natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Before examining the two questions referred to the Court, it seems to me necessary to review the current caselaw of the Court relating to the issue of reviewing administrative and judicial decisions which have become final and which prove to be contrary to Community law as subsequently interpreted by the Court.
Mielőtt belefognék az előzetes döntéshozatalra előterjesztett két kérdés elemzésébe, fontosnak tartom megvizsgálni a Bíróságnak a jogerős és a Bíróság későbbi értelmezése miatt a közösségi joggal ellentétesnek minősülő közigazgatási és bírósági határozatok felülvizsgálatának problémakörével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának jelenlegi állapotát.
It will thus be possible to identify the different situations which have been referred to the Court, the way in which they have been dealt with by it and the particular characteristics of the situation covered by Kühne & Heitz. 38.
Így meghatározhatóak a Bírósághoz előterjesztett különböző ügyek, az a mód, ahogy ezeket a Bíróság értelmezte, illetve a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet alapjául szolgáló eset különleges jellegzetességei. 42.
Let me begin by pointing out that, beyond the small differences in the various situations involving the review of final national decisions, the main thread of the relevant caselaw is constituted by the importance attached by the Court to the principle of legal certainty.
Így a Köbler-ügyben 2003. szeptember 30-án hozott ítéletében, 13 a Bíróság – válasz- ként egyes kormányok érvelésére, amelyek a jogerő elvére hivatkoztak azon álláspontjuk alátámasztására, hogy az állam felelőssége nem áll fenn valamely végső fokon eljáró nemzeti bíróság határozata miatt a közösségi jog megsértésével magánszemélyeknek okozott károkért –, határozottan kijelentette a jogerő elvének fontosságát. Azt állapította meg, hogy „[a]nnak érdekében,
Thus in Köbler, 13in response to the arguments of certain governments citing the principle of res judicata in support of the proposition that the principle of State liability for damage caused to individuals by infringements of Community law could not be applied to decisions of a national court adjudicating at final instance, the Court strongly asserted the importance of the principle of res judicata.
Először is az állapítható meg, hogy a jogerős nemzeti határozatok felülvizsgálatának különböző esetei közötti árnyalatnyi eltérésektől eltekintve ezen ítélkezési gyakorlat vezérelve, hogy a Bíróság kiemelkedő fontosságot kíván biztosítani a jogbiztonság elvének.
11 — See Joined Cases 42/59 and 49/59 Snupat v High Authority [1961] ECR 53 and Case 13/61 De Geus [1962] ECR 45.
13 – A C-224/01. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-10239. o.).
KEMPTER so would enable it to remedy an infringement of Community law by the decision at issue’.
KEMPTER következtetésre jutott, hogy „a közösségi jog nem írja elő a nemzeti bíróságnak, hogy eltérjen a határozatokat jogerőre emelő belső eljárási szabályok alkalmazásától, még akkor sem, ha ez lehetővé tenné a szóban forgó határozat által megvalósított közösségi jogi jogsértés orvoslását”.
19 of justice, it is important that judicial decisions which have become definitive after all rights of appeal have been exhausted or after expiry of the timelimits provided for in that connection can no longer be called in question’.
19 hogy biztosítva legyen mind a jog, mind a jogviszonyok stabilitása, illetve az igazságszolgáltatás megfelelő működése, fontos, hogy ne lehessen többé vita tárgyává tenni azokat a bírósági határozatokat, amelyek jogerőre emelkedtek a rendelkezésre álló jogorvoslatok kimerülését, vagy az azok előterjesztésére nyitva álló határidők leteltét követően”.
14 The Court added that ‘recognition of the principle of State liability for a decision of a court adjudicating at last instance does not in itself have the consequence of calling in question that decision as res judicata [because] proceedings seeking to render the State liable do not have the same purpose and do not necessarily involve the same parties as the proceedings resulting in the decision which has acquired the status of res judicata’ 15 and because, in any case, they do not entail a review of the judicial decision which caused the damage.
