natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As Danuta Hübner stressed when taking office, her mandate will be guided by three concrete priorities: managing the closing of the 1994–99 programmes; bringing the current 2000–06 programming period to a successful end; and preparing for a flexible transition to reform for the 2007–13 period.
Amint arra Hübner asszony visszatért a hivatalba lépésének alkalmával, megbízatását három konkrét prioritás vezérli: az 1994 és 1999 közötti programok lezárása, a 2000 és 2006 közötti programozás véghezvitele hivatali ideje alatt és a 2007 és 2013 közötti időszak reformjainak előkészítése és az azokra való zökkenőmentes áttérés.
This transition will require ‘intense dialogue’ with all the partners, as while the Structural and Cohesion Funds are a ‘tangible symbol of the principle of solidarity’, the quality and effectiveness of actions are determined by their transparency. These are thus the three
Az összes partnerrel folytatott „intenzív párbeszédet” szükségessé tevő átmenet – mivel a strukturális és kohéziós alapok „a szolidaritás elvének kézzel fogható jelképei” – a beavatkozásoknak az átláthatóság által mérhető minősége és hatékonysága az a
Territorial cohesion and urban policy: the ministerial meeting in Rotterdam
Területi kohézió és városi politika: a rotterdami miniszteri találkozó
Danuta Hübner addressed the meeting of EU ministers for regional policy and urban affairs in Rotterdam (the Netherlands) on 29 and 30 November.
Danuta Hübner felszólalt a regionális és/vagy városi politikával megbízott miniszterek november 29-én és 30-án Rotterdamban (Hollandia) megrendezett találkozóján.
years, and ways in which Europe’s diversity can be utilised to benefit sustainable economic growth.
és arról, hogyan lehet a fenntartható gazdasági növekedés érdekében kiaknázni Európa sokféleségét.
‘We cannot ignore territorial disparities,’ stressed the Commissioner. ‘They affect seriously the overall competitiveness of our economy.
„Nem hagyhatjuk figyelmen kívül a területi egyenlőtlenségeket – emelte ki a biztos. – Ezek súlyosan érintik a gazdaságunk egészének versenyképességét.
In the context of the Lisbon strategy we must not only reduce these imbalances but also promote our diverse territorial assets (i.e. island, mountain, border regions).’
A lisszaboni stratégia összefüggésében nem csupán ezeket a kiegyensúlyozatlanságokat kell csökkenteni, hanem ki kell aknázni a területi jellegzetességeket is (szigeti jelleg, domborzat, határ menti fekvés stb.).”
Urban policy discussions focused on the potential role of towns in the Lisbon strategy and the question of how urban areas can empower Europe.
A városi politika terén a viták arról folytak, hogy a városok milyen szerepet játszhatnak a lisszaboni stratégiában: hogyan tudják a városi térségek „megerősíteni” Európát?
In this connection, the ministers announced a pilot project aimed at setting up a European network for the exchange of knowledge.
E tekintetben az érintett miniszterek kísérleti projektet jelentettek be, amelynek célja az ismeret cseréjét célzó európai hálózat létrehozása.
To find out more: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=I
Bővebb tájékoztatás: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?r eference=IP/04/1414 & type=HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en
On the subject of regional cohesion, the participants reviewed the demographic, economic, social and environmental challenges facing the Union.
A területi kohézió esetében a résztvevők számba vették az Unió előtt álló különböző (demográfiai, gazdasági, szociális, környezetvédelmi) kihívásokat.
They debated the likely effectiveness of the actions to be implemented over the next two to three
Vitát folytattak a következő kéthárom év során megvalósítandó tevékenységek helyességéről
Reform of cohesion policy: positive impact expected
A kohéziós politika reformja: pozitív hatás várható
Two recent studies put the European Commission’s proposals for cohesion policy reform into perspective.
Két közelmúltbeli tanulmány foglalkozott az Európai Bizottság által javasolt kohéziós politika perspektívájával.
(Scotland, United Kingdom) have also published a working document on the European cohesion policy debate.
kiadott egy munkadokumentumot az európai kohéziós politikáról szóló vitáról.
‘Searching for consensus — The debate on reforming EU cohesion policy’looks at the possible allocation of the funds to the various Member States. It also considers questions of budgetary savings, negotiations in the Council, and priorities in terms of future programming and expenditure.
A„Searching for Consensus – The Debate on Reforming EU Cohesion Policy” (Konszenzus keresése – az EU kohéziós politikájának reformjáról szóló vita) című anyag megvizsgálja az alapok lehetséges felosztását a különböző tagállamok között, és fontolóra veszi a költségvetési pénzeszközöket érintő kérdéseket, a Tanács tárgyalásait, a ráfordítási prioritásokat és a jövőbeni programozást.
