natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pricestability is the primary objective of monetarypolicy as enshrined in the central bank law.The process of disinflation has also beensupported by other policies, in particular asound fiscal policy since the beginning of Estonia’s transition to a market economy.
A monetáris politika főcélkitűzése az árstabilitás, mint ahogy azt ajegybanktörvény is előírja. A dezinflációsfolyamatot az ország piacgazdaságra történőátmenetének kezdete óta alkalmazottkiegyensúlyozott fiskális politikamegteremtése is támogatta.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation remainedsubdued at the beginning of 2004, beforestarting to rise in April and reaching a peak of4.4% in June.
A közelmúlt tendenciái és előrejelzései alapjána HICPinfláció éves rátája 2004 elejénmérsékelt maradt, majd áprilisban emelkednikezdett, és júniusban elérte a 4,4%ot, az ideilegmagasabb értéket.
It then moderated somewhat,standing at 3.9% in August (see Table 3a).
Ezután valamelyestmérséklődött: augusztusban 3,9% volt (lásd 3.atáblázat).
Theexceptionally low level of HICP inflation in2003 was mainly due to temporary factors,namely a drop in prices for imports and food aswell as a slowdown in the upward adjustment ofadministered prices.
A 2003. évi kivételesen alacsony HICPinfláció elsősorban átmenetitényezőkkel magyarázható, mint például azimport és élelmiszerárak csökkenése és aszabályozott árak felfelé történő kiigazításánaklelassulása.
Higher inflation rates inrecent months are mainly the result of areversal of these trends as well as tax changes.Looking ahead, the latest available inflationforecasts of most major internationalinstitutions are around 3% for 2004 and around2.52.9% for 2005 (see Table 3b).
Az elmúlt néhány hónap magasinflációs rátája elsősorban ezeknek atendenciáknak a megfordulásával és azadómódosításokkal magyarázható. A jövőtilletően a legtöbb nagy nemzetközi intézetlegfrissebb rendelkezésre álló előrejelzéseszerint az infláció 2004ben 3% lesz, míg 2005ben 2,5–2,9% (lásd 3.b táblázat).
This isbroadly in line with the latest inflation forecastof Eesti Pank.
Ez általábanvéve összhangban van az Eesti Pank legutóbbiinflációs előrejelzésével.
CPI inflation is expected to risein 2004, mainly on account of temporary, EUaccessionrelated factors, in particular hikes inexcise taxes and further adjustments ofadministered prices.
A CPIinfláció 2004ben várhatóan emelkedni fog, elsősorbanátmeneti, az EUcsatlakozással kapcsolatostényezők miatt, mint például a jövedéki adókemelése és a szabályozott árak továbbikiigazítása.
In 2004, Eesti Pankestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 1.7percentage points to inflation.
Az Eesti Pank becslése szerint2004ben a közvetett adók és a szabályozottárak változásai mintegy 1,7 százalékponttaljárulnak hozzá az infláció emelkedéséhez.
Past wagegrowth in the services sector may alsocontribute to the expected increase ininflation. In 2005 the rise in electricity pricesis likely to be one of the main components ofinflation.
Aszolgáltatói ágazat múltbeli béremeléseiszintén emelhetik az infláció várható szintjét.2005ben valószínűleg az elektromosenergiaárak emelkedése lesz az infláció egyiklegfontosabb összetevője.
Upside risks to inflation are mainlyassociated with possible secondround effectsfrom higher oil prices, adjustments ofadministered prices, and unit labour costdevelopments.
A felfelé hatóinflációs kockázat elsősorban az olajárakemelkedésének lehetséges másodlagoshatásával, a szabályozott árak kiigazításával ésa fajlagos munkaerőköltségek alakulásávalhozható kapcsolatba.
Disinflation proceeded both during periods ofbuoyant real GDP growth and during timeswhen real GDP growth slowed down markedly(see Table 2).
A dezinfláció mind a reálGDP élénknövekedése idején, mind a reálGDP növekedésének észrevehető lassulása alattfolytatódott (lásd 2. táblázat).
