorlatban
1.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment
18 milliós foglalkoztatásbővülés
While the Amsterdam Treaty did not change the basic principle of the Member States having the sole competence for employment policy, it entrusted the Council and the European Commission with a stronger role, new tasks and more forceful tools.
A z Amszterdami Szerződés, bár nem változtatott azon az alapelven, hogy a foglalkoztatáspolitika terén a tagállamok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek, a Tanácsra és az Európai Bizottságra nyomatékosabb szerepet osztott, számukra új feladatokat jelölt meg, és hatékonyabb eszközöket biztosított.
It also integrated the European Parliament more closely into the decision making process.
Az Európai Parlamentet is szorosabban bevonta a döntéshozatali folyamatba.
The responsibilities of the Social Partners and their possibilities to contribute are also enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
A szociális partnerek feladatköre és közreműködési lehetőségei szintén bővültek azáltal, hogy a Szerződésbe bekerült a Szociális Jegyzőkönyv.
Beyond the overall strengthening of the Community approach to employment, the key elements of the Amsterdam Treaty in this area were the following:
A foglalkoztatás közösségi megközelítésének általános erősítésén túl az Amszterdami Szerződés kulcsfontosságú elemei e téren a következők voltak:
The employment situation in the EU has witnessed a clear improvement since the inception of the European Employment Strategy in 1997.
Az EU-ban a foglalkoztatás helyzete az Európai Foglalkoztatási Stratégia 1997-es megszületése óta egyértelmű javulást mutatott.
Between 1997 and 2006 the overall employment rate has increased from 60.7% to 64.3% (see charts 1 and 3).
1997 és 2006 között az összesített foglalkoztatási arány 60,7%-ról 64,3%-ra nőtt (lásd az 1. és a 3. grafikont).
Especially since the revision of the strategy in 2005, employment growth has picked up resulting in increasing employment rates and declining unemployment rates (including long term unemployment).
Különösen a stratégia 2005-ös átdolgozása óta a foglalkoztatás növekedése felgyorsult, ami növekedő foglalkoztatási és csökkenő munkanélküliségi (beleértve a tartós munkanélküliséget is) rátákat eredményezett.
Importantly, the increase in employment and participation rates in the EU has demonstrated less sensitivity to cyclical conditions.
Érdemes megjegyezni, hogy a foglalkoztatási és részvételi arányok EU-ban tapasztalt növekedésének tanúsága szerint csökkent a ciklikus körülményekkel szembeni érzékenység.
This re-fl flects both the effects of reforms and longlasting socio-economic change.
Ez egyaránt tükrözi a reformok hatásait és a tartós társadalmi-gazdasági változást.
The former is also shown by an increase in the employment rate of 5.3 percentage points for the Member States which launched the EES in 1997.
Az előbbi abban is tetten érhető, hogy az EFS-t 1997-ben elindító tagállamok esetében a foglalkoztatási arány 5,3 százalékponttal nőtt.
It should be noted, also, that employment rates vary considerably between Member States ranging from 54.5% in Poland to 77.4% in Denmark (see chart 3).
Meg kell emellett jegyezni, hogy a foglalkoztatási ráták tagállamonként jelentős eltérést mutatnak: a Lengyelországban mért 54,5%-tól a Dániában elért 77,4%ig terjednek (lásd a 3. grafikont). kont).
It emphasised that employment is an issue of “common concern”.
A Szerződés hangsúlyozta, hogy a foglalkoztatás „közös érdekű” ügy.
The Member States committed themselves to co-ordinate their employment policies at Community level, and as the way labour market measures were implemented in one country inevitably influenced the parameters of other Member States’ labour market policy.
A tagállamok elkötelezték magukat amellett, hogy foglalkoztatási politikáikat közösségi szinten öszszehangolják. Az, hogy valamely országban milyen módon hajtották végre a munkaerőpiaci intézkedéseket, elkerülhetetlenül befolyásolta más tagállamok munkaerőpiaci politikájának paramétereit.
It emphasised the important principle of “mainstreaming” employment policy.
A Szerződés fontos elvként hangsúlyozta a foglalkoztatáspolitika főirányként való érvényesítését.
Article 127 requires that the employment impact of all community policies must be taken into account.
A 127. cikk előírja, hogy valamennyi közösségi politika esetében fi -gyelembe kell venni annak foglalkoztatási kihatását.
It created the framework for a country surveillance procedure (Article 128).
A Szerződés meghatározta az országmonitoring-eljárás keretét (128. cikk).
Member States’ employment policies are examined through a yearly Joint Employment Report established by the Commission and Council.
A tagállamok foglalkoztatási politikáit a Bizottság és a Tanács évente együttes foglalkoztatási jelentésben vizsgálja meg.
Furthermore, the Commission proposes and the Council adopts yearly Employment Guidelines for the Member States (broadly in a similar manner as in the field of economic and monetary policy), on the basis of which Member States develop National Action Plans for Employment.
Ezen túlmenően a tagállamok számára évente foglalkoztatási iránymutatásokat javasol a Bizottság és fogad el a Tanács (nagyjából úgy, ahogyan az a gazdasági és monetáris politika terén történik), amelyek alapján a tagállamok foglalkoztatási nemzeti cselekvési terveket dolgoznak ki.