natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It confines itself to stating that the Commission ‘is unable to monitor the way in which RTP provides public service television on the basis of annual reports established by an auditor of the undertaking on the basis of the undertaking’s accounting’, and notes, in that regard, that, according to their statutory status (Decreto-Lei no 487/99 of 16 November 1999 (Portuguese Decree-Law No 487/99) (Diário da República I, Series I-A, No 267, of 16 November 1999)), auditors are not required to verify whether a particular undertaking provides public services or not and still less to determine whether certain sums correspond or not to the provision of those public services.
A felperes annak megállapítására szorítkozik, hogy a Bizottság „a közszolgáltatás RTP általi biztosításának módját nem tudta a vállalat könyvvizsgálója által készített éves jelentések vagy a vállalat könyvelése alapján ellenőrizni”, valamint ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a könyvvizsgálók jogállására vonatkozó szabályok (az 1999. november 16-i Decreto-Lei no 487/99 [a 487/99. sz. portugál törvényerejű rendelet] [az 1999. november 16-i Diário da República I., I-A. sorozat, 267. szám]) értelmében a könyvvizsgáló feladata nem annak ellenőrzése, hogy meghatározott vállakozás közszolgáltatásokról gondoskodik-e, vagy sem, még kevésbé pedig annak ellenőrzése, hogy milyen összegek felelnek meg, illetve nem felelnek meg e közszolgáltatásnak.
In that regard, the statutory duty of an auditor is not, generally, to verify whether an undertaking provides public services or not, nor is it to make an assessment of the ‘public service’ classification of services which have been recorded in the accounts, nor yet is it to assess what costs may be attributed to those provisions.
Ezzel kapcsolatban igaz, hogy a könyvvizsgáló jog szerinti feladatát főszabályként nem annak vizsgálata képezi, hogy valamely vállalkozás biztosítja-e, vagy sem a közszolgáltatásokat, sem pedig annak értékelése, hogy a könyvelésben feltüntetett szolgáltatások „közszolgáltatásoknak” minősíthetők-e, és még csak annak értékelése sem, hogy e szolgáltatásoknak mely költségek feleltethetők meg.
The statutory role of the auditor is, generally, to certify the accounts, thereby giving an external and independent appraisal of the validity and fairness of the accounts and of the question whether the impression they give of the state of the company is a faithful one.
A könyvvizsgáló jog szerinti feladata főszabályként a könyvelés hitelesítése, vagyis külső és független értékelés kifejezésre juttatása a könyvelés szabályszerűségéről és megbízhatóságáról, valamint arról a kérdésről, hogy a könyvelés hűen tükrözi-e a társaság helyzetét.
If and to the extent that the certification of annual accounts by the company’s auditor properly allows the Commission to consider them to be reliable, there is nothing to preclude the use by that institution of the accounts thus certified, indeed it should do so, where those accounts include information relevant to the assessment of the costs for the purposes of its assessment of whether the aid is proportional within the context of Article 86(2) EC.
Amennyiben az éves elszámolásoknak a társaság könyvvizsgálója általi hitelesítése megfelelően lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy ezeket az elszámolásokat megbízhatónak tekintse, semmi nem akadályozza, sőt épp ellenkezőleg, az említett intézmény köteles arra, hogy – ha ezek az elszámolások tartalmazzák a közszolgáltatások nyújtásával összefüggésben felmerült költségek elemzése szempontjából jelentős információkat – az így hitelesített elszámolásokat használja fel a támogatás arányosságának az EK 86. cikk (2) bekezdése keretében végzett vizsgálata céljából.
Moreover and inasmuch as an auditor may be entrusted, alongside his duty to statutorily certify the accounts, with giving ad hoc advice on other questions, relating, for example, to the performance of a public service remit, there is nothing to prohibit the Commission, where appropriate, from taking that advice into account.
Másfelől, amennyiben a könyvvizsgáló a könyvelés hitelesítésére irányuló feladata mellett azért is felelősséggel tartozhat, hogy egyéb kérdésekről is – amelyek például a közszolgálati feladat teljesítésére vonatkoznak – pontos jelentéseket terjesszen elő, semmi nem akadályozza, hogy a Bizottság adott esetben figyelembe vegye ezeket a jelentéseket.
It follows from the foregoing considerations that there is nothing to permit the finding that the Commission was unable to base its assessment legitimately on RTP’s certified annual accounts or on the advice of RTP’s auditors.
Az előző megfontolásokból következik, hogy semmilyen alapja nincs annak a feltevésnek, mely szerint a Bizottság az általa végzett vizsgálat során sem az RTP hitelesített éves elszámolásait, sem pedig az RTP könyvvizsgálóinak jelentéseit ne vehetné megalapozottan figyelembe.