Unemployment increased from1999, partly due to the restructuring of theeconomy following the Russian crisis, and hasremained at a high level of around 10% despitehigh growth rates in recent years.
1999tőlkezdődően nőtt a munkanélküliség, részben agazdaság orosz válságot követő átalakításamiatt, majd magas szinten, mintegy 10%onberagadt az elmúlt években tapasztaltnövekedési ütem ellenére.
This suggeststhat a significant part of Estonianunemployment is structural.
Ez azt mutatja, hogyaz észt munkanélküliség jelentős részestrukturálisnak nevezhető.
The growth ofunit labour costs decreased to very low levels in2000 and 2001, before increasing somewhat in2002 and 2003.
A fajlagosmunkaerőköltségek közelmúltbeli növekedésiüteme 2000ben és 2001ben nagyon alacsonyszintre csökkent, majd 2002ben és 2003bannémileg nőtt.
The recent rise in unit labourcost growth reflects the fact that growth incompensation per employee has remainedstrong, while labour productivity growth hasmoderated somewhat, broadly following acyclical pattern. Changes in import pricesmainly reflected changes in the effectiveexchange rate, oil prices and, to some extent,food prices.
A fajlagos munkaerőköltségeknövekedésének közelmúltbeli emelkedése arravezethető vissza, hogy az egy alkalmazottrajutó bér növekedése erőteljes maradt, míg amunkatermelékenység növekedése valamelyestmérséklődött, nagyjából egy ciklikus pályátkövetve.
Import prices together withchanges in administered prices havecontributed significantly to the shortterm
Az importárak alakulása elsősorban az
public debt, the growth and interest rateenvironment had only a very small impact onthe debt ratio.
Észtország a GDP 9%átmeghaladó állami pénztartalékot képzett.
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity is negligible.
Azállamadósság alacsony szintjére tekintettel agazdasági növekedés és a kamatkörnyezetkevéssé befolyásolták az államadósság arányát.Ebben az összefüggésben említésre méltó, hogy államadósság devizában Észtország aránya fennálló teljes a rövid lejáratú elhanyagolható.
While foreign currencydenominated public debt accounts for a largeproportion of Estonia’s public debt, it isexclusively denominated in euro, the anchorcurrency of Estonia’s currency boardarrangement (Table 5).
A államadósság államadósságának tetemes hányadát teszi ki, ésteljes egészében euróban denominált, amely Észtország valutatanácsi rendszerénekhorgonyvalutája (lásd az 5. táblázatot).
action is needed to address skill mismatches,low labour mobility and the high tax wedge onlabour.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet fenntartása Észtországban többek között attól függ majd,hogy sikerüle megfelelő fiskális és bérpolitikátkialakítani.
Progress in these areas could help toraise potential growth and decrease Estonia’spersistently high unemployment.
Ezen kívül a munkaerőpiacműködésének élénkítése szintén fontospolitikai célkitűzésként szerepel.
The share ofadministered prices de facto controlled by theauthorities is around 10.5% of the HICPbasket, according to Eesti Pank’s estimate.This indicates that there may be scope tofurther improve the flexibility of productmarkets. Wage increases should be in line withlabour productivity growth and should takedevelopments in competitor countries intoaccount.
Bár az észtmunkaerőpiac bizonyos tekintetben igenrugalmas, a megfelelő szakképesítésbiztosításával, a munkaerőmobilitás alacsonyszintjével és a munka magas adórésével (azaz amunkát terhelő adókkal és közterhekkel)kapcsolatos kérdésekben további lépéseket kelltenni.
Moreover, the catchingup process isalso likely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Az ezeken a területeken elért fejlődéselősegíthetné a potenciális növekedést és Észtország folyamatosan magasmunkanélküliségi rátájának csökkentését.
In the reference year 2003 the generalgovernment budget balance showed a surplusof 3.1%, hence the 3% reference value for thedeficit ratio was comfortably met.
