natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Lithuania were 4.7% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
A litván litas 2004. június 28. óta vesz részt az ERM IIben, ami kb. három hónapot jelent a2002 októbere és 2004 szeptembere közöttikétéves referencia időszakból (lásd 9.atáblázat).
Longterm interest rates have been on a
– a jelenlegi csatlakozzon nem róva rendszerével az árfolyam litas/euró ±1 5% os mechanizmushoz.
In the part of the reference period prior to itsparticipation in ERM II, the litas was stable atits future central rate against the euro, which isused as a benchmark for illustrative purposes inthe absence of an ERM II central rate in thatperiod.
Hosszabb távú kitekintésben mind az euróhozképest kétoldalúan, mind effektív módon alitván litas reálárfolyama 2004 szeptemberébenvalamivel az 1996 első negyedéve óta számítotttörténelmi átlag felett volt, mégis közel az euróbevezetése utáni átlaghoz (lásd 10. táblázat).Ugyanakkor e számokat óvatosan kellértelmezni, mivel Litvániában a referenciaidőszakban a piacgazdasággá történőátalakulás zajlott, ami bonyolítja areálárfolyam történeti áttekintését.
The stability of the litas reflected theunchanged Lithuanian exchange rate policyunder the currency board regime. Since joining ERM II, the litas has not exhibited anydeviation from its central rate (see Chart 5 and Table 9a).
Más külsőfejleményeket illetően, a folyó fizetési éstőkemérlegek együttes egyenlege Litvániábanrendszeresen hiányt mutatott, amely 1998bancsaknem a GDP 12%ára nőtt, mielőtt 2002ben 4,8%ra csökkent, majd 2003ban ismét6,5%ra emelkedett (lásd 11. táblázat).Finanszírozási szempontból elmondható, hogyaz utóbbi években a közvetlen külfölditőkebefektetések a mérleg alakulásáhozjelentős mértékben járultak hozzá, de 2003ban csökkentek.
Moreover, within ERM II,Lithuania has not devalued its currency’scentral rate against the euro on its owninitiative.
Ezzel a háttérrel Litvánianettó nemzetközi befektetési pozíciója negatívvolt, 1996 és 1999 között növekedett, majd akésőbbi években a GDP 34%a körülstabilizálódott.
Shortterm interest rate differentialsagainst the threemonth EURIBOR have alsobeen small, rising slightly from 0.4 percentagepoint in the fourth quarter of 2002 to 0.6percentage point in the third quarter of 2004(see Table 9b).
Figyelembe veendő, hogy Litvánia egy kicsi és nyitott gazdaság, ahol – arendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint –az áruk és szolgáltatások külkereskedelmének GDPhez viszonyított aránya az export esetén52,2%, az import esetén pedig 58,1%.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Lithuanian litas in September 2004 was somewhat above thehistorical average as calculated from the firstquarter of 1996, yet close to its average sincethe launch of the euro (see Table 10).
2003ban az euróövezetbe és az EUba irányulóexport részesedése a teljes exportból 26,9%,illetve 61,4% volt.
Thesemeasures should nevertheless be interpreted
Ez a részesedés a teljes
The decline was particularly pronounced untilearly 2002, after which it slowed somewhat. Ingeneral, the issuance conditions of governmentbonds benefited from favourable economicdevelopments, improving sovereign ratingsand declining interest rates for the currencyboard anchor currency.
A referenciaidőszaknak az ERM IIben valórészvételt megelőző részében a litas stabilantartotta magát majdani euróközépárfolyamához, amelyet ERM IIközépárfolyam hiányában szemléltetési célbólreferenciaértéknek tekintenek erre az
LITHUANIA area (see Chart 6b).
LITVÁNIA importból 2003ban 38,1%ot, illetve 65,7%ot tett ki.
The main factorsunderlying the narrowing of the longterminterest rate differential were the positivedevelopment of the Lithuanian economy andits progress in the transition to a marketeconomy, accompanied by low inflationarypressures.
