natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Committee’s members are particularly well placed to do this, as they have hands-on experience with the concrete implementation of EU law in their daily work.
Az EGSZB tagjai különösen alkalmasak erre a feladatra, hiszen napi munkájuk során gyakorlati tapasztalatokat szereznek az uniós jogszabályok konkrét megvalósításáról.
The new EESC building at the heart of the European quarter in Brussels.
Az EGSZB új épülete a brüsszeli európai negyed szívében
The Committee has set up rules to improve working methods and laid down specific criteria for own-initiative opinions.
Az EGSZB szabályokat állapított meg a munkamódszerek tökéletesítésére, és külön kritériumokat határozott meg a saját kezdeményezésű véleményekhez.
These rules have to be rigorously applied; for example, concerning the maximum length of opinions.
E szabályokat szigorúan be kell tartani; többek között a vélemények maximális terjedelmével kapcsolatban.
Enlarging the Union also posed a challenge to the Committee’s working structures.
Az Unió bővítése az EGSZB munkastruktúrája számára is kihívást jelentett
Greater selectivity in the Committee’s work is crucial.
Lényeges, hogy az EGSZB alaposabban válogassa meg munkáit.
The EESC should focus more on its priority areas.
A kiemelt fontosságú területekre kell nagyobb figyelmet fordítania.
A narrower range of subjects will not, however, mean less work, as this will make it possible to work more intensively on the remaining priority areas.
A témák körének szűkítése azonban nem jelent kevesebb munkát, ugyanis a megmaradó kiemelt területeken így intenzívebben lehet dolgozni.
Assembling the building blocks that make up Europe’s future mittee to use our building for, for example, thematic evenings organised by individual Member States, as well as concerts, exhibitions and the like.
Jobban ki kellene használni erre a célra: például az egyes tagállamok tematikus esteket rendezhetnének, továbbá hangversenyek, kiállítások és hasonló kulturális programok szervezésére is alkalmas.
All these points, our priorities, outside relations and internal working methods, are interrelated: the EESC will achieve a higher profile and more influence if it is both efficient and representative and, above all, if it deals with topics which directly concern and preoccupy organised civil society in Europe.
Mindezek az elemek – prioritásaink, külső kapcsolataink és belső munkamódszereink – összefüggnek egymással: az EGSZB ismertebbé és befolyásosabbá válik, ha egyszerre hatékony és reprezentatív, de mindenekelőtt akkor, ha olyan témákkal foglalkozik, amelyek közvetlenül érintik és foglalkoztatják az európai szervezett civil társadalmat.
The priorities listed are capable of achieving this aim, for they focus on the future.
A felsorolt prioritások alkalmasak e cél elérésére, mert a jövőre irányulnak.
As the Austrian author and unwilling citizen of the world Joseph Roth once said: ‘There is still — even today — a longing, a homesickness for European solidarity, for solidarity with European culture.’
Az EGSZB valamennyi prioritásában – akár külső tényezők, akár maga az EGSZB határozta meg őket – van egy közös tényező: a jövővel foglalkoznak, és befolyásolni fogják az európai polgárok életét.
All of the Committee’s priorities, whether they have been fixed externally or by the Committee itself, have one thing in common: they focus on the future and will shape the life of Europe’s citizens.
A kiterjedt vita erről a jövőről még csak most kezdődik – az alkotmányszerződéssel.
The vast debate on this future is only just beginning.
Mindezeket a témákat a közös értékek összefüggésében kell vizsgálni: ezek azok az elemek, amelyekből felépül az európai azonosságtudat.
All of these topics are to be seen in relation to the shared values which are the building blocks creating a European identity.
Amint Joseph Roth, az osztrák író és – akarata ellenére – világpolgár megfogalmazta: „Létezik – még ma is – valami vágyakozás, valami nosztalgia az európai szolidaritás, az európai kultúrával való szolidaritás iránt.”
Europe’s future.
Európa jövője
This quotation from 1934 had a — at the time fully justified — pessimistic undertone.
Ez az 1934-ből származó idézet akkor – teljesen indokoltan – pesszimistán csengett.
Seventy years later the remark is still valid but, looking at the achievements thus far in unifying Europe, it can confidently be endowed with an optimistic undertone, for this longing for European solidarity has brought us a long way.
Ma, hetven évvel később, e megállapítás még mindig érvényes, de az Európa egyesítésében eddig elért eredményeket figyelembe véve ma már optimista kicsengéssel olvasható, hiszen az európai szolidaritás iránti vágytól hajtva óriási utat tettünk meg.
And with its work the EESC can and will make a decisive contribution to the next steps to be taken.