Az Eesti Pank becslése szerint a szabályozottáraknak a hatóságok által de facto kontroláltrésze a HICPkosár 10,5%át teszi ki.
The publicdebt ratio was 5.3%, i.e. far below the 60%reference value.
Ez aztmutatja, hogy lehetőség van a termékpiacokrugalmasságának további javítására.
Compared with the previousyear, the fiscal surplus increased by 1.7percentage points and the public debt ratioremained constant.
Abéremeléseknek összhangban kellene lenniük amunkatermelékenység növekedésével ésfigyelembe kellene venniük a versenytársországokban lezajló folyamatokat is.
In 2004, the surplus isforecast to decrease to 0.3% and the publicdebt ratio is projected at 4.8%.
Ezenkívül az elkövetkező években valószínűleg afelzárkózási folyamat is hatással lesz azinflációra, bár e hatás pontos mértékét nehézmegbecsülni.
Estonia is notin an excessive deficit situation.
2.2FISKÁLIS FOLYAMATOK
Since 1996, a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved in the deficit to GDP ratio, with theratio remaining consistently below the 3%reference value except in 1999 (see Chart 3aand Table 7).
1996 után az államháztartási hiány GDP mutató kezdetben változékony volt, majdjavuló tendenciát mutatott, 1999től eltekintvesoha nem érte el a 3%os referenciaértéket(lásd a 3a ábrát és a 7. táblázatot).
Starting from a deficit ratio of1.7% in 1996, the balance turned to a surplus of1.7% in 1997, before deteriorating to a deficitof 3.7% in 1999.
1996ban a GDParányos államháztartási hiány 1,7%osvolt, 1997ben az egyenleg 1,7%os többletetmutatott, azután azonban 1999ben 3,7%oshiány keletkezett.
Thereafter it improvedrapidly, leading to a surplus of 3.1% in 2003.No homogeneous estimates of cyclicallyadjusted balances are available for the Member States which joined the EU on 1 May 2004.Chart 3b therefore does not break down thechanges in the fiscal balance into cyclical andnoncyclical factors.
Ezt követően gyorsan javult,2003ban már 3,1%os többletet regisztráltak.Az Unióhoz 2004. május 1jén csatlakozotttagállamok ciklikus hatásoktól megtisztítottegyenlegeire nincsenek egyöntetű becslések.
Noncyclical changes inthe government budget balance could reflecteither a lasting structural change or the effectof temporary measures.
A3b ábra ezért nem ábrázolja konjunkturális ésnem konjunkturális tényezők hatása szerintibontásban a költségvetési egyenleget.
Available evidencesuggests that measures with a temporary effecthad only a minor impact on the deficit in 2002and 2003.
Azállamháztartás egyenlegének nemkonjunkturális jellegű változásai tartós
As shown in greater detail in Chart2b, debtincreasing deficitdebt adjustmentslargely offset the effects of primary surpluses inthe years 2001 to 2003.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartásegyenlege 3,1%os többletet mutatott, a GDParányos hiányra előírt 3%os referenciaértéktehát bőven teljesült.
In Estonia, acquisitionof securities has accounted for a large part ofthe deficitdebt adjustment (see Table 6).
A GDPhez viszonyítottállamadósság 5,3% volt, vagyis messze a60%os referenciaérték alatt maradt.
Inparticular in 2001 to 2003, primary surpluseswere used to acquire liquid financial assetssuch as international government bonds ratherthan to repay public debt.
Az előzőévhez képest a költségvetés többlete 1,7százalékponttal nőtt, az államadósság GDP mutató pedig nem változott.
Estonia has built uppublic financial reserves amounting to morethan 9% of GDP. Owing to the low level of
2004benelőrejelzések szerint a többlet 0,3%racsökken, a GDPhez viszonyított államadósságpedig az előrejelzések szerint 4,8%os lesz.Észtország nincs a túlzott hiány helyzetében.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio, after declining in 1997,showed an upward movement until 1999.
szerkezeti változások vagy átmenetiintézkedések hatásait tükrözhetik.
Theincrease was due to higher capital expenditureand current expenditure.