A Litvániáról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
The fact thatthe spread between Lithuanian and euro arealongterm interest rates has declined isindicative of the credibility of the currencyboard arrangement.
A 2003 szeptembere és 2004 augusztusa közöttireferenciaidőszakban Litvániában a hosszútávú kamatlábak átlaga 4,7% volt, így alattamaradt a kamatlábkritérium 6,4%osreferenciaértékének (lásd 12. táblázat).
For the concluding summary on Lithuania,please see the “Introduction and Executive Summary”.
2001 óta a hosszú távú kamatlábak trendjecsökkenő (lásd 6.a ábra).1A csökkenéskülönösen 2002 elejéig volt erős, majdnémiképp lassult.
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Lithuania.
2001 az első olyan év, amikor Litvániára vonatkozóan adatokállnak rendelkezésre a referencia hosszú lejáratú kamatlábról.
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Lithuanian litas
(b)A litván litasra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Deviation from ERM II centralrate
Eltérés az ERM IIközépárfolyamtól
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
(a)A HICP legutóbbitendenciái
IIFISCAL DEVELOPMENTS
(b)Inflációs előrejelzések
(annual average percentage changes)1)
(éves átlagos változás, százalékban)1)
Sources: Eurostat and national data (CPI, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Forrás: Eurostat, illetve nemzeti adatok (CPI, fajlagos munkaerőköltségek, egy munkavállalóra jutó jövedelem, munkatermelékenység).Megjegyzés: a pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar nélkül, belföldi értékesítés.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Éves változás időszak végén, százalék, az EKB definíciója.
28 June 2002 to 30 September 2004:Euro
2002. június 28. – 2004. szeptember 30.euró
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations from ERM II central rate. Tenday moving average of daily data at business frequency.
Forrás: EKB.1) A napi adatok tíznapos mozgóátlaga üzleti gyakorisággal.2) A háromhavi bankközi kamatlábak és a háromhavi EURIBOR kamatláb közötti különbözet (százalékpont).
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas
(b) Alitvánlitasra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Chart 5 Lithuanian litas: Deviation from ERM II central rate
5. ábra Alitvánlitas: eltérés az ERM IIközépárfolyamtól
Source: ECB.Note: The vertical line indicates the date of entry in ERM II(28 June 2004).
Forrás: EKB.Megjegyzés: A függőleges vonal jelzi az ERM II rendszerbe lépésdátumát (2004. június 28.)
A positive/negative deviation from the centralparity implies that the currency is at the strong/weak side of theband.
A középárfolyamtól pozitív, illetvenegatív eltérés azt jelzi, hogy a valuta a sáv erős vagy gyengeoldalán álle.
For the Lithuanian litas the fluctuation band is +/ 15%.Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Lithuanian litas’scentral rate as established upon ERM II entry.
A litván litas ingadozási sávja +/ 15%. A 2004.június 28át megelőző ingadozások a litván litas ERM IIbelépésekor meghatározott középárfolyamára vonatkoznak.
Table 10 Lithuanian litas: Real exchange rate developments
10. táblázat Alitvanlitás reálárfolyamának alakulása
Longterm interest rate 1)
Hosszú távú kamatláb
Euro area 3)
Euróövezet
Sources: ECB, European Commission Services.1) The longterm interest rate of Lithuania is based on primary market yields.2) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland, Denmark and Sweden plus 2 percentage points.3) The euro area average is included for information only.
Forrás: EKB, az Európai Bizottság Szakszolgálatai.1)Litvánia hosszú távú kamatlába elsődleges piaci hozamokon alapszik.2)A 2003. szeptember – 2004. augusztus közötti időszakra vonatkozó számítások Finnország, Dánia és Svédország adatainak 2százalékponttal megemelt, súlyozatlan számtani átlagán alapszanak.3)Az euróövezet átlagát kizárólag tájékoztatási céllal közöljük.
Dec.
