natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission and the Kingdom of Sweden also agree that when the latter acceded to the European Union on 1 January 1995, the rate of duty applied, on the basis of alcoholic strength by volume, to strong beer — defined by Law 1994:1738 on alcohol (alkohollagen (1994:1738)) of 16 December 1994 (SFS 1994:1738) as beer of an alcoholic strength in excess of 3.5% vol. — and the rate of duty applied, on the basis of alcoholic strength, to wine of 11% vol. were almost identical.
A Bizottság és a Svéd Királyság ugyancsak egyetértenek abban, hogy amikor e tagállam 1995. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a 3,5 térfogatszázaléknál magasabb alkoholtartalmú ászoksörök alkohol-térfogatszázalék szerinti adója, amelyet a szeszes italokról szóló, 1994. december 16-i 1994:1738. sz. törvény (alkohollagen 1994:1738; SFS 1994., 1738. sz.) határozott meg, valamint a mintegy 11 térfogatszázalék alkoholtartalmú bor adója majdnem ugyanolyan mértékű volt.
With effect from 1 January 1997, excise duty on beer was reduced by approximately 40%.
1997. január 1-jétől a sörre vonatkozó jövedéki adó nagyjából 40%-kal csökkent.
With regard to that reduction, the Kingdom of Sweden states that its Government had found in 1996 that, because of the difference between Sweden and Denmark in terms of the taxation of beer, the crossborder trade in beer between those two Member States had reached such proportions that it was necessary to reduce the level at which beer was taxed in Sweden.
Ezzel kapcsolatban a Svéd Királyság megjegyzi, hogy 1996-ban a svéd kormány megállapította, hogy a Dániával folytatott határ menti sörkereskedelem – e terméknek ez érintett két tagállamban történő eltérő adóztatása miatt – olyan mértéket öltött, hogy a sörre kivetett adó csökkentése vált szükségessé.
The Kingdom of Sweden states further that no crossborder trade in wine has grown up in parallel to that crossborder trade in beer, despite the fact that the wine is taxed much more heavily in Sweden than in Denmark.
A Svéd Királyság még hozzáteszi, hogy a borra semmilyen, a tapasztalt határmenti sörkereskedelemhez hasonló kereskedelem nem alakult ki, annak ellenére, hogy az előbbi termékre kivetett adóteher lényegesen magasabb, mint amekkora adóteher Dániában e termékre hárul.
Accordingly, in the view of the Kingdom of Sweden, there is no need to adjust the excise duty on wine, just as there was no reason to revise the rates of taxation applied to wine when the decision was taken to reduce the excise duty on beer.
Ennélfogva e tagállam álláspontja szerint egyáltalán nincs szükség a bor jövedéki adójának módosítására, és nem volt arra sem semmiféle ok, hogy az erre a termékre vonatkozó adóztatást a sör jövedéki adóztatásával párhuzamosan felülvizsgálják, amikor e módosításról döntés született.
However, the Kingdom of Sweden adds
Mindazonáltal a
2008 — CASE C-167/05 that, following pressure brought to bear by the Commission, excise duty on wine was reduced by 18.8% with effect from 1 December 2001 pursuant to Law 2001:822, thereby restoring the former correspondence between the taxation level for strong beer and that for wine.
SZ. ÜGY hivatkozott tagállam hozzáteszi, hogy a Bizottság által gyakorolt nyomásra a Svéd Királyság a 2001:822. sz. törvény alapján a bor jövedéki adóját 2001. december 1-jétől 18,8%-kal csökkentette, és hogy e csökkentés következtében helyreállt az ászoksör és a bor adóztatása között azelőtt fennálló viszony.
Thus, the tax treatment of wine and the tax treatment of beer are now equivalent.
Így ezentúl e két adóteher már egyenértékű.
In Sweden, the retail selling of wine, strong beer and spirits is a monopoly, responsibility for which has been entrusted to a company wholly owned by the Swedish State, Systembolaget AB (‘Systembolaget’).