Arendelkezésre álló adatok arra engednek
assessment of the appropriateness andsustainability of Estonia’s currency board, itwas accepted that Estonia would join theexchange rate mechanism with its existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Az államadósság GDP mutató lehetségesjövőbeli pályáját illetően az EKBkonvergenciajelentése nem tér ki e kérdésrészleteire azoknak az országoknak azesetében, amelyeknek GDParányosállamadóssága 2003ban 60% vagy az alatt volt.A 8. táblázatból kitűnik, hogy hozzávetőleg2010től kezdve a népesség rohamoselöregedése várható.
A standardfluctuation band of ±15% is observed aroundthe ERM II central rate of 15.6466 kroons pereuro.
Noha Észtországnakmegvan az az előnye, hogy államadósságarendkívül alacsony, jelentős államipénztartalékokkal rendelkezik, tőkefedezetinyugdíjpillére pedig igen gyorsan növekszik, anépesség elöregedése várhatóan megterhelimajd a nyugdíjrendszer még megmaradtfelosztókirovó részét.
According to the Estonian mediumterm fiscalpolicy strategy as stated in the Convergence Programme for 200408, dated May 2004, thebudget surplus and public debt ratios areexpected to decline in 2004.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya az 1997es esést követően1999ig emelkedő tendenciát mutatott.
Total revenue andexpenditure are projected to increase, in partreflecting transactions in relation to EUaccession.
Ennekoka az állami beruházások és a folyó kiadásoknövekedése volt.
There is currently no evidence ofsignificant measures with a temporary effect inthe 2004 budget. For 2005 and the followingyears, the Convergence Programme foreseesbalanced budgets and gradually decliningrevenue and expenditure ratios, and thegovernment debt ratio is expected to decline to3.4% of GDP in 2008.
1999 és 2003 között az államikiadások aránya látványosan csökkent, mivelcsökkent az állami beruházások mértéke, és a GDPhez mérten valamennyi fontosabbkategóriában csökkentették a kiadásokat.2003ban a kiadások GDPhez viszonyítottaránya 6,3 százalékponttal alacsonyabb volt,mint 1996ban.
In general, Estonia hasoutperformed previous fiscal targets. On thebasis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme, Estonia willcontinue to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
A GDP százalékában számítottállami bevételek 1996 és 2001 között estek,2002 és 2003 során pedig emelkedtek.
Such prudent fiscal policies arewarranted in light of Estonia’s very largecurrent account deficit.
1996 és2003 között az állami bevételek GDPhez mértaránya 1,5 százalékponttal lett alacsonyabb.
The stability of the kroon reflectedthe unchanged Estonian exchange rate policyunder the currency board regime. Since joining ERM II, the kroon has not exhibited anydeviation from its central rate (see Chart 5 and Table 9a).
Az észt korona 2004. június 28. óta vesz résztaz ERM IIben, ami körülbelül három hónapotjelent a 2002 októbere és 2004 szeptembereközötti kétéves referencia időszakból (lásd 9.atáblázat).
Moreover, within ERM II Estoniahas not devalued its currency’s central rateagainst the euro on its own initiative. Shortterm interest rate differentials against thethreemonth EURIBOR have also been small,falling slightly from 0.6 percentage point in thefourth quarter of 2002 to 0.3 percentage pointin the third quarter of 2004 (see Table 9b).
Az észt valutatanács által menedzseltárfolyamrendszer megfelelőségének ésfenntarthatóságának gondos vizsgálatátkövetően elfogadták, hogy Észtország –egyoldalú elkötelezettséggel, az EKBrasemmilyen további kötelezettséget nem róva –a jelenlegi valutatanácsi rendszerévelcsatlakozzon az árfolyammechanizmushoz.Az ERM IIben 15,6466 korona/euróközépárfolyammal ±15%os standardingadozási sávban lebeghet az észt korona.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Az összes bevétel éskiadás várhatóan emelkedik, részben az Unióhoz történt csatlakozással kapcsolatosműveletek miatt.