2001 2001 2001 2002 2002 2003 2003 2003 2004 jan. jún. nov. ápr. szept. febr. júl. dec. máj.
6 HUNGARY
6 MAGYARORSZÁG
6.1PRICE DEVELOPMENTS
AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Hungary was 6.5%, i.e.considerably above the reference value of 2.4%(see Table 1).
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Magyarországon azátlagos HICPinfláció 6,5% volt, azaz jóvalmeghaladta a 2,4%os referenciaértéket (lásd1. táblázat).
While real GDP growth slowed downsubstantially in 1996 and again between 2001and 2003, the decrease in inflation since 1996has mostly been achieved in parallel withrelatively strong real GDP growth (see Table2).
Miközben a reálGDP növekedése 1996ban,majd 2001 és 2003 között ismételten jelentősenlelassult, 1996 óta az infláció csökkenésétáltalában viszonylag erőteljes reálGDP növekedés mellett sikerült elérni (lásd2. táblázat).
As a result of the solid growth performancefrom 1997, unemployment decreased to levelsof around 6% in the late 1990s and hasremained at low levels despite the slowing ofthe economy over the past few years.
Az 1997 óta tartó erőteljesnövekedési teljesítmény eredményeképpen amunkanélküliség az 1990es évek végéremintegy 6%ra csökkent és alacsony szintenmaradt annak ellenére, hogy az elmúlt néhányévben lelassult a gazdaság.
As aresult, labour market conditions havetightened, in particular in some of the mostdynamic sectors of the economy.
Ez a munkaerőpiacihelyzet romlását eredményezte, különösen agazdaság néhány legdinamikusabban fejlődőágazatában.
Unit labourcost growth followed a decreasing trend from1996 to 1999, mainly due to a moderation incompensation per employee growth, but hasincreased since 2000 as compensation peremployee has risen strongly.
A fajlagos munkaerőköltségnövekedése 1996 és 1999 között csökkenőtendenciát mutatott, ami elsősorban az egyfőre jutó jövedelem mérséklődésének voltköszönhető. 2000 óta azonban, az egy főre jutójövedelem erőteljes növekedésévelpárhuzamosan e mutató újra emelkedik.
High wage growthin recent years has mostly been the result ofminimum wage rises together with anexpansionary public sector wage policy and itsspillover effects on private sector wageformation.
Azelmúlt néhány évben tapasztalt erőteljesbérnövekedés elsősorban a minimálbéremelésével és az állami szektor expanzívbérpolitikájával, illetve ennek a magánszektorbérmegállapodásaira átgyűrűző hatásávalmagyarázható.
In addition, labour productivitygrowth has slowed down substantially, mainlyfor cyclical reasons.
Ezen felül amunkatermelékenység növekedése jelentősenlelassult, elsősorban ciklikus okok miatt.
Import prices have shownconsiderable variation over the years, to a largeextent reflecting changes in the effectiveexchange rate and oil prices.
Azévek során az importárak alakulása erősenváltozó képet mutatott, ami nagyrészt azeffektív árfolyam és az olajárak változásainaktudható be.
Import pricesbegan to fall in 2001, mostly reflecting thesharp appreciation of the nominal exchangerate resulting from, among other things, thewidening of the exchange rate band and theliberalisation of shortterm capital flows in May 2001.
Az importárak 2001ben csökkennikezdtek, elsősorban a nominális árfolyammarkáns felértékelődése miatt, amely többekközött a 2001 májusában lezajlott árfolyamsávszélesítés és a rövid lejáratú tőkekorlátozásokliberalizációja nyomán következett be.
Changes in administered priceshave also contributed to the significant shortterm volatility of inflation over the years.Other relevant price indices have followed abroadly similar path to headline consumerprice inflation (see Table 2).
Aszabályozott árak módosításai az évek soránszintén hozzájárultak az infláció jelentős rövidtávú volatilitásához. Más releváns árindexekáltalában hasonló pályát követtek, mint azáltalános fogyasztóiárindex (lásd 2. táblázat).