14Hozzátette továbbá, hogy „a végső fokon ítélkező bíróság határozataiért fennálló állami felelősség elvének elismerése önmagban nem jelenti a határozatok jogerejének megkérdőjelezését, [mivel az] állam felelősségre vonását célzó eljárás tárgya és az abban résztvevő felek nem feltétlenül azonosak a jogerőt nyert határozat alapjául szolgáló eljárásban szereplőkkel”, 15továbbá az semmi esetre sem követeli meg a kárt okozó bírósági határozat megváltoztatását.
In the same line of case-law, this time in relation to final administrative decisions, Kühne & Heitz gave the Court an opportunity to set out the way in which it seeks to reconcile the requirements arising from the primacy of Community law and from the retrospective effect of judgments giving a preliminary ruling with the requirements deriving from the principle of legal certainty in conjunction with the principle of res judicata. 43.
Ezen ítélkezési gyakorlatot követve – ezúttal jogerős közigazgatási határozatok tekintetében – a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet lehetővé tette a Bíróságnak, hogy hangot adjon annak a szándékának, mely szerint összhangba kívánja hozni a közösségi jog elsőbbségének elvéből, valamint az előzetes döntéshozatali eljárásban hozott ítéleteinek visszaható hatályából eredő követelményeket a jogerő elvével kapcsolatosan a jogbiztonság elvéből adódó követelményekkel. 43.
In Kapferer, 16the Court once again stressed the need for stability of judicial decisions which have become final and the importance, to that end, of the principle of res judicata both for the Community legal order and for national legal systems.
A Kapferer-ügyben 2006. március 16-án hozott ítéletében 16a Bíróság ismételten a jogerős bírósági határozatok stabilitásának követelményét, illetve azt hangsúlyozta, hogy az ítélt dolog elve úgy a közösségi, mint a nemzeti jogrendekben jelentős szerepet tölt be.
17It inferred from this, referring also to its judgment in Eco Swiss, 18the principle that ‘Community law does not require a national court to disapply domestic rules of procedure conferring finality on a decision, even if to do
17Hivatkozva az Eco Swiss-ügyben 1999. június 1-én hozott ítéletére, 18arra a
Kühne & Heitz concerned in particular whether a national authority’s obligation to apply a rule of Community law as interpreted by the Court even to legal relationships which arose or were formed before the Court’s preliminary ruling on a question of interpretation could prevail notwithstanding that 19 — Kapferer, paragraph 21.
Ebben az ügyben különösen az volt a probléma, hogy valamely nemzeti hatóság azon kötelezettsége, hogy egy közösségi jogi szabályt még azokban a jogviszonyokban is a Bíróság értelmezésének megfelelően alkalmazzon, amelyek a Bíróság értelmezésre vonatkozó kérelem alapján hozott ítéletének kihirdetése előtt keletkeztek, maga után vonja-e a közigazgatási határozat
The implications of the principle of res judicata are also at the heart of Case C-119/05 Lucchini, pending before the Court, in which Advocate General Geelhoed delivered his Opinion on 14 September 2006.
14 – 38. pont.15 – 39. pont.16 – A C-234/04. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-2585. o.).17 – 20. pont.
14 — Paragraph 38.15 — Paragraph 39.16 — Case C-234/04 [2006] ECR I-2585.17 — Paragraph 20.18 — Case C-126/97 [1999] ECR I-3055, paragraphs 46 and 47.
18 – A C-126/97. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3055. o.)46. és 47. pontja.
Thus it lists four ‘circumstances’ characterising the main proceedings which, taken together, will give rise, through Article 10 EC, to an obligation of review on the part of the administrative body to which an application to that effect is addressed.
„körülményt” sorolt fel, amelyek együttes fennállása esetén – az EK 10. cikk fényében – a határozat felülvizsgálatával megkeresett közigazgatási szerv köteles e határozatot felülvizsgálni.