Svédországban a bor, az ászoksör és az égetett szesz kiskereskedelme a teljes mértékben a svéd állam által tulajdonolt részvénytársaság, a Systembolaget AB (a továbbiakban: Systembolaget) monopóliumát képezi.
According to the explanations provided by the Kingdom of Sweden, which have not been contradicted by the Commission, that monopoly system is Sweden’s main policy instrument in its campaign against alcoholism, being designed to channel the retail selling of alcoholic beverages so as to make sure that the age of consumers is checked and that the sales prohibitions in force are complied with, while ensuring that the products concerned are accessible.
A Svéd Királyság által nyújtott válaszokból – amelyeket a Bizottság sem cáfolt – az derül ki, hogy ez a rendszer a szóban forgó tagállam alkoholizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos politikájának legfőbb eszközét képezi, amely arra irányul, hogy mederbe terelje a szeszes italok kiskereskedelmi értékesítését annak érdekében, hogy biztosítsa a fogyasztók életkorának ellenőrzését, a hatályos eladási tilalmak betartását, és egyúttal az érintett termékek elérhetőségét.
The Commission submits that Swedish beer, the product which dominates sales of alcohol on the Swedish market, is subject to lower excise duty than the competing category of wine.
A Bizottság arra hivatkozik, hogy a svéd piacon az alkoholeladás uralkodó termékének számító svéd sört alacsonyabb jövedéki adó terheli, mint a vele versenyző kategóriájú bort.
In its view, that difference in taxation influences consumer choice, in that the structure and characteristics of the tax arrangements in question reinforce the preference, claimed to be traditional, of Swedish consumers for beer.
Álláspontja szerint az adóterhek közötti eltérés befolyásolja a fogyasztók választását, mivel a szóban forgó adórendszer szerkezete és jellemzői tovább erősítik, hogy a svéd fogyasztó a sört köztudottan hagyományosan előnyben részesíti.
Such a situation is unfavourable to wine, which is mainly imported from other Member States, and consequently has a protective effect, prohibited under the second paragraph of Article 90 EC, in favour of beer, which is mainly produced in Sweden.
Ez a helyzet az alapvetően más tagországokból importált bor kereskedelmére nézve kedvezőtlen, és következésképpen az alapvetően Svédországban gyártott sörnek az EK 90. cikk második bekezdésében tiltott védelmét szolgálja.
On analysing the thrust of the relevant Swedish tax provisions, the Commission submits that, despite a reduction in excise duty on wine with effect from 1 December
A Bizottság arra hivatkozik, hogy az érintett svéd adórendelkezések felépítését vizsgálva a bor jövedéki adójának a 2001:822. sz. törvény alapján 2001. december 1-jétől
2001 pursuant to Law 2001:822, not only does wine remain subject to higher excise duty than beer but in addition it is taxed progressively according to its alcoholic strength by volume, in accordance with the excise duty scales set out in the second subparagraph of Paragraph 3 of the alkohollagen.
BIZOTTSÁG KONTRA SVÉDORSZÁG bevezetett csökkentése ellenére a borra nemcsak magasabb jövedéki adót kell fizetni, mint a sörre, hanem ráadásul arra az adott bor alkohol-térfogatszázaléka függvényében az alkohol jövedéki adójáról szóló törvény 3. cikkének második bekezdésében meghatározott jövedéki adóskála alapján fokozatosan emelkedő mértékű adót kell fizetni.
Thus, the Commission points out, on a wine with an alcoholic strength of 12.5% vol. — which the Commission regards as normal — the excise duty applicable is SEK 1.77 per percentage of alcohol by volume, which differs by approximately 20% from the excise duty on beer (SEK 1.47 per percentage point of alcohol by volume).
Például a Bizottság megjegyzi, hogy egy 12,5% térfogatszázalék alkoholtartalmú borra – amely a Bizottság szerint átlagos mértékű – 1,77 SEK jövedéki adót kell fizetni alkoholtartalom térfogatszázalékonként, vagyis mintegy 20%-kal többet, mint amennyi a sör után fizetendő jövedéki adó (1,47 SEK alkoholtartalom térfogatszázalékonként).