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Hungary has followed a broaddownward trend (see Chart 1).
Hosszabb távra visszatekintve Magyarországona fogyasztói árak inflációja általánosan lefeléirányuló tendenciát követett (lásd 1. ábra).
HICP inflationdeclined from 23.5% in 1996 to 10% in 1999and 2000, and continued to fall thereafter,although the decrease in inflation was notsmooth.
AHICPinfláció az 1996. évi 23,5%ról 1999ben és 2000ben 10%ra csökkent és ezután isesett, bár az infláció leszorítása nem történtzökkenőmentesen.
The trend of disinflation came to ahalt in mid2003, and HICP inflation has beenaccelerating since then.
A dezinflációs folyamat2003 közepén megtorpant és a HICPinflációazóta felgyorsult.
The previous trend ofdisinflation reflected a number of importantpolicy choices.
A dezinfláció korábbitendenciája számos fontos gazdaságpolitikaidöntést tükrözött.
In March 1995 a forwardlooking crawling peg regime was introducedwith a gradually decreasing rate of devaluation.In the course of 2001 the monetary policyframework was changed by widening theexchange rate band from ±2.5% to ±15%, fullyliberalising the capital account and abolishingthe crawling peg.
1995 márciusábanbevezetésre került egy csúszóárfolyamonalapuló rendszer, amelynél a leértékelődésmértéke előre bejelentésre került ésfokozatosan csökkent. 2001 folyamán amonetáris politikai rendszert módosították ésaz árfolyamsávot ±2,5%ról ±15%rakiszélesítették, a tőkekorlátozásokat teljesmértékben eltörölték és megszüntették acsúszóleértékelést.
Accordingly the forint is nowunilaterally pegged to the euro with afluctuation band around a central parity of282.36 forint per euro.
Ennek megfelelően jelenlega forint egyoldalúan az euróhoz rögzített, egylebegtetési sávval a 282,36 forint/eurósközépárfolyam körül.
Furthermore, aninflationtargeting framework was introduced.The inflation targets have been changed anumber of times.
Ezen kívül bevezetésrekerült az inflációs célkövetési rendszer.
Currently the yearend CPIinflation target is 3.5% ±1 percentage point for2004 and 4% ±1 percentage point for 2005.Price stability is the primary objective ofmonetary policy as enshrined in the centralbank law.
Azinflációs célkitűzéseket többször módosították.Jelenleg az év végi CPIinflációs célkitűzés2004re 3.5% ±1 százalékpont, míg 2005re4% ±1 százalékpont.
Fiscal consolidation was supportiveof disinflation until 2000.
A monetáris politika főcélkitűzése az árstabilitás, mint ahogy azt ajegybankról szóló törvény kimondja.
However, fiscalpolicy became expansionary from 2001onwards.
A fiskáliskonszolidáció 2000ig támogatta adezinflációt, 2001től azonban a fiskálispolitika expanzív lett.
Initially, the moderation of inflationwas also supported by structural and wagepolicies.
Kezdetben az inflációmérséklődését a strukturális politikák és abérpolitika is támogatta.
However, a twostep increase inminimum wages and a strong increase in publicsector wages in 20022003 significantlycontributed to the halt in disinflation frommid2003.
A minimálbérekkétlépcsős emelkedése és 2002–2003ban azállami szektor béreinek erőteljes emeléseazonban 2003 közepétől hozzájárult adezinfláció megtorpanásához.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation remained above6% throughout the first half of 2004, reaching apeak of 7.8% in May before moderatingsomewhat to 7.2% in August 2004 (see Table3a). The increase in inflation in 2004 wasmainly due to the rise in valueadded tax andother indirect taxes at the start of the year.
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve az éves HICPinflációs ráta 2004 elsőfelében végig 6% felett maradt, májusbantetőzött 7,8%on, majd 2004 augusztusábanvalamelyest mérséklődött 7,2 %ra (lásd 3.atáblázat).