The circumstances to which the Court refers in the grounds and in the operative part of the judgment should be recalled:
Emlékeztetni szeretnék, hogy melyek azok a feltételek, amelyeket a Bíróság mind az ítéletének indokolásában, mind a rendelkező részében bemutatott:
— national law grants the administrative body the power to reopen the final administrative decision;
– a nemzeti jog alapján a közigazgatási szerv hatáskörrel rendelkezik a jogerős közigazgatási határozat visszavonására;
Observing that legal certainty is one of a number of general principles of Community law and that the finality of an administrative decision, which is acquired upon expiry of reasonable timelimits for legal remedies or by exhaustion of those remedies, contributes to such legal certainty, the Court concluded that ‘Community law does not require that administrative bodies be placed under an obligation, in principle, to reopen an administrative decision which has become final in that way’. 20
Emlékezetve arra, hogy a jogbiztonság elve a közösségi jog alapvető jogelveinek egyike, valamint arra, hogy valamely jogerős közigazgatási határozat jogereje, amely az ésszerű jogorvoslati határidő leteltével, illetve a jogorvoslati jog kimerítésével áll be, hozzájárul az említett biztonsághoz, a Bíróság arra következtetett, hogy „a közösségi jog nem követeli meg, hogy a közigazgatási szerv főszabály szerint köteles legyen visszavonni az ily módon jogerőssé vált közigazgatási határozatot”. 20
— that decision has become final as a result of a judgment of a national court ruling at final instance;
– ez a határozat valamely végső fokon eljáró nemzeti bíróság ítélete következtében vált jogerőssé;
The direction of the approach sought by the Court was accordingly set: having regard to the requirements of the principle of legal certainty, the rule is that a national authority is not obliged, under Community law, to reopen an administrative decision that has become final.
Következésképpen a Bíróság megközelítési módja az alábbi: a jogbiztonság elvének követelményeire figyelemmel, főszabályként a nemzeti hatóság – a közösségi jog értelmében – nem köteles a jogerőssé vált közigazgatási határozat visszavonására.
It will be obliged to review such a decision and, as the case may be, to reopen it only exceptionally, in circumstances which the Court tried to set out exhaustively.
Továbbá csak kivételesen, a Bíróság által kimerítően meghatározott körülmények esetén köteles az ilyen határozat felülvizsgálatára vagy adott esetben a visszavonására.
— the judgment is, in the light of a decision given by the Court subsequent to it, based on a misinterpretation of Community law which was adopted without a question being referred to the Court for a preliminary ruling under the third paragraph of Article 234 EC; and
ez az ítélet a Bíróság későbbi ítélkezési gyakorlatára tekintettel a közösségi jog téves – az EK 234. cikkének harmadik bekezdésében foglalt feltételek szerinti előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztése nélkül adott – értelmezésén alapszik, és
In so doing, the Court drew heavily on the particular context of the case before it.
Ezen erőfeszítésében széleskörűen támaszkodott az előtte lévő ügy hátterére. Így az alapeljárást jellemző négy olyan
— the person concerned complained to the administrative body immediately after becoming aware of that decision of the Court.
20 – A fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet 24. pontja. az érdekelt ezen ítélkezési gyakorlatról történt tudomásszerzést követően haladéktalanul a közigazgatási szervhez fordult.
KEMPTER the review that the decision is contrary to the subsequent interpretation of Community law laid down by the Court and although the other circumstances mentioned in that judgment are present — could refuse to withdraw the decision if national law confers upon it a discretion in that respect.
KEMPTER mérlegelési jogkört biztosít számára, még akkor is elutasíthatja az említett határozat visszavonását, ha ezen felülvizsgálat során megállapítja, hogy a határozat ellentétes a közösségi jognak a Bíróság által utólag adott értelmezésével, és az említett ítéletben szereplő többi feltétel teljesül.