The Commission points out that the final price also includes value added tax (‘VAT’) at 25%, arguing that since the VAT is calculated on the basis of the price inclusive of excise duty and wine is subject to higher excise duty than beer, the result of applying VAT is to widen the existing disparity, thus reinforcing the protective effect of the tax arrangements at issue.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a végső ár a jövedéki adót is magában foglaló ár alapján kiszámított 25%-os hozzáadottérték-adót (a továbbiakban: HÉA) is tartalmazza, aminek következtében – mivel a borra magasabb jövedéki adót kell fizetni, mint a sörre – a különbséget a HÉA is növeli, és ez a szóban forgó adórendszer védő hatását erősíti.
It follows that wine is taxed more heavily than beer and that tax accounts for a higher proportion of the price of bestselling wines (those with an alcoholic strength of between 8.5 vol. and 15% vol. and a final selling price ranging between SEK 49 and SEK 70; ‘the intermediate category’) than of the price of beer.
Következésképpen a bort magasabb adóterhek sújtják, mint a sört, és az adó mértéke a legnagyobb mennyiségben eladott (8,5–15 térfogatszázalék alkoholtartalmú, 49–70 SEK végsőár-kategóriájú, a továbbiakban: középkategóriás) borok árában magasabb, mint a sörében.
As regards competition between beer and wine, the Commission takes the view that, in Sweden, there is competition between strong beer, the product which dominates sales on the Swedish market, and wines in the intermediate category.
A sör és a bor között fennálló versenyhelyzet kapcsán a Bizottság azon az állásponton van, hogy Svédországban a svéd piacon történő eladások terén uralkodó termék, az ászoksör, valamint a középkategóriás borok között áll fenn versenyhelyzet.
It points out that wine must be bought at Systembolaget sales outlets, as must strong beer, whereas beer with an alcoholic strength lower than 3.5% vol. is available in food shops.
Megjegyzi, hogy a bor a Systembolaget árusítóhelyein lehet csak megvenni, miközben a 3,5%-nál alacsonyabb alkoholtartalmú sör az élelmiszerboltokban is elérhető.
Strong beer and wine are therefore in competition at the same sales outlets.
Az ászoksör és a bor tehát ugyanazokon az árusítóhelyeken versenyezhet.
According to the
A Bizottság álláspontja
2008 — CASE C-167/05
08-I ÍTÉLET – C-167/05. SZ.
Commission, the fact that the consumer is obliged to go to Systembolaget in order to buy strong beer and wine suggests that the two products are interchangeable and, accordingly, in competition with each other.
ÜGY szerint az a tény, hogy a fogyasztó a Systembolagettől tud csak ászoksört vagy bort venni, erősítheti a helyettesíthetőséget, és következésképpen a két termék közötti versenyhelyzetet.
The Commission goes on to point out that wine and beer are available only in specially licensed restaurants and catering establishments where, in consequence, the two beverages may also be in competition.
Hozzáteszi egyébiránt, hogy a bor és a sör csak éttermekben és erre különleges engedéllyel rendelkező vendéglátó helyiségekben kapható, ahol ennélfogva a két termék ugyancsak versenyezhet egymással.
The Commission makes a comparison of the effect on beer and wine of the tax arrangements at issue, in terms of price, alcohol content and volume, in order to argue that, whatever method of comparison is used, the tax imposed on wine is clearly higher than that on beer.
A Bizottság a szóban forgó adórendszernek a sör és a bor árára, az alkohol mennyiségére, valamint térfogatára tekintettel kifejtett hatását hasonlítja össze annak alátámasztása érdekében, hogy bármelyik összehasonlítási szempontot vesszük alapul, a bor adóterhe lényegesen magasabb, mint a söré.
In that context, the Commission points out that the effect of the taxation is most marked in the case of wines with a final selling price in the range between SEK 41 and SEK 70, that is to say, the wines which account for by far the greater part of retail sales of the product (78.7% in 2003).