Next, with regard to the public service reports, mentioned in the second sentence of recital 57 and in recital 178 of the contested decision and which ‘describ[ed] how each public service obligation had been fulfilled and identif[ied] the costs of each public service obligation by using an analytical accounting system’ (recital 178), it is not contested that they were available to the Commission for all years included in the investigation period.
Ezt követően, ami a közszolgáltatásokról szóló, a megtámadott határozat (57) preambulumbekezdésének második mondatában, valamint (178) preambulumbekezdésében említett beszámolókat illeti – amelyek „leír[ják] az egyes közszolgálati kötelezettségek teljesítését, és amelyek analitikus könyvelési rendszer szerint társít[ják] az egyes kötelezettségekhez kapcsolódó költségeket” (a (178) preambulumbekezdés) –, nem vitatott, hogy azok a vizsgálati időszak minden éve vonatkozásában a Bizottság rendelkezésére álltak.
Nevertheless, the information in those reports suffered from an objective weakness of which the Commission was aware.
A fenti beszámolókban foglalt információk ugyanakkor olyan objektív hiányosságban szenvedtek, amelyről a Bizottság tudomással bírt.
That weakness consisted in the fact that those reports were not systematically accompanied by an ‘audit statement’ (‘relatório de auditoria’) (last sentence of recital 180 of the contested decision).
Ez a hiányosság abban a tényben nyilvánult meg, hogy a közszolgáltatásokról szóló e beszámolókhoz nem mindig csatoltak „könyvvizsgálói jelentést” („relatório de auditoria”) (a megtámadott határozat (180) preambulumbekezdésének utolsó mondata).
In other words, it was not certain whether those public service reports, which supplied the analytical detail for the costs incurred in providing the public services, were subject to independent external verification by RTP’s auditors.
Más szavakkal, nem volt biztos, hogy a közszolgáltatásokról szóló e beszámolók – amelyek minden egyes közszolgáltatás vonatkozásában tartalmazták az adott
It should be noted at this stage that that independent external verification by the auditors in respect of the public service reports, mentioned in the last sentence of recital 180 of the contested decision, is referred to, in other places in the contested decision — both in its authentic Portuguese version and in other language versions, inter alia in the French version — using terminology which is changeable and lacks coherence: ‘Paracer do Gabinete de Auditoria’ and ‘avis du conseil des commissaires aux comptes’ (‘opinion of the board of auditors’) (second sentence of recital 57); ‘Paracer do Gabinete de Auditoria’ and ‘avis du conseil interne des commissaires aux comptes’ (‘opinion of the internal board of auditors’) (first sentence of recital 178); ‘controlo… pelo Gabinete de Auditoria a nível interno’ and ‘contrôle… par le comité d’audit en interne’ (‘verification … internally by the board of auditors’) (first sentence of recital 181); or even ‘auditoria externa sistemática’ and ‘audit externe systématique’ (‘systematic external auditing’) (second sentence of recital 181).
Itt kell megjegyezni, hogy a megtámadott határozat a (180) preambulumbekezdésében említett, a könyvvizsgálók által a közszolgáltatásokról szóló beszámolók vonatkozásában gyakorolt független külső ellenőrzést az egyéb előfordulási helyeken – mind a hitelesnek minősülő portugál változatban, mind pedig az egyéb nyelvi változatokban, főleg a francia változatban – eltérő és következetlen terminológiával illeti: „Paracer do Gabinete de Auditoria” és „avis du conseil des commissaires aux comptes” [a magyar változatban: „könyvvizsgáló iroda véleménye”] (az (57) preambulumbekezdés második mondata), „Paracer do Gabinete de Auditoria” és „avis du conseil interne des commissaires aux comptes” [a magyar változatban: „könyvvizsgáló iroda szakvéleménye”] (a (178) preambulumbekezdés első mondata), „controlo […] pelo Gabinete de Auditoria a nível interno” és „contrôle […] par le comité d’audit en interne” [a magyar változatban: „ellenőrzés […] a könyvvizsgáló iroda által belsőleg”] (a (181) preambulumbekezdés első mondata), sőt „auditoria externa sistemática” és „audit externe systématique” [a magyar változatban: „rendszeres külső könyvvizsgálat”] (a (181) preambulumbekezdés második mondata).
Regardless of those terminological inaccuracies, the Court notes that the Commission found that the weakness referred to in paragraphs 233 and 234 above was compensated for by the capacity for the rules of the cost accounting system applied to identify, clearly and verifiably, the public services supplied and their costs (last sentence of recital 180 of the contested decision).