As highlighted in Table 8, fromaround 2010 onwards a marked ageing of thepopulation is expected.
Jelenleg semmi nem utal olyanlényeges intézkedésekre, amelyeknek átmenetihatása lenne a 2004. évi költségvetésre.
While Estonia benefitsfrom a very low public debt ratio, considerablepublic financial reserves and a rapidly growingfullyfunded pension pillar, population ageingis expected to induce pressures on theremaining payasyougo pension system.
2005reés az azt követő évekre a konvergenciaprogram kiegyensúlyozott költségvetést, fokozatosancsökkenő bevételi és kiadási arányokat vetítelőre és 2008ra az államadósság várhatóan a GDP 3,4%ára csökken.
The Estonian kroon has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. foraround three months of the twoyear referenceperiod between October 2002 and September2004 (see Table 9a). Following a careful
Észtország pillanatnyilag rendkívülnagy folyó fizetésimérleghiányának fényébenilyen körültekintő költségvetési politikáraszükség is van.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Estonian kroon was in September 2004 close to historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Estonia was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
A referencia időszak ERM IIben valórészvételt megelőző szakaszában a koronastabilan tartotta magát majdani euróközépárfolyamához, amelyet középárfolyamhiányában szemléltetési célbólreferenciaértéknek tekintenek erre azidőszakra vonatkozóan.
As regards other externaldevelopments, Estonia has consistently rundeficits in the combined current and capitalaccount balance, which, for the most part,were large.
A korona stabilitásatükrözte a változatlan észt árfolyampolitikát avalutatanácsi rendszerben.
Following a contraction in the199699 period, the deficit increased steadilyfrom 4.4% of GDP in 1999 to 12.7% of GDP in2003, which is the highest external deficit
Az ERM IIhöztörtént csatlakozás óta a korona egyáltalánnem tért el középárfolyamától (lásd 5. ábra és9.a táblázat), sőt, Észtország az ERM IIbensaját kezdeményezésre nem értékelte le
markets, there are no indications suggesting anegative assessment.
2.4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA valutájának euró középárfolyamát.
For the concluding summary on Estonia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
A háromhónapos EURIBORhoz képest a rövidlejáratú kamatlábkülönbözetek is csekélyekvoltak, és enyhén csökkentek – a 2002.negyedik negyedévi 0,6 százalékpontról 0,3százalékpontra 2004 harmadik negyedévében(lásd 9.b táblázat).
among the countries under review (see Table11). Longterm capital flows have contributedto the financing of a large part of the externaldeficit, although they have displayed somevolatility.
A nagyon alacsony államadósság GDP mutatók következtében az észt pénzügyirendszert a hosszú lejáratú, észt koronábandenominált államkötvények jól fejlett piacánakhiánya jellemzi.
The widening of the combinedcurrent and capital account deficit translatedinto a growing negative net internationalinvestment position, which rose from 14% of GDP in 1996 to 68.4% in 2003.
2004 áprilisa óta az EKBÉsztország vonatkozásában egy külön hosszútávú kamatlábmutatót publikál, amely a nempénzügyi vállalkozásoknak és a lakosságnaknyújtott öt évnél hosszabb lejáratú, észtkoronában denominált új hitelek kamatlábaitreprezentálja.
It may berecalled that Estonia is a small, open economywith – according to the most recent dataavailable – a ratio of foreign trade in goods andservices to GDP of 75% for exports and 83%for imports.
Ugyanakkor az e mutató alapjátképező követelések nagy része rövid lejáratúkamatlábakhoz kötött, változó kamatlábúkövetelés, ezért nem hasonlítható össze a többitagállam esetén a konvergencia vizsgálatbanalkalmazott hosszú távú kamatlábakkal.
In 2003 exports of goods to theeuro area and to the EU as a share of totalexports amounted to 45% and 82.4%respectively.
Ahitelviszonyt megtestesítő értékpapíroktekintetében a hosszú lejáratú államkötvényekkivételével nem létezik más összehasonlítható,észt koronában denominált és állami vagymagánkibocsátó által kibocsátott hitelviszonytmegtestesítő értékpapír.