According to the Court, ‘in such circumstances, the administrative body concerned is, in accordance with the principle of cooperation arising from Article 10 EC, under an obligation to review [a final administrative decision] in order to take account of the interpretation of the relevant provision of Community law given in the meantime by the Court.
A Bíróság szerint „[a]z EK 10. cikkből eredő együttműködés elve értelmében különleges körülmények indokolhatják, hogy valamely nemzeti közigazgatási szerv a [jogerőssé vált közigazgatási határozatot] felülvizsgálja annak érdekében, hogy figyelembe vegye valamely releváns közösségi jogi rendelkezésnek a Bíróság által utóbb adott értelmezését.
[In addition, that] body will have to determine on the basis of the outcome of that review to what extent it is under an obligation to reopen, without adversely affecting the interests of third parties, the decision in question’. 21
[Ezen túlmenően, az említett] szervnek kell – e felülvizsgálat eredménye függvényében – meghatároznia, hogy milyen mértékben kell – harmadik személy érdekeinek sérelme nélkül – a szóban forgó határozatot visszavonni”. 21
The conclusion thereby reached by the Court in Kühne & Heitz has given rise to a number of questions. 52.
A Bíróságnak a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletében ekként elfogadott megoldása azonban felvet bizonyos kérdéseket. 52.
I do not think the judgment in Kühne & Heitz can be interpreted in that way. In this regard I agree with the opinion of the Commission of the European Communities that the judgment must be interpreted as meaning that, where domestic law authorises the competent administrative body to withdraw a final administrative decision, that body is, in the circumstances specifically described in the judgment, required, by virtue of Article 10 EC, to withdraw the decision if the review of the decision shows that it has become incompatible with the interpretation of Community law given by the Court in the meantime. 22 51.
Nem gondolom azonban, hogy a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet ilyen értelmezése helytálló lenne. E tekintetben osztom az Európai Közösségek Bizottságának azon véleményét, amely szerint ezt az ítéletet úgy kell értelmezni, hogy az illetékes közigazgatási hatóság – amennyiben a nemzeti jog alapján a jogerős közigazgatási határozat viszavonható, és az említett ítéletben egyértelműen meghatározott feltételek fennállnak – az EK 10. cikk értelmében köteles a határozatot visszavonni, ha e határozat felülvizsgálata során megállapítja, hogy az összeegyeztethetetlen a közösségi jog Bíróság által időközben adott értelmezésével. 22 53.
Thus, the distinction made by the Court between review and withdrawal of the final administrative decision has prompted the Court’s conclusion to be understood as meaning that the obligation which it lays down relates only to a review of the decision and that the competent administrative body must comply in full with the procedural rules governing the withdrawal of such a decision in national law.
Ugyanis az a véleményem, hogy a Bíróság az ítélete 27. pontjának ily módon való megfogalmazásával azt akarta pontosítani, hogy ha az EK 10. cikk értelmében, illetve az említett feltételek fennállása esetén az illetékes közigazgatási szerv köteles is a felülvizsgálatra, a vitatott jogerős közigazgatási
21 — Ibidem, paragraph 27.
27. pont.
22 — See the Commission’s observations, paragraph 40.
22 – Lásd a Bizottság észrevételeinek 40. pontját.
OPINION OF MR BOT — CASE C-2/06 the contested final administrative decision is not, however, withdrawn automatically because withdrawal depends specifically on the outcome of the review.
SZ. ÜGY határozat visszavonása nem lehet automatikus, mivel az pontosan a felülvizsgálat eredményétől függ.
body to withdraw its administrative decision to the full extent necessary to take account of the outcome of the review.
eredményének függvényében – a közigazgatási határozatának visszavonására kötelezi a közigazgatási szervet.