In their conclusions, the authors draw attention to a risk of conflict between the cohesion and Lisbon objectives.
Következtetésükben a szerzők felhívják a figyelmet a kohéziós és a lisszaboni célkitűzések között fennálló konfliktus veszélyére.
Setting priorities and choosing between ‘hard’ or ‘soft’ programming coordination are equally seen as important issues by the EPRC researchers.
A prioritások kitűzése és a programozás „kemény” vagy „puha” összehangolása közötti választás is fontos kérdés a tanulmány szerzői számára.
A study coordinated by the Economic and Social Research Institute (ESRI) in Dublin (Ireland) provides an initial indication of the likely macroeconomic impact of the Structural Funds between 2007 and 2013 in the framework of the Commission’s proposed reform.
A dublini (Írország) székhelyű Gazdasági és Szociális Kutatóintézet (Economic and Social Research Institute/ESRI) jelezte először, hogy milyen makrogazdasági hatása lehet a Bizottság által javasolt reform keretein belüli 2007 és 2013 közötti strukturális alapoknak.
The Institute looked at the 10 new Member States and two candidate countries (Bulgaria and Romania) as well as three of the original‘cohesion countries’(Greece, Portugal and Spain) and two Objective 1 macro-regions (the former East Germany and the Italian Mezzogiorno).
Az Intézet vizsgálat alá vette a tíz új tagállamot és két tagjelölt országot (Bulgáriát és Romániát), a három eredeti„kohéziós országot”(Görögországot, Portugáliát és Spanyolországot) és az 1. célkitűzés két„makrorégióját” (Németország keleti részét és az olaszországi Mezzogiornót).
Generally speaking, the study expects cohesion policy to have a substantial positive effect, given the relatively low level of infrastructure in the principal beneficiary countries and regions.
Általában véve a felmérés előre jelzi, hogy a kohéziós politikának alapvetően pozitív hatása lehet, figyelembe véve, hogy a ellátottsági szint viszonylag alacsony a fő kedvezményezett országokban és régiókban.
ESRI study: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/studies/ pdf/3cr/macro_impact.pdf
Az ESRI-tanulmány lásd: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docgener/studies/pdf/3cr/macro_impact.pdf
EPRC study: http://www.eprc.strath.ac.uk/eprc/publications_downloads.htm
Az EPRC-tanulmány lelőhelye: http://www.eprc.strath.ac.uk/eprc/
) Think-tank on the future of the European Union, based in London (http://www.cer.org.uk).) Meeting the challenge — The Lisbon strategy for growth and employment, report of the High Level Group chaired by Mr Wim Kok, November 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
(*) Az Európai Unió jövőjével foglalkozó, londoni székhelyű gondolkodócsoport (http://www.cer.org.uk).(**) Szembenézés a kihívással – A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni stratégiája – a Wim Kok elnöksége alatt működő magas szintű csoport jelentése, 2004. november (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-EN-complet.pdf).
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 296 60 03.
Felelős szerkesztő: Thierry Daman, EB Regionális Politikai Főigazgatóság, 1. egység, Fax: (+32 2) 296 60 03.
Cohesion and competitiveness at the heart of the debate
A kohézió és a versenyképesség a vita fókuszában
On 3 March 2005, in Brussels, the European Commission’s Regional Policy DG is holding an important conference chaired by Commissioner Danuta Hübner on the subject‘Cohesion and the Lisbon agenda: the role of the regions’.
Az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatósága 2005. március 3-án Brüsszelben Danuta Hübner biztos elnökletével fontos konferenciát szervez a következő témában: „A kohézió és a lisszaboni cselekvési program: a régiók szerepe”.
The Committee of the Regions and the European Commission’s Regional Policy DG have issued a call for regional offices based in Brussels to participate as partners in ‘Open days 2005’.
A Régiók Bizottsága és az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatósága részvételi felhívást küldött a régiók brüsszeli képviseleteinek, hogy vegyenek részt partnerként az OPEN DAYS 2005 rendezvényen, amely Brüsszelben kerül megrendezésre 2005. október 10. és 13. között.
The event will take place in Brussels from 10 to 13 October 2005 and will be concerned with preparing regional programmes for the post-2006 period.
Témája a 2006 utáni időszakra vonatkozó regionális programok előkészítése, és a várható résztvevők száma mintegy 2000.
The closing date for applications is 31 January 2005.