Inaddition, substantial rises in administered
2004ben az infláció növekedése
is likely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Abéremeléseknek összhangban kellene lenniük amunkatermelékenység növekedésével ésfigyelembe kellene venniük a versenytársországokban lezajló folyamatokat is.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 6.2%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 59.1%.
6.2FISKÁLIS FOLYAMATOK elsősorban az áfa és más közvetett adók évelejei emelése miatt következett be.
Compared with theprevious year, the deficit ratio declined by 3.0percentage points and the public debt ratioincreased 1.9 percentage points.
Ezen kívüla szabályozott árak jelentős emelése, azárfolyam leértékelődésének késleltetett hatása2003ban és az olajárak emelkedése ishozzájárult az infláció növekedéséhez.
In 2004, thedeficit ratio is forecast to decrease to 5.5% of GDP and the public debt ratio to increase to59.9%.
Alegtöbb nagy nemzetközi intézet legfrissebbrendelkezésre álló előrejelzése szerint azinfláció 2004ben 7%, míg 2005ben 4,4% és4,8% között lesz (lásd 3.b táblázat).
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 4.4 and 2.8 percentagepoints respectively (see Table 4). Hungary iscurrently in an excessive deficit situation.
Ezáltalában véve összhangban van a Magyar Nemzeti Bank legutóbbi inflációs jelentésével.A Magyar Nemzeti Bank becslése szerint aközvetett adók és a szabályozott árak változásaimintegy 3,2 százalékponttal emelik az inflációt2004ben.
prices, the lagged effect of the depreciation ofthe exchange rate in 2003 and oil priceincreases contributed to inflation.
Az infláció 2004 végére várhatóancsökkenni fog, részben a lakossági fogyasztásnövekedésének várható lassulása miatt.
The latestavailable inflation forecasts of most majorinternational institutions are around 7% for2004 and between 4.4 and 4.8% for 2005 (see Table 3b).
Azinfláció további csökkenése 2005benvárhatóan elsősorban a közvetett adókbantörtént változások közvetlen hatásánakmegszűnése, illetve a bázis kedvező hatásamiatt következik majd be.
This is broadly in line with the morerecent latest inflation report of Magyar Nemzeti Bank.
Ezen kívül abéremelkedések várható mérséklődésevárhatóan szintén elő fogja segíteni adezinflációs folyamatot.
Magyar Nemzeti Bankestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 3.2percentage points to inflation in 2004.
A felfelé hatóinflációs kockázat elsősorban a közvetett adók az olajés gázáraka szabályozott árakmásodlagos hatásaival módosításainak, emelésének és kiigazításának kapcsolatosak.
Theexpected decrease in inflation at the end of2004 is partly attributable to an anticipatedslowdown in private consumption growth.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartás GDParányos hiánya 6,2%ot tett ki, ezzeljelentősen meghaladta a 3%osreferenciaértéket, a GDParányosállamadósság pedig 59,1% volt.
Thefurther fall of inflation in 2005 is mainlyexpected to be the result of the phasingout ofthe direct effects of indirect tax changes, aswell as a favourable base effect.
Az előző évhezképest a GDParányos hiány 3,0százalékponttal csökkent, az államadósságpedig 1,9 százalékponttal növekedett.
In addition,the expected moderation of wage growth is alsoanticipated to support disinflation.
2004ben az államháztartási hiány előre láthatólag a GDP 5,5%ára csökken, az államadósság pediga GDP 59,9%ára emelkedik.
Upsiderisks to inflation are primarily associated withpossible secondround effects of the indirecttax changes, oil and gas price increases and theadjustment of administered prices.
A költségvetésihiány 2002ben 4,4, 2003ban pedig 2,8százalékponttal haladta meg az államiberuházások GDPhez viszonyított kiadásait(lásd a 4. táblázatot). Magyarország jelenleg atúlzott hiány helyzetében van.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio decreased by 14.5 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Az 1996 és 2003 között eltelt időszakban a GDParányos államadósság 14,5százalékponttal csökkent (lásd a 2.a ábrát és az5. táblázatot).