E terminológiai pontatlanságok ellenére az Elsőfokú Bíróság kiemeli, hogy a Bizottság úgy vélte, hogy a fenti 233. és 234. pontban megállapított hiányosságot ellensúlyozta az a körülmény, hogy az alkalmazott költségkönyvelési szabályok lehetővé tették a közszolgáltatások, valamint az azokkal összefüggésben felmerült költségek egyértelmű és ellenőrizhető módon történő azonosítását (a megtámadott határozat (180) preambulumbekezdésének utolsó mondata).
Further on, the Commission added that, ‘although no systematic external auditing of the public service reports seems to have taken place, the system described ensured that the public service obligation was carried out in the manner provided for’ (second sentence of recital 181 of the contested decision).
A Bizottság továbbá hozzátette, hogy „bár úgy tűnik, hogy nem került sor a [közszolgáltatásokról szóló beszámolók] rendszeres külső könyvvizsgálatára, a leírt rendszer biztosította azt, hogy a közszolgálatot [helyesen: közszolgáltatást] az előírtak szerint nyújtották” (a megtámadott határozat (181) preambulumbekezdésének második mondata).
However, neither of those two considerations can be accepted.
A fenti két megfontolás közül azonban egyiket sem lehet elfogadni.
Concerning the first consideration (paragraph 236 above), suffice it to state that the lack of external verification by auditors cannot, logically, be covered by the assertion that ‘the strict rules of the cost accounting system ensured that the costs of each
Az első megfontolással kapcsolatban (a fenti 236. pont) elegendő megállapítani, hogy a könyvvizsgálók által végzett külső ellenőrzés hiányára logikusan nem
2008 — CASE T-442/03 public service obligation … could be identified and properly verified’ (last sentence of recital 180 of the contested decision).
SZ. ÜGY vonatkozhat az az állítás, mely szerint „a költségkönyvelési rendszer szigorú szabályai biztosították azt, hogy az egyes […] közszolgálati kötelezettségek költségei azonosíthatók és korrekt módon ellenőrizhetők voltak” (a megtámadott határozat (180) preambulumbekezdésének utolsó mondata).
That assertion amounts, in short, to the following proposition, the terms of which are contradictory: the fact that there was no verification has no effect on the reliability of the information because that verification was possible.
Ez az állítás ugyanis ahhoz a – megfogalmazásában is ellentmondásos – felvetéshez vezet, mely szerint az a tény, hogy az ellenőrzésre nem került sor, az információk megbízhatóságát nem befolyásolja, mivel ennek az ellenőrzésnek a lehetősége fennállt.
An undertaking may have precise and clear rules of cost accounting, permitting effective identification and verification and, at the same time, record in its accounting, whether by error or consciously, figures or headings which do not correspond to the truth.
Lehetséges ugyanis, hogy a vállalkozásra pontos és egyértelmű költségkönyvelési szabályok vonatkoznak, amelyek lehetővé teszik az azonosítást és a hatékony ellenőrzést, ezzel egyidejűleg ugyanakkor e vállalkozás – akár tévedésből, akár pedig szándékosan – olyan számadatokat vagy költségmegnevezéseket vezet be a könyvelésébe, amelyek nem felelnek meg a valóságnak.
Where, in particular, there is no verification, those departures from the truth will quite simply not be noticed.
A valós helyzethez képest fennálló ilyen eltéréseket éppen az ellenőrzés hiánya miatt egyszerűen nem lehet felfedezni.
It follows that, in the absence of systematic external verification of the public service reports by RTP’s auditors and contrary to the Commission’s contention contained in the last sentence of recital 180 of the contested decision, there existed or should have existed, necessarily, a doubt on the part of that institution as to the reliability of the information contained in those reports, which the simple assertion of the quality of the rules of cost accounting could not dispel.
Ebből következik, hogy az RTP könyvvizsgálói által végzett, a közszolgáltatá -sokról szóló beszámolókra vonatkozó rendszeres külső ellenőrzés hiányában – valamint ellentétben azzal, amit a Bizottság a megtámadott határozat (180) preambulumbekezdésében állít – az említett intézménynek szükségképpen kétségei merültek fel, illetve kétségei kellett volna, hogy felmerüljenek az e beszámolókban foglalt információk megbízhatóságát illetően, amelyeket az analitikus könyvelési szabályok természetével kapcsolatos egyszerű megállapítás nem oszlathatott volna el.
Concerning the Commission’s second consideration, set out in recital 181 of the contested decision and recalled in paragraph 237 above, to the effect that, beyond even the first consideration inferred from the quality of the accounting rules, it was the ‘system’ (‘sistema’) as a whole which led that institution to conclude that it had reliable information, the Court notes that it cannot be accepted either, since it also constitutes a contradiction in its own terms.