In my view, that is what was meant by the Court in specifying, in Kühne & Heitz, the purpose of the obligation of review, namely ‘to take account of the interpretation of the relevant provision of Community law given in the meantime by the Court’. 25 56.
Szerintem a Bíróság a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletében a felülvizsgálati kötelezettség pontosításával azt kívánta jelezni, hogy „figyelembe kell venni a [közösségi jog] vonatkozó rendelkezésének Bíróság által időközben adott értelmezését”. 25 56.
In addition, the approach chosen by the Court in that judgment, consisting in giving an interpretation of Article 10 EC in close conjunction with the circumstances of the main proceedings, has given rise to doubts as to the scope of the judgment.
Ezenkívül a Bíróság által ebben az ítéletben választott út, vagyis hogy az EK 10. cikket az alapeljárás körülményeivel szoros összefüggésben értelmezte, kérdéseket vethet fel az említett ítélet terjedelmét illetően.
Some commentators are uncertain as to whether the judgment establishes a principle or is only a sui generis decision, as could be suggested by the express, and repeated, reference to the circumstances of the main proceedings.
Egyesek azt a kérdést vethették fel, hogy vajon elvi döntésről vagy csupán egy adott ügyben hozott ítéletről van-e szó, amely utóbbira utalhatott a kifejezett és ismételt hivatkozás az alapügy körülményeire.
In the factual context of Kühne & Heitz I understand the Court’s differentiation between the review and the withdrawal of such a decision. Pursuant to that judgment, the competent administrative body must, when reviewing the administrative decision requiring the repayment of export refunds, determine whether there was a right to export refunds for each product exported, in the case in point poultrymeat parts, and, if so, in what amount. In practical terms, therefore, the review consists in applying to the facts of the case the interpretation given by the Court in Voogd Vleesimport en -export, 23namely that ‘a leg to which a piece of back remains attached must … be described as a leg, within the meaning of tariff subheadings 02.02 B II e) 3 of the old nomenclature and 0207 41 51 000 of the new, if that piece of back is not sufficiently large to give the product its essential character’, 24and in drawing the appropriate conclusions in relation to all the exported goods. 55.
A fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet alapjául szolgáló ügy hátterének ismeretében már érthető a Bíróságnak az ilyen határozat felülvizsgálata és visszavonása közötti különbségtétele. Ugyanis ezen ítélet alkalmazásában az illetékes közigazgatási szerv – a kifizetett export-visszatérítés visszafizetését előíró közigazgatási határozat felülvizsgálata során – valamennyi exportált áru – a szóban forgó esetben darabolt baromfi – tekintetében köteles meghatározni, hogy azok jogo-sultak-e export-visszatérítésre, igenlő válasz esetén pedig azt is, hogy ez mekkora összegű. Tehát ez a felülvizsgálat egész pontosan abból áll, hogy a Bíróság Voogd Vleesimport en -export ügyben 1994. október 5-én hozott ítéletében 23adott értelmezését az adott ügy tényállására alkalmazzák, vagyis, hogy „[e]gy olyan comb, amelyhez a hát egy darabja is hozzátartozik […] a régi Nómenklatúra 02.02 B II e) 3 alszáma és az új Nómenklatúra 0207 41 51 000 alszáma szerint combnak minősül, amennyiben az említett hátdarab nem megfelelő nagyságú ahhoz, hogy a termék lényeges jellemzőjét képezhesse”, 24 és ebből vonjanak le következtetést valamennyi exportált termékre. 55.
In a situation of that kind I think that Article 10 EC requires the administrative
Véleményem szerint egy ilyen helyzetben az EK 10. cikk – a felülvizsgálat
Some of those doubts can be removed, to a certain extent, by the Court’s subsequent case-law.
A Bíróság ezt követő ítélkezési gyakorlata bizonyos mértékben választ ad ezekre a kérdésekre.
In referring to Kühne & Heitz on several occasions and in raising the ‘circumstances’ listed in it to the status of 23 — Case C-151/93 [1994] ECR I-4915.24 — Paragraph 20.