A jelentkezések benyújtási határideje 2005. január 31.
Application forms can be downloaded from: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Jelentkezési űrlap: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Danuta Hübner believes that many regions have already taken ownership of these objectives, a fact reflected in the programmes co-financed by the Structural Funds.
Danuta Hübner szerint sok régió már megtette a magáét e célkitűzések érdekében, amint azt a strukturális alapok által társfinanszírozott programok is tükrözik.
About 500 participants are expected to attend the conference (presidents of the regions and other cohesion policy players), which will be the occasion to consider what means can be employed to further strengthen this contribution during the period 2007–13.
A konferencia, amelyen mintegy 500-an (a régiók vezetői és a kohéziós politika egyéb szereplői) vesznek majd részt, alkalmat ad a hozzájárulás megerősítését célzó eszközökről való gondolkodásra a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan.
The Wim Kok report is available at the following address:
A Wim Kok-féle jelentés a következő címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
This initiative is linked to the review of the Lisbon strategy, which will be the subject of a Commission communication at the beginning of February and of European Council conclusions on 22 and 23 March.
A kezdeményezés a lisszaboni stratégia felülvizsgálatába illeszkedik, amely a Bizottság február elején megjelenő közleményének és az Európai Tanács március 22-i és 23-i ülése végkövetkeztetéseinek témája kell, hogy legyen.
In November 2004, the mid-term report from the highlevel group charged with reviewing the strategy (Wim Kok report) concluded that results remained disappointing and stressed the need for Community financial incentives to encourage competitiveness, growth and employment, as well as improved ownership of the Lisbon objectives by all the parties involved.
2004 novemberében a magas szintű csoport jelentése a stratégia mérlegéről (a Wim Kok-féle jelentés) még lehangoló következtetéseket vont le, és kiemelte, hogy közösségi pénzügyi ösztönzésekre van szükség a versenyképesség, a fejlődés és a foglalkoztatottság, valamint annak érdekében, hogy minden részt vevő fél még inkább a sajátjának érezze a lisszaboni célkitűzéseket.
New Interreg III crossborder and‘neighbourhood’ programmes
A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó strukturális és kohéziós alapokról szóló rendelettervezetek már 20 nyelven elérhetők az Inforegio weboldalán, a következő címen:
The proposed Structural Funds and Cohesion Fund regulations for the period 2007–13 are now available online in 20 language versions on the Inforegio website at the following address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ en.htm
Új Interreg III határokon átnyúló együttműködési és „szomszédsági”programok programok http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ hu.htm
At the end of 2004, the European Commission approved nine InteregIIIA crossborder cooperation and/or ‘neighbourhood’ programmes covering the border regions of several new Member States and neighbouring third countries.The total cost of these nine programmes is EUR 336.04 million, including an EU contribution of EUR260.84 million: EUR 215.34 million from the ERDF, EUR 21.5 million from
2004 végén az Európai Bizottság kilenc Interreg III A határokon átnyúló együttműködési és/vagy „szomszédsági”programot hagyott jóvá, amelyek több új tagállam és szomszédos harmadik ország határ menti térségeit érintik.
Tacis CBC (cross-border cooperation), EUR 15 million from Phare CBC and EUR 9 million from CARDS (
A kilenc program összköltsége 336,04 millió euró, ebből az EU hozzájárulása 260,84 millió, amiből 215,34 milliót az ERFA (Európai Regionális Fejlesztési Alap), 21,5-öt a TACIS CBC (Cross-Border Co-operation, határokon átnyúló együttműködés) (*), 15-öt a Phare CBC (*) és 9 milliót a CARDS (*) biztosít.
Interreg IIIB Baltic Sea Region: next call for projects in February 2005 and to strengthen local competitiveness, crossborder infrastructure, human resources, institutional cooperation and border security.
INTERREG IIIB, Balti-tengeri Régió: a következő pályázati felhívás 2005 februárjában az emberi erőforrások, az intézményi együttműködés és a határbiztonság megerősítése.
Some of these programmes concern all or part of the new ‘European neighbourhood policy’ in regard to third countries that are not candidates for EU membership (Russia, Belarus and Ukraine).
E programok némelyike részben vagy egészben a szomszédos nem tagjelölt harmadik országokat (Oroszországot, Belaruszt, Ukrajnát) érintő új „európai szomszédsági politika”része.
The objectives of the nine programmes can be briefly summarised as follows.