It initiallydecreased from 73.6% in 1996 to 53.5% in 2001and then rose to 59.1% in 2003.
Először az 1996. évi 73,6%ról2001ig 53,5%ra csökkent, majd 2003ban59,1%ra növekedett.
As shown ingreater detail in Chart 2b, the main forcesunderlying the reduction in the public debtratio in 2000 and 2001 were primary surplusescombined with a favourable growth andinterest rate environment.
A részletesebb 2b ábrábólkitűnik, hogy a GDPhez viszonyítottállamadósság 2000. és 2001. évi csökkenésébenaz elsődleges többletek, a kedvező gazdaságinövekedés és a kamatkörnyezet játszották afőszerepet.
From 2002onwards, the primary balance became asubstantial public debtincreasing factor,whereas the growth/interest rate differentialcontinued to have a downward impact on thepublic debt ratio.
2002től kezdve az elsődlegesegyenleg jelentős államadóssággenerálótényezővé vált, miközben a gazdasági növekedésés a kamatláb közötti különbözet továbbra iscsökkenti az adósságmutatót.
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity increased from 1996 to 2002 anddeclined to the 2001 level in 2003.
A költségvetésihiány–adósság kölcsönhatások viszonylag
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Hungary will be dependent on the conduct ofan appropriate monetary policy and theimplementation of a sustainable fiscalconsolidation path over the medium to longterm.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet megteremtése Magyarországon egy megfelelő monetárispolitika alkalmazásától, valamint a közép éshosszú távon fenntartható fiskáliskonszolidációs pálya követésétől függ.Továbbá a hálózati iparágak liberalizációjánakbefejezése és Magyarország viszonylagalacsony foglalkoztatási szintjének emeléseszintén nagy jelentőséggel bírhat.
Furthermore, it is important that theliberalisation of network industries becompleted and Hungary’s relatively lowemployment rate be pushed up, e.g. bydecreasing the high tax wedge on labour,increasing labour mobility and makingeducation more responsive to market demand.This would help to raise potential growth andcontain wage pressures.
Ez utóbbielérésében fontos szerepet játszik a munkaerőmagas adóterhelésének csökkentése, amunkaerő mobilitásának növelése és aképzésnek a piaci igényekhez való igazítása.Ezáltal lehetőség nyílna a potenciálisnövekedés emelkedésére és a bérfeszültségekkordában tartására.
Moreover, the catchingup process
A Magyar Nemzeti Bank
HUNGARY debt with a shortterm maturity is noticeableand, taking into account the level of the publicdebt ratio, fiscal balances are relativelysensitive to changes in interest rates.
Ebben az összefüggésbenmegemlíthető, hogy a rövid lejáratúállamadósság részaránya 1996 és 2002 közöttnövekedett, majd 2003ban a 2001. évi szintreesett vissza.
Inaddition, the proportion of foreign currencydenominated public debt is relatively high andfiscal balances are relatively sensitive tochanges in exchange rates.
Ráadásul a devizában fennállóállamadósság viszonylag magas, a költségvetésiegyenlegek viszonylag érzékenyek azárfolyamváltozásokra.
payments and childcare costs, as well as largeincreases in subsidies for housing andprescribed medicines.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 2000–2003 közöttnövekedett.
Investment declined,however, because some large projects werepostponed.
A beruházásokazonban csökkentek, mivel bizonyos nagyberuházásokat elhalasztottak.
On balance, the expenditure ratioin 2003 was 2.2 percentage points higher thanin 2000.
Magyarországon azállamháztartás bevétele 2000 és 2003 között 1százalékpontot esett vissza.
The revenue and expenditure ratiosare high in comparison with countries with asimilar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.
A hasonló egy főreeső jövedelemmel rendelkező országokhoz, sőtmég egyes erősen fejlett országokhoz képest ismagasak a bevételi és kiadási arányok.