Ezzel kapcsolatosan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy azon borok tekintetében a legerősebb a szóban forgó adórendszer hatása, amelyek ára 41 és 70 SEK között mozog, és amelyek e termék kiskereskedelmi forgalmának jelentős többségét teszik ki (2003-ban 78,7%).
As regards the assessment, in the light of the second paragraph of Article 90 EC, of the protective nature of the tax arrangements at issue, the Commission maintains that it is essential not only to establish that those arrangements afford protection but also to show the effect of that protection on the consumer, who may be induced directly or indirectly, actually or potentially, to choose a domestic product which, but for that protection, is equivalent to an imported product and, accordingly, in competition with it.
A Bizottság a szóban forgó adórendszernek az EK 90. cikk második bekezdése értelmében vett védő jellegének értékelése kapcsán úgy véli, hogy nem csak e rendszer védő jellegének megállapítása meghatározó, hanem e védő jelleg fogyasztóra gyakorolt hatásának bizonyítása is, akit ez közvetlenül, illetve közvetve, ténylegesen vagy potenciálisan arra késztethet, hogy valamely nemzeti terméket válasszon, amely termék e tényező hiányában azonos értékű lenne valamely importált termékkel, és következésképpen versenyben állna az utóbbival.
The Commission takes the view that the tax arrangements at issue in the present action have the same purpose as those referred to in paragraph 27 of the judgment in Case 170/78 Commission v United Kingdom [1983] ECR 2265, which, according to the Court, had the effect of subjecting wine imported from other Member States to additional taxation so as to afford protection to domestic beer production, inasmuch as beer production constituted the most relevant reference criterion from the point of view of competition.
A Bizottság úgy véli, hogy a jelen eljárásban érintett adórendszer tárgya azonos a 170/78. sz., Bizottság kontra Egyesült Királyság ügyben 1983. július 12-én hozott ítélet 27. pontjában (EBHT 1983., 2265. o.) hivatkozottakkal, amely rendszerről a Bíróság megállapította, hogy a többi tagállamból származó borokra olyan többletadót vet ki, amely alkalmas a hazai sörgyártás védelmére, minthogy ez utóbbi a legfontosabb referenciakritérium a verseny szempontjából.
The Commission, referring to the judgment in Case 170/78 Commission v United Kingdom [1980] ECR 417, paragraph 14, maintains that
A Bizottság a 170/78. sz., Bizottság kontra Egyesült Királyság ügyben 1980. február 27-én hozott ítélet (EBHT 1980., 417. o.) 14. pontjára hivatkozva úgy véli, hogy a hivatkozott rendszer megmerevíti
COMMISSION v SWEDEN those arrangements crystallise consumer habits by reinforcing the advantage of beer (the domestic product) and subjecting to discrimination the marketing possibilities of wine, the product from other Member States.
BIZOTTSÁG KONTRA SVÉDORSZÁG a fogyasztási szokásokat, és megszilárdítja a sör mint nemzeti termék előnyét, így a bor mint más tagállamokból származó termék kereskedelmi potenciálja tekintetében hátrányos megkülönböztetést idéz elő.
The Commission submits that the Kingdom of Sweden uses taxation in this way to influence consumer behaviour with regard not only to choice of product but also to choice between competing products.
A Bizottság fenntartja, hogy a Svéd Királyság tehát ezt a rendszert a fogyasztóknak nem csupán a termékválasztással kapcsolatos, hanem az egymással versenyben álló termékek közötti választással kapcsolatos magatartásának befolyásolása érdekében is alkalmazza.
In its view, it is clear from the statistics published by Systembolaget that, before the 40% reduction in the excise duty on beer and the slight concomitant increase in the tax on wine on 1 January 1997, the sales volumes of beer and wine were relatively similar and that, following those amendments, sales of wine dropped by 3.7%, whilst sales of beer rose by 8.9%.
Álláspontja szerint a Systembolaget által közzétett statisztikák szerint a sör jövedéki adójának 40%-os csökkentését, illetve a bor adójának ezzel párhuzamosan történt 1997. január 1-jei enyhe emelését megelőzően az eladott sör- és a bormennyiség nagyjából hasonló volt, majd e módosítást követően a boreladás 3,7%kal csökkent, miközben a söreladási mutatók 8,9%-kal nőttek.