A kilenc program célkitűzései az alábbiak szerint foglalhatók össze röviden:
p Czech Republic/Poland: The aim is to improve http://www.bsrinterreg.net/ news.html
Bővebb tájékoztatás: p http://www.bsrinterreg.net/ news.html
With the focus on sustainable development, this programme aims to overcome obstacles to the integration and competitiveness of the beneficiary zones created by the border.
Litvánia/Lengyelország/Oroszország (Kalinyingrádi Terület).
The programme will also help consolidate their cultural and historical links.
A fenntartható fejlődésre összpontosító program célja az integráció és a kedvezményezett térségek versenyképessége előtt álló, határokkal kapcsolatos akadályok leküzdése, valamint a kulturális és történelmi kötelékek megerősítése.
living conditions and competitiveness by encouraging modernisation and further development of infrastructure as well as local socioeconomic development in the crossborder area.
Cseh Köztársaság/Lengyelország. A cél az életkörülmények és a versenyképesség javítása a modernizáció előmozdításával és az infrastruktúrák kiterjesztésével, valamint a határon átnyúló térség szociális-gazdasági fejlesztésével.
p Poland/Slovak Republic: There is a need to build on the achievements of the previous Phare CBC programme by developing environmental protection and transport infrastructure as well as local socioeconomic life.
Lengyelország/Szlovákia. A cél a korábbi Phare CBC program keretében elért munka megerősítése a közlekedési és környezetvédelmi infrastruktúra, illetve a helyi szociális-gazdasági élet fejlesztésével.
p Hungary/Slovak Republic/Ukraine: In the wake of the Phare CBC, this programme, which is now extended to include Ukraine, aims to strengthen socioeconomic integration and is concerned in particular with human resources, the natural and cultural heritage and crossborder infrastructures (transport and environment).
Magyarország/Szlovákia/Ukrajna. A Phare CBC égisze alatt e program Ukrajnának szól, és célja a szociális-gazdasági integráció megerősítése, működési területe pedig főleg a humán erőforrások, a természeti és kulturális örökség, valamint a határon átnyúló infrastruktúrák (közlekedés, környezetvédelem).
p Poland/Belarus/Ukraine: The challenge is to
Szlovákia/Cseh Köztársaság.
Montenegro: This programme seeks to foster closer relations between populations, local authorities and economic players to create a solid foundation for optimising development opportunities for the whole area.
A program célja, hogy gazdasági, szociális és kulturális értelemben integrált határon átnyúló térséget hozzon létre különösen a turizmus, a vidékfejlesztés, valamint a tájegységek és a hagyományok megőrzése révén.
1) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid;
Lengyelország/Belarusz/Ukrajna. A tét a jobb életminőség feltételeinek létrehozása és a helyi versenyképesség, a határon átnyúló infrastruktúrák,
CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
(*) TACIS: a volt Szovjetunió harmadik országainak nyújtott technikai segítségnyújtás; Phare: előcsatlakozási támogatás; CARDS: a Balkán nyugati részének stabilizációs folyamatához nyújtott támogatások.
p Slovenia/Hungary/Croatia: The aim is to overcome obsta- p Italy/Malta: By pursuing a policy of crossborder cohesion and sustainable development, this programme seeks to encourage the economic, social and cultural integration of Malta and south-east Sicily.
Olaszország/Málta. A határon átnyúló kohéziót és a térségek fenntartható fejlődését érintő politika révén a program előmozdítja Málta és Szicília délkeleti részének gazdasági, szociális és kulturális integrációját.
cles created by the border and to create a common space conducive to increased competitiveness in a European context, improved living conditions, economic and social cohesion and sustainable development.
Szlovénia/Magyarország/Horvátország. A cél a határokkal kapcsolatos akadályok leküzdése által az európai környezetbeli versenyképességet elősegítő közös térség létrehozása, az életkörülmények javítása, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió és a fenntartható fejlődés.
Actions in third countries (1)
Akciók harmadik országokban (*)
Population (millions)
Népesség(millió fő)
Contribution by third countries
Hozzájárulásharmadik országok
) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid; CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
(*) TACIS: a volt Szovjetunió harmadik országainak nyújtott technikai segítségnyújtás; Phare: előcsatlakozási támogatás; CARDS: a Balkán nyugati részének stabilizációs folyamatához nyújtott támogatások.
ISPA for broader cohesion
Az ISPA a kohézió bővítése érdekében
The ISPA annual report 2003 states that the 10 countries that benefited from ISPA (Instrument for Structural Policy for Pre-Accession) in 2003 received during that year a total contribution of almost EUR 1.25 billion for 75 new projects.