Ami a Bizottságnak a megtámadott határozat (181) preambulumbekezdésében megfogalmazott és a fenti 237. pontban idézett második megfontolását illeti – mely szerint még a könyvelési szabályok természetére alapított első megfontoláson felül is maga a „rendszer” („sistema”) volt az, amely összességében arra a következtetésre vezette az említett intézményt, hogy megbízható információkkal rendelkezik –, az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy ez a megfontolás sem fogadható el, mivel ez is már a megfogalmazásában ellentmondásos.
That consideration, read in the light of the clarification of the terminology of the contested decision provided in paragraph 235 above, includes the following reasoning.
Ez a megfontolás ugyanis – a megtámadott határozat terminológiájára vonatkozóan a fenti 235. pontban tett megjegyzések alapján értelmezve – az alábbi érvelést tartalmazza.
First, the Commission states, essentially, in the first paragraph of recital 181 of the contested decision, that it is apparent from the preceding recitals of that decision that there was a verification system which operated on three different levels.
Először is, a Bizottság a megtámadott határozat (181) preambulumbekezdésének első mondatában lényegében azt állítja, hogy e határozat előző preambulumbekezdéseiből következik, hogy az ellenőrzési rendszer három különböző szinten működött.
The first element of that system identified by the Commission is ‘verification… internally by the board of auditors’.
E rendszernek a Bizottság által azonosított első elemét a „könyvvizsgálói osztály által belsőleg [végzett ellenőrzés]” képezi.
It concerns verification by auditors of the public service reports, referred to in recital 178 of the contested decision and referred to again at the beginning of the last sentence of recital 180 of that decision.
A közszolgáltatásokról szóló beszámolóknak a könyvvizsgálók általi ellenőrzéséről van szó, amelyre a megtámadott határozat (178) preambulumbekezdése hivatkozik, és amelyet e határozat (180) preambulumbekezdésén belül az utolsó mondat eleje ismételten említ.
The second element of that system identified by the Commission is ‘verification… by the responsible government bodies’.
A rendszernek a Bizottság által azonosított második eleme a „felelős állami szervek által [végzett ellenőrzés]”.
It concerns the verification mentioned in recital 179 of the contested decision.
A megtámadott határozat (179) preambulumbekezdésében említett ellenőrzésről van szó.
The third element of that system identified by the Commission is ‘verification… by an external auditing firm’.
A rendszernek a Bizottság által megjelölt harmadik eleme a „külső könyvvizsgáló cég által [végzett ellenőrzés]”.
It concerns the verification referred to in the first sentence of recital 180 of the contested decision.
A megtámadott határozat (180) preambulumbekezdésének első mondatában hivatkozott ellenőrzésről van szó.
The Commission continues, at the second sentence of recital 181 of the contested decision, by stating, essentially, that, although no systematic external auditing of the public service reports appears to have taken place and although the first element of the system does not appear to have functioned correctly, that system ensured that the public service obligation was carried out in the prescribed manner.
A Bizottság a megtámadott határozat (181) preambulumbekezdésének második mondatában lényegében azt állítva folytatja az érvelést, hogy bár úgy tűnik, hogy nem került sor a közszolgáltatásokról beszámolók rendszeres külső könyvvizsgálatára – vagyis bár úgy tűnik, hogy a rendszer első eleme nem működött megfelelően –, ez a rendszer biztosította azt, hogy a közszolgáltatást az előírtak szerint nyújtották.
It is apparent from that description of the Commission’s reasoning that that institution therefore relies on the existence and the application of a verification system comprising three elements in order to infer therefrom that the public service was supplied as laid down, even though it noted the malfunctioning of that system, in particular in one of those three constituent elements.
A Bizottság érvelésének fenti áttekintéséből következik, hogy az említett intézmény a három elemből álló ellenőrzési rendszer létezésére és alkalmazására alapítja azt az érvelését, amelyből levezeti, hogy a közszolgáltatást az előírtak szerint nyújtották, miközben épp az e rendszert alkotó három elem egyike kapcsán a rendszer működési zavarát állapítja meg.
That being so, the reasoning stated in the contested decision, once again, constitutes a contradiction in its own terms.
Ezáltal a megtámadott határozatban kifejtett érvelés a saját megfogalmazásában is ellentmondást tartalmaz.
Accordingly, the Court of First Instance finds that, notwithstanding the two considerations above, put forward by the Commission, that institution was unable, in the absence of proof of systematic external verification of the public service reports by an auditor, to consider the information contained in those reports which were unaccompanied by an audit statement to be reliable.
E körülmények között az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy a fentiekben ismertetett, a Bizottság által előterjesztett két megfontolás ellenére az említett intézmény – a közszolgáltatásokról szóló beszámolóknak a könyvvizsgáló által végzett rendszeres külső ellenőrzésére utaló bizonyíték hiányában – nem találhatta megbízhatónak az olyan beszámolókban foglalt információkat, amelyekhez nem csatoltak könyvvizsgálói jelentést.
Moreover, it is not contested that, on numerous occasions, the applicant drew the Commission’s attention to other reports, namely the contractual external audit reports, and requested that that institution require the Portuguese Republic to disclose them.
Ezenkívül nem vitatott, hogy a felperes több alkalommal felhívta a Bizottság figyelmét egyéb jelentésekre – azaz a szerződésekben előírt külső ellenőrzési jelentésekre –, és indítványozta, hogy az említett intézmény hívja fel a Portugál Köztársaságot azok benyújtására.
In its observations of 8 February 2002, the applicant stated that, according to its information, the contractual external audit report for 1998 was very critical of RTP’s performance of the obligations resulting from the public service contract for 1996.
A felperes a 2002. február 8-i észrevételeiben jelezte, hogy tudomása szerint az 1998. évre vonatkozó, szerződésben előírt külső ellenőrzési jelentés nagyon elmarasztaló volt az RTP-vel szemben az 1996-os közszolgálati szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítését illetően.
Although, in view of the limited role assigned to interested parties in the State aid investigation procedure, those observations by the applicant are not in themselves conclusive, nevertheless, in view of the uncertainty in which the Commission must necessarily have found itself, those observations were clearly such as to confirm that it was necessary for that institution to require the Portuguese Republic to disclose the contractual external audit reports.
Jóllehet a felperes fenti észrevételei – tekintettel az érdekelt feleknek az állami támogatások vizsgálatára irányuló eljárásban betöltött korlátozott szerepére – önmagukban nem meghatározóak, azzal a bizonytalansággal összefüggésben, amelynek a Bizottság számára szükségképpen fel kellett merülnie, ezek az észrevételek egyértelműen megerősíthették annak szükségességét, hogy az említett intézmény felhívja a Portugál Köztársaságot a szerződésekben előírt külső ellenőrzési jelentések benyújtására.
That necessity was all the greater since the Commission knew that the purpose of the contractual external audit reports was, according to the terms themselves of the public service contracts, to verify that the public services supplied corresponded to the costs expended.
Ennek szükségessége annál inkább jelentős volt, mivel a Bizottság tudomással bírt arról, hogy a szerződésekben előírt külső ellenőrzési jelentések célját maguk a közszolgálati szerződések akként határozták meg, hogy ellenőrizzék a közszolgáltatások nyújtása és az azokhoz rendelt költségek közötti összefüggést.
The Commission could not, therefore, be unaware that those contractual external audit reports were, at least for the years for which there was no external verification of reports, liable to supply that institution with relevant information which would confirm — or refute — the data already at its disposal.
A Bizottságnak tehát tudnia kellett, hogy a szerződésekben előírt külső ellenőrzési jelentések alapján – legalábbis azon évek vonatkozásában, amelyekre nézve nem került sor a közszolgáltatásokról szóló beszámolók külső ellenőrzésére – olyan releváns információkhoz juthat, amelyek megerősíthetik vagy cáfolhatják a már rendelkezésére álló adatokat.
In view of the foregoing considerations, the Court of First Instance finds that the Commission, in not requiring the Portuguese Republic to disclose the contrac-
Az Elsőfokú Bíróság az előző megfontolásokat figyelembe véve úgy ítéli meg, hogy Bizottság – mivel nem hívta fel a Portugál Köztársaságot a szerződésekben előírt
SIC v COMMISSION tual external audit reports, failed to fulfil its obligation to undertake a diligent and impartial investigation.
SIC KONTRA BIZOTTSÁG külső ellenőrzési jelentések benyújtására – nem teljesítette az alapos és pártatlan vizsgálatra vonatkozó kötelezettségét.
That being the case, the Commission failed to place itself in a position in which it had information which was sufficiently reliable available to it to determine the public services actually supplied and the costs actually incurred in supplying them.
A Bizottság ezáltal nem hozta olyan helyzetbe magát, hogy kellően megbízható információk álljanak rendelkezésére a ténylegesen nyújtott közszolgáltatások, valamint az e szolgáltatásnyújtások érdekében ténylegesen viselt költségek meghatározásával kapcsolatban.