Ugyanis azzal, hogy számos alkalommal hivatkozik a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletre, illetve, hogy az abban felsorolt „körülmények” kifejezést a „feltétel” rangjára emelte, úgy tűnik, hogy a Bíróság ezt az ítéletet olyan hivatkozási alapként kívánja meghatározni az 23 – A C-151/93. sz. ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., I-4915. o.).24 – 20. pont.
25 — Paragraphs 27 and 28.
25 – 27. és 28. pont.
‘conditions’, the Court appears to intend to mark the judgment as a reference point in its case-law, which can be detached from the factual details and the national law of that particular case.
KEMPTER ítélkezési gyakorlatában, amely leválasztható a tényállási elemektől és az ítélet alapjául szolgáló esetre vonatkozó nemzeti jogtól.
by the Court, without the national court ruling at final instance having sought a preliminary ruling from the Court, contrary to the third paragraph of Article 234 EC.
nemzeti bíróság – szemben az EK 234. cikk (3) bekezdésével – anélkül hozott meg, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett volna elő.
29Kapferer and i-21 Germany and Arcor bear witness to this categorisation as, in those cases, the Court refers to Kühne & Heitz in order to distinguish them from it, in a more or less clear-cut way. 30 58.
29A fent hivatkozott Kapferer-ügyben, valamint az i-21 Germany és Arcor ügyben hozott ítéletek is ezt a besorolást támasztják alá, mivel a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletre hivatkoznak a – többé-kevésbé éles – elhatárolás érdekében. 30 58.
‘condition’ that the body concerned should be empowered to reopen a final decision.
26Ezen- kívül az i-21 Germany és Arcor ügyben 2006. szeptember 19-én hozott ítéletében 27 a Bíróság azt állítja, hogy a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítélet 28. pontjából következik, „hogy a közigazgatási határozat meghozatalára illetékes közigazgatási szerv az EK 10. cikkből következő együttműködés elve alapján köteles felülvizsgálni e határozatot, és négy feltétel teljesülése esetén köteles azt visszavonni”. 28 60.
26In addition, in i-21 Germany and Arcor 27 the Court states that it follows from paragraph 28 of Kühne & Heitz that ‘the administrative body responsible for the adoption of an administrative decision is, in accordance with the principle of cooperation arising from Article 10 EC, under an obligation to review and possibly to reopen that decision if four conditions are fulfilled’. 28 60.
Így a fent hivatkozott Kapferer-ügyben hozott ítéletében a Bíróság legalábbis elővigyázatosnak mutatkozott a tekintetben, hogy a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletben egy jogerős közigazgatási határozat kapcsán meghatározott elvek átül-tethetőek-e egy olyan ügyre, amelynek hátterében jogerőre emelkedett bírósági határozat áll. 31 Még ha óvatosan hivatkozik is az ezen ítélet szerinti első feltételre, vagyis arra, hogy a nemzeti jog alapján az érintett szervnek hatáskörrel kell rendelkeznie a korábban elfogadott határozatának visszavonására, ezt csak azért teszi, hogy rögtön megállapítsa, 29 – Mint ahogy a Bizottság az észrevételeinek 21. pontjában hangsúlyozza, megállapítható, hogy a Bíróság a fent hivatkozott Kühne & Heitz ügyben hozott ítéletével a jogalanyok számára, az államnak a végső fokon ítélkező nemzeti bíróság által a közösségi jog megsértése miatti kártérítési felelősségén kívül (amely a fent hivatkozott Köbler-ügyben hozott ítéletből következik) egy második jogi utat biztosított arra, hogy – az alkalmazandó rendelkezés közösségi joggal ellentétes értelmezése, és az előzetes döntéshozatalra utalás kötelezettségének megsértése ellenére – a közösségi jog által számára biztosított joggal éljen. 59.