Az ISPA 2003. évi beszámolója azt jelzi, hogy az ISPA (Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze) 2003-ban kedvezményezett tíz országa abban az évben összesen közel 1,25 milliárd eurós hozzájárulást kapott 75 új projekthez.
That same year, payments made totalled almost EUR 424 million, 14 % more than in 2002.
Ugyanabban az évben közel 424 millió euró kifizetést teljesítettek, ami 14%-kal több, mint 2002-ben.
324 projects including 212 for the environment, 102 for transport and 10 for the related extended decentralised implementation system (EDIS).
végrehajtási rendszert” (Extended Decentralised Implementation System/EDIS).
At the end of 2003, some 90 % of the ISPA allocation for the whole of the period 2000–06 had been allocated to projects that had already been, or were about to be, implemented, with financing commitments of 61.7 %.
2003 végére már az ISPA 2000 és 2006 közötti teljes támogatási összegének 90%-át kiutalták megvalósított vagy majdnem elkészült projektek számára átlagosan 61,7%-os finanszírozási aránnyal.
For the new Member States, this means that some of the Cohesion Fund grants are already covered by the ISPA commitments for eligible projects.
Az új tagállamok esetében ez azt jelenti, hogy a Kohéziós Alap hiteleinek egy részét már fedezték az ISPA alatti kötelezettségvállalások a támogatható projektek esetében.
The year 2003 was the last for ISPA’s activity in eight of the countries covered by the instrument because, in 2004, they became EU Member States.
2003 volt az ISPA tevékenységének utolsó éve a pénzügyi eszköz által érintett nyolc országban, amelyek 2004-ben az Unió tagjaivá váltak.
The Cohesion Fund consequently took over from ISPA, and ongoing projects were transferred.
Ezekben a Kohéziós Alap vette át az ISPA szerepét, és a folyamatban lévő programokat is átsorolták.
It should be remembered that the ISPA instrument was modelled on the Cohesion Fund with the object of co-financing major environmental and transport infrastructure in the central and east European countries (CEECs) and to help them adapt to Community legislation in these fields.
Emlékeztetőül, az ISPA a Kohéziós Alap mintájára jött létre a közép- és kelet-európai országok nagy környezetvédelmi és infrastrukturális programjainak társfinanszírozására és ezek támogatására, hogy átvegyék a közösségi vívmányokat ezeken a területeken.
It is also worth noting that the annual resources of the Cohesion Fund for the new Member States for the period 2004–06 are more than three times what they were under the ISPA instrument: EUR 2.8 billion compared with EUR 0.75 billion.
Megjegyzendő, hogy az ISPA-hoz képest az új tagállamok esetében a Kohéziós Alap erőforrásai a 2004 és 2006 közötti időszakra vonatkozóan több mint háromszorosukra, 0,75 milliárd euróról 2,8 milliárdra növekedtek.
Bulgaria and Romania continue to benefit from ISPA, with gradually increased financing until the end of 2006. Croatia also became a beneficiary on 1 January 2005.
Bulgária és Románia továbbra is részesül az ISPA-ból 2006 végéig fokozatosan növekvő finanszírozással, és 2005. január 1-je óta Horvátország is kedvezményezett lett.
The report highlights the considerable progress in implementing measures and stresses ISPA’s role in helping the CEECs adapt to Community legislation, undertake major reforms of the sectors concerned, embark on a strategic approach to priority investments, prepare for the EU’s structural policy and, in particular, manage Cohesion Fund aid.
A jelentés szerint nem elhanyagolható fejlődés történt az intézkedések végrehajtásában, és kiemeli az ISPA által a közép- és kelet-európai országok támogatásában játszott szerepet a közösségi jogszabályok átvétele, az érintett ágazatok mélyreható reformjának felvállalása és az elsőbbséget élvező befektetések stratégiai megközelítése érdekében, hogy felkészülhessenek az EU strukturális politikájára és különösen, hogy igazgatni tudják a Kohéziós Alap támogatásait.
The implementation of quality projects, supported by many technical assistance measures, made it possible for the responsible administrations to ‘learn by doing’ and to strengthen their abilities in concluding public works contracts, management and financial control, and in public/private partnerships.
A számos technikai segítségnyújtási intézkedés által támogatott minőségi projektek megvalósítása lehetővé tette a felelős tisztviselőknek, hogy„cselekvés közben tanuljanak”, és megerősítette kompetenciájukat a közös piacra való áttérés, valamint a magán- és állami társaságok igazgatása és pénzügyi ellenőrzése tekintetében.
For more information, consult the report at the website
Bővebb tájékoztatás a jelentésben olvasható a következő címen: http://www.europa.eu.int/comm/