natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 2004 of