After the reduction — described as ‘slight’ — in the excise duty on wine, which was implemented with effect from 1 December 2001, sales of wine increased by 11%, which is the highest increase seen between 1995 and 2004.
A borra kivetett, 2001. december 1-jén bevezetett és enyhének minősített jövedékiadó-csökkentést követően a boreladás 11%-kal növekedett, vagyis az 1995 és 2004 közötti időszak alatt ekkor volt tapasztalható e téren a legerősebb növekedés.
However, the same statistics also show that, alongside that increase in wine sales, sales of beer increased by a much higher percentage.
Mindazonáltal ugyanezek a statisztikák azt is jelzik, hogy párhuzamosan a boreladás növekedésével a söreladás százalékban kifejezve ennél még sokkal nagyobb mértékben nőtt.
The Commission adds that that data must be examined in the knowledge that the Kingdom of Sweden uses taxation as an instrument to reinforce a pattern in the consumption of the products concerned.
A Bizottság hozzáteszi, hogy ezen adatokat annak tudatában kell vizsgálni, hogy a Svéd Királyság az adóztatást eszközként alkalmazza, hogy megerősítse az érintett termékekre vonatkozó fogyasztási szokást.
In that context, the Commission submits that the change in the respective sales volumes of the two beverages originates in and is explained by the difference in tax treatment instituted between them in 1997, which was clearly intended to afford protection to domestic beer production.
Ezzel kapcsolatosan a Bizottság úgy véli, hogy e két italfajta eladási mennyiségeinek változásának eredete és magyarázata a két ital tekintetében 1997-ben bevezetett eltérő adóztatásban rejlik, amely nyilvánvalóan a nemzeti sörgyártás védelmének célját szolgálta.
That protective effect persists today.
E védelem hatása még mindig érezhető.
The Commission points out that, although the excise duty applied to wine has also been reduced, that reduction was not on a par with the reduction of the excise duty on beer, and excise duty on wine nevertheless remains significantly higher than excise duty on beer, so that the tax arrangements at issue continue to have the effect of promoting beer over wine.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy noha a borra kivetett jövedéki adó is csökkentésre került, az nem csökkent annyival, mint a sör után fizetendő jövedéki adó, és a bor jövedéki adója jóval magasabb maradt, mint a sör jövedéki adója, ezért a szóban forgó adórendszer továbbra is azzal a hatással jár, hogy a sört részesíti előnyben a borral szemben.
In conclusion, the Commission maintains that, although the Kingdom of Sweden need not tax beer and wine at a particular rate, it must fix the excise duty on those competing products in such a way that domestic products are not favoured at any level whatsoever.
Végkövetkeztetésként a Bizottság megállapítja, hogy a Svéd Királyságnak – anélkül hogy a sörre és a borra meghatározott mértékű adót kellene kivetnie – úgy kell a két egymással versenyben álló termékre vonatkozó jövedéki adót rögzítenie, hogy a nemzeti termékek semmilyen szinten ne részesüljenek előnyben.
In that regard, the Commission stated at the hearing that, in its view, a fresh reduction in the level of taxation of wine — of the same amplitude as that implemented from 1 December 2001 — is necessary.
Ezzel kapcsolatosan a tárgyalás során hozzátette, hogy álláspontja szerint a 2001. december 1-jétől bevezetett adócsökkentéshez hasonló mértékű újabb csökkentésre lenne szükség.
The Kingdom of Sweden disputes that it has failed to fulfil its obligations under the second paragraph of Article 90 EC.
A Svéd Királyság vitatja, hogy az EK 90. cikk második bekezdéséből eredő kötelezettségeit ne teljesítette volna.
The disputed tax rules for beer and wine — which are not materially identical — have neither the aim nor the effect of indirectly protecting beer sales from competition from wine.
A szóban forgó, egymástól eltérő adózási szabályoknak ugyanis nem célja a sör kereskedelmének közvetett védelme a borral szemben, és nem is jár ilyen hatással.