The corresponding figures forimports as a percentage of total imports in2003 were 48% and 76.5%.
Észtországra rendelkezésre kamatláb a nem állhosszú távúmértékének vizsgálatához, ugyanakkor az államadósságalacsony szintjét figyelembe véve és a pénzügyipiacok átfogó elemzése alapján nincsenekkedvezőtlen megítélést sugalló jelzések.
2.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
Az Észtországról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
Due to very low public debt ratios, the Estonian financial system is characterised bythe absence of a welldeveloped market forlongterm government bonds denominated inkroons.
Hosszabb távot vizsgálva, mind az euróhozképest kétoldalúan, mind effektív módon azészt korona reálárfolyama 2004szeptemberében közel állt a történelmiátlagokhoz, amelyeket 1996 első negyedévétőlés az euró 1999es bevezetésétől számítanak(lásd 10. táblázat).
Since April 2004 the ECB haspublished a separate longterm interest rateindicator for Estonia, representing the interestrates on new kroonsdenominated loans tononfinancial corporations and householdswith maturities over five years.
Ugyanakkor e számokatóvatosan kell értelmezni, mivel Észtországbana referencia időszakban a piacgazdasággátörténő átalakulás zajlott, ami bonyolítja areálárfolyam számítását.
However, alarge part of the claims underlying thisindicator are at variable interest rates linked toshortterm interest rates.
Más külsőfejleményeket illetően, a folyó fizetési éstőkemérleg együttes egyenlege Észtországbanrendszeresen hiányt mutatott, és a hiányáltalában jelentős volt.
The indicator is thusnot comparable with the longterm interestrates used for the other Member States in theconvergence assessment.
A hosszú távútőkeáramlások hozzájárultak a fizetésimérleghiány nagy részének finanszírozásához, bárnémi volatilitást mutattak.
With respect to debtsecurities other than longterm governmentbonds, no other comparable debt securitiesdenominated in kroons issued by either publicor private issuers exist.
A folyó fizetési éstőkemérleg együttes hiányának növekedésefokozódó negatív nettó nemzetközi befektetésipozíciót eredményezett, amely az 1996os14%ról 2003ra a GDP 68,4%áraemelkedett.
Ultimately, a harmonised longterm interestrate to examine the degree of convergence isnot available for Estonia.
Észtország egy kicsi és nyitottgazdaság, ahol – a rendelkezésre állólegfrissebb adatok szerint – az áruk ésszolgáltatások külkereskedelmének GDPhezviszonyított aránya az export esetén 75%, azimport esetén pedig 83%.
However,considering the low level of government debtand on the basis of a broad analysis of financial
2003ban azeuróövezetbe és az EUba irányuló árukivitelaránya a teljes exportból 45%, illetve 82,4%volt.
IIIEXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA9. táblázat:(a) Árfolyamstabilitás
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Estoniankroon
(b) Az észt koronára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Deviations from ERM II centralrate over the last two years
Eltérések az ERM II kétévesközépárfolyamától
Table 10Real exchange rate developments Table 11External developments
10. táblázat:11. táblázat:
(a)Recent trends in the Harmonised Index of Consumer Prices
(a)A HICP legutóbbitendenciái
(b)Inflation forecasts
(b)Inflációs előrejelzések
IIFISCAL DEVELOPMENTS
2 FISKÁLIS FOLYAMATOK
GDP deflator Producer prices 1)Related indicators Real GDP growth
Termelői árak 1)
Output gap (percentage points)
Az inflációhoz kapcsolódó mutatók ReálGDP növekedés A potenciális és a tényleges kibocsátás közötti különbség kibocsátási rés (százalékpont)
Unemployment rate (%) 2)
Árfolyam 3)
Money supply (M3) 4)Lending from banks 4)
Pénzkínálat (M3) 4)
Stock prices (TALSE Index)Residential property prices
Hitelfelvétel bankoktól 4)