Munkája révén az EGSZB döntően hozzájárulhat – és hozzá is fog járulni – a következő lépések megtételéhez.
From one President to the other: Roger Briesch hands over the EESC Presidency to Anne-Marie Sigmund in October 2004.
Elnöki stafétabot: Roger Briesch 2004 októberében átadja az EGSZB elnökségét Anne-Marie Sigmundnak
The EESC biennial conference, which is traditionally held to discuss a topic with implications for the future, will therefore be given the overarching title ‘European values — European society — European identity’.
Az EGSZB kétévenként megrendezett konferenciája – amely hagyományosan a jövővel kapcsolatos témákkal foglalkozik – az „Európai értékek – európai társadalom – európai azonosságtudat” átfogó címet fogja kapni.
The aim is to take full stock of the debate on Europe’s future.
A cél az Európa jövőjéről szóló vita teljes áttekintése.
In preparation for this conference the EESC will organise a colloquium on each of the aforementioned priorities — in conjunction with outside partners from, inter alia, the academic world.
E konferenciára való felkészülése során az EGSZB az említett kiemelt feladatok mindegyikéről megbeszélést szervez – többek között a felsőoktatás és a tudomány szférájához tartozó külső partnerek együttműködésével.
The conclusions will be set out in a series of documents, which will serve as reference material for the final conference and the debate on Europe’s future.
E találkozók következtetéseit több kiadványban megjelentetik, amelyeket aztán a konferencia referenciaként használhat az Európa jövőjéről folytatott vitában.
The Committee will also award a ‘civil society prize’ for special achievements in aid of civil society.
Az EGSZB ezenkívül „civil társadalmi díjjal” jutalmazza a civil társadalom érdekében nyújtott kiemelkedő teljesítményeket.
Last but not least, the new EESC building provides the ideal setting to act as a European cultural forum. More initiatives should be taken within the Com-
Végül, de nem utolsósorban az EGSZB új épülete európai kulturális fórumként is ideális helyszín le-
A new President: Anne-Marie Sigmund at the moment of her election (October 2004).
Új elnök: Anne-Marie Sigmund értesül a szavazás eredményéről
Anne-Marie Sigmund, a biographical note
Anne-Marie Sigmund életrajza a „Szabadfoglalkozások a polgár és az állam közti feszültségi zónában” (1985).
Anne-Marie Sigmund was born in Bratislava on 11 August 1941 and studied law at the University of Vienna (1959–63) from where she graduated with a PhD in law in 1963.
Anne-Marie Sigmund 1941. augusztus 11-én, Pozsonyban született. A Bécsi Egyetemen 1959 és 1963között jogot tanult, 1963-ban jogi doktorátust szerzett.
Appointed Secretary-General of the Austrian Federal Committee of Liberal Professions in 1979, she served in this function until 2001 and was then appointed to her current position, in charge of European Affairs. airs.
1979 és 2001 között a Szabadfoglalkozásúak Osztrák Szövetségi Bizottságának főtitkáraként tevékenykedett, majd 2001-ben kinevezték jelenlegi tisztségébe: az európai ügyek felelőse lett.
After a legal training internship in court she practised law in several law firms from 1964 to 1970, specialising in civil law cases.
Bírósági gyakorlatot követően, 1964-től 1970ig több ügyvédi irodában dolgozott jogászként, eközben polgári jogi ügyekre szakosodott.
Legal and sociological monographs published during this time included ‘Women in the Austrian judicial system’ (1965).
Több jogi és szociológiai monográfiát adott ki ebben az időben, többek között a „Nők az osztrák jogrendszerben” címűt (1965).
During the preparatory phase of the Austrian accession to the European Union, she was a consultant to the Austrian government in the framework of the Interministerial Working Group for European Integration.
Ausztria uniós csatlakozásának előkészítő szakaszában – az Európai Integráció Minisztériumközi Munkacsoportjának keretében – az osztrák kormány tanácsadója volt.
Following publication of her monograph ‘The role and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process’ (1992), she was also particularly active in the official information campaigns preparing the public referendum on accession.
„Az osztrák szabadfoglalkozások szerepe és felelőssége az uniós bővítési folyamatban” című monográfiájának megjelenését (1992) követően a csatlakozási népszavazást előkészítő hivatalos tájékoztató kampányokból is rendkívül aktívan kivette részét.
Anne-Marie Sigmund was one of the first Austrian members appointed to the European Economic and Social Committee after the Austrian EU accession in 1995.
Anne-Marie Sigmund egyike volt – Ausztria 1995. évi uniós csatlakozása után – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság első osztrák tagjainak.
Changing from the legal profession to the business world, she was appointed as director of an advertising and public relations firm in 1970.
Miután a jogot felcserélte az üzleti világgal, 1970ben kinevezték egy reklám- és public relations cég igazgatójává.
In 1974, she set up her own public relations and communications agency, which she directed until 1991.
1974-ben saját public relations és kommunikációs ügynökséget hozott létre, amelyet 1991-ig irányított.
During that period, she was responsible for a highly acclaimed and long-running series of TV publicity spots for a shoe company.
Ez idő alatt ő volt a felelős egy igen sikeres, hosszú időn át sugárzott tévéreklámsorozatért, amelyet egy cipőgyár megrendelésére készítettek.
This series, featuring renowned modern artists, was awarded the Austrian Federal Prize for Best Publicity in 1975.
Ez a sorozat, amelyben híres művészek működtek közre, 1975-ben elnyerte a legjobb reklámfilmnek járó osztrák szövetségi díjat.
She held the office of President of Group III (Various Interests) of the EESC from 1998 to 2004.
1998. és 2004. között a III. csoport elnöke.
She was elected President of the European Economic and Social Committee on 27 October 2004.
2004. október 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnökévé választják.
This period of her professional life was also marked by several PR-related publications, notably ‘Art in publicity’ (1971) and ‘Ethics in publicity’ (1979).
Szakmai pályafutásának ebből az időszakából több PR-vonatkozású publikáció is említést érdemel, különösen a „Művészet a reklámban” (1971) és a „Reklámetika” (1979).
From 1970 to 1982, she served as a member of the board of the Austrian Council for Ethics in Publicity.
1970 és 1982 között tagja volt az Osztrák Reklámetikai Tanácsnak.
Ms Sigmund is a Chevalier of the Légion d’Honneur and holder of the Golden Badge of Honour of the Republic of Austria.
A Becsületrend lovagja, és az Osztrák Köztársaság Arany Érdemérmének tulajdonosa.
She is married to a (retired) Austrian TV journalist specialised in cultural affairs. airs.
Házasságban él, férje kulturális témákra szakosodott (nyugdíjas) osztrák televíziós újságíró.
At the same time, she became increasingly involved in activities for representative bodies of the liberal professions, raising her interest in questions of general policy regarding this sector.
Ugyanebben az időben fokozatosan bekapcso-lódott a szabadfoglalkozású személyeket képviselő szervezetek tevékenységeibe, és érdeklődni kezdett az erre az ágazatra vonatkozó általános politika kérdései iránt.
This resulted in a series of publications such as ‘Privatisation and liberal professions’ (1980), ‘What liberty for liberal professions?’ (1983) and ‘Liberal professions in the area of tension between citizen and State’ (1985).
Ennek nyomán több publikáció született, többek között „A privatizáció és a szabadfoglalkozások” (1980), a „Mennyire legyenek szabadok a szabadfoglalkozások?” (1983) és
Her hobbies are music and nature.
Anne-Marie Sigmund hobbija a zene és a természet.
From her apartment in an outer district of Vienna, she has a direct view over the vineyards where she goes for long walks with her dog.
Egy bécsi külvárosban fekvő lakásából közvetlenül a szőlőskertekre lát, ahol hosszú sétákat tesz kutyájával.
INTRODUCTION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
BEVEZETÉS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
POLITICAL PRIORITIES. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
POLITIKAI PRIORITÁSOK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
The renewed Lisbon Agenda and Competitiveness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A megújított lisszaboni menetrend és a versenyképesség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Sustainable Development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Fenntartható fejlődés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Climate change, Energy policy and Environmental protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9European social model . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
8Éghajlatváltozás, energiapolitika és környezetvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
External Relations. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Külkapcsolatok. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (International Association of Economic and Social Councilsand Similar Institutions) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
A Gazdasági és Szociális Tanácsok és Hasonló Intézmények Nemzetközi Szövetsége (IAESCSI) . . . .
Euromed countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10Euromed-országok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Bővítés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• A Nyugat-Balkán és Horvátország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turkey . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Törökország. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Bilateral relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Kétoldalú kapcsolatok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU–India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU–Kína . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
AZ EGSZB SZEREPE AZ EURÓPAI UNIÓBAN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
The Constitutional Treaty, Institutional reform and the Celebration of the 50th
Az alkotmányszerződés, az intézményi reform és az EU fennállása 50. évfordulójának megünneplése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Anniversary of the European Union. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .13
Az EGSZB elismertségének javítása az uniós intézmények körében . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
European Parliament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Európai Parlament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14The Council and its Presidencies . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14A Tanács és elnökségei . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
14European Commission . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
14Európai Bizottság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Relations with the national Economic and Social Councils (ESCs). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
A nemzeti gazdasági és szociális tanácsokhoz (gszt-khez) fűződő kapcsolatok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogue with Civil Society in Europe. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Párbeszéd az európai civil társadalommal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
THE COMMITTEE’S OWN AFFAIRS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
AZ EGSZB BELSŐ ÜGYEI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Renegotiating the Cooperation Agreement with the Committee of the Regions (CoR) . . . . . . . . . . . . . 17
A Régiók Bizottságával kötött együttműködési megállapodás újratárgyalása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Functioning of the Committee: Fewer and better opinions, better follow-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Az EGSZB működése: jobb vélemények és hatásuk jobb nyomon követése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Streamlining plenary sessions and politicising Bureau meetings. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
A plenáris ülések ésszerűsítése és az elnökségi ülések politikusabbá tétele . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Communication policy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Kommunikációs politika. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Modernising further the administration (Secretariat). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Az adminisztráció (a Titkárság) további korszerűsítése. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Mr Dimitris Dimitriadis, President of the European Economic and Social Committee 2006-2008.
Dimitris Dimitriadis, az Európai Gazdaságiés Szociális Bizottság elnöke a 2006–2008-asidőszakban
My programme will not be in contradiction with the programme of my predecessor [Anne-Marie Sigmund].My priorities are different, but as the primus inter pares of our Assembly, it is my honour and duty torepresent the interests of the socio-professional organisations and of its members.
Programom nem lesz ellentmondásban elődöm, Anne-Marie Sigmund programjával. Prioritásaim eltérőekugyan, de Közgyűlésünk primus inter pares-eként megtisztelő feladatom és kötelességem, hogy a társadalmiés szakmai szervezetek és tagjaik érdekeit képviseljem.
The leitmotiv of my programme is the same one as in my Inaugural Speech: “Entrepreneurship with a humanface”.
Programom központi gondolata, ahogyan már beiktatásomkor tartott beszédemben is említettem: „emberarcúvállalkozások”.
Our Europe needs to encourage entrepreneurship (“Unternehmergeist”)at all levels of society and in all itsforms in order to face the challenges that lie more than ever ahead of us.
A mi Európánknak ösztönöznie kell a vállalkozó szellemet, annak minden formájában és atársadalom valamennyi szintjén, hogy megbirkózhassunk az előttünk álló, minden eddiginél keményebbkihívásokkal.
Entrepreneurship is the key to facingthe challenges of globalisation, creating new jobs and innovation having always in mind the social andenvironmental issues.
A vállalkozó szellemre igen nagy szükség van ahhoz, hogy leküzdjük a globalizáció okoztaproblémákat, új munkahelyeket teremtsünk és innovációkat hajtsunk végre, eközben folytonosan szem előtttartva a szociális és környezetvédelmi kérdéseket.
It is not an objective in itself, but it is rather a mental state we must adopt not only forbusiness but also in our daily life.
A vállalkozó szellem nem maga a cél, inkább egyfajta attitűd,amelyet nemcsak az üzleti életben, hanem mindennapi életünkben is fel kell vennünk.
The ultimate purpose is to preserve our European social model – which is anexample to other parts of the world – and to tailor it accordingly in order to be able to face the threats resultingfrom global competition, and important demographic changes.
A végcél az, hogyfenntartsuk európai szociális modellünket, amely példaként szolgálhat a világ más részei számára, és úgyalakítsuk azt, hogy képesek legyünk a globális versenyből, valamint a nagymérvű demográfiai változásokbólfakadó veszélyek leküzdésére.
Being myself an entrepreneur,I know very well that time is precious and that is the reason why I have focused myprogramme on essential priorities and tried to be concrete, practical and measurable.
Magam is vállalkozó vagyok, így jól tudom, hogy az idő pénz: ezért építettem programomat a fő prioritások köré,és próbáltam konkrét, gyakorlatias és mérhető célokat kitűzni.
− My political, thematic priorities;
A program három részből áll: − politikai, tematikus prioritásaim,
− The role of the EESC in the context of the European Union;
− az EGSZB szerepe az Európai Unió keretei közt,
− The Committee’s own affairs.
− az EGSZB belső ügyei.
First of all,I am particularly grateful to all the members who responded to my request for personal contributions.They are all valuable and well targeted, I have particularly taken into consideration the suggestions reflecting abroad consensus.
Hadd kezdjem azzal, hogy nagyon hálás vagyok minden olyan tagunknak, aki kérésemre reagálva megosztottavelünk saját gondolatait. Csupa értékes és céltudatos hozzászólást kaptunk, melyek közül különösen azokatvettem figyelembe, amelyek széles konszenzust tükröznek.