The Kingdom of Sweden takes the view that an assessment of the taxation arrangements at issue in the light of the second paragraph of Article 90 EC must be based on a comparison between, on the one hand, the most widely sold strong beers and, on the other, the most widely sold and least expensive wines with an alcoholic strength of approximately 11% vol.
A Svéd Királyság úgy véli, hogy a szóban forgó adórendszernek az EK 90. cikk második bekezdése fényében történő értelmezésének egyrészt a legnagyobb mennyiségben eladott ászoksör, másrészt pedig a legnagyobb mennyiségben eladott és legolcsóbb, mintegy 11 térfogatszázalék alkoholtartalmú borok közötti összehasonlításon kell alapulnia.
According to the Kingdom of Sweden, the essential question is whether or not the taxation imposed on those competing products is such as to have the effect, on the market in question, of reducing the potential consumption of imported products to the advantage of domestic products.
E tagállam álláspontja szerint az a meghatározó kérdés, hogy az ezen egymással versenyző termékeket sújtó adóterhek olyan mértékűek-e, hogy hatással lehetnek az érintett piacra azzal, hogy az importált termékek potenciális fogyasztását a nemzeti termékek előnyére csökkenthetik.
The effects of the national tax rules should be assessed in two stages.
A nemzeti adózási szabályok hatásait két szakaszban kell vizsgálni.
First, it is necessary to compare prices in the light of the influence that they exert on consumer
Először abból a szempontból kell összehasonlítani az árakat, hogy milyen befolyást gyakorolnak a
COMMISSION v SWEDEN choice as between beer and wine and, secondly, to study the statistics on the sales patterns reflecting the choice between those products.
BIZOTTSÁG KONTRA SVÉDORSZÁG fogyasztó sör és bor közötti választására, majd a két termék közötti választás tekintetében kell az eladási mutatókra vonatkozó statisztikákat vizsgálni.
As regards the comparison of the selling prices of the competing beer and wine, the Kingdom of Sweden maintains that it is not a simple matter to choose the basis for calculation appropriate to such a comparison and it is not easy to know what price comparison gives the truest picture of their relationship in terms of competition.
Az egymással versenyben álló sör és a bor eladási árának összehasonlítása kapcsán a Svéd Királyság úgy véli, hogy az összehasonlítás elvégzéséhez alkalmazandó számítási alap megválasztása nem nyilvánvaló, és nem könnyű megállapítani, hogy melyik ár-összehasonlítás nyújtaná a leghitelesebb képet a versenyhelyzetről.
Since, in an action for failure to fulfil obligations, the Commission is required to demonstrate that the alleged failure to fulfil obligations is real, the Kingdom of Sweden does not consider it necessary to explain all the possible ways in which the final selling price of the products in question could be compared.
Mivel a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárásban a Bizottság feladata az állítólagos kötelezettségszegés létezésének bizonyítása, az érintett tagállam nem érzi szükségesnek, hogy a szóban forgó termékek végső eladási árának összes lehetséges összehasonlítási módját számba vegye.
It considers it sufficient to base its arguments in the present case, as in the case which gave rise to the judgment in Case 356/85 Commission v Belgium [1987] ECR 3299, on the results of a comparison between the selling price of a litre of beer and the selling price of a litre of wine.
Úgy véli, hogy a jelen ügyben – a 356/85. sz., Bizottság kontra Belgium ügyben 1987. július 9-én hozott ítélethez (EBHT 1987., 3299. o.) hasonlóan elegendő a sör és a bor literenkénti eladási ára összehasonlításának végeredményét figyelembe venni.
In Case 356/85, that comparison also shows that the essential difference between the respective selling prices of beer and wine cannot be disregarded, irrespective of the difference in the taxation of those products.
Ebben ügyben ez az összehasonlítás azt is kimutathatja, hogy lehetetlen elvonatkoztatni a sör és a bor ára közötti – az e termékekre kivetett eltérő adótehertől függetlenül fennálló – lényeges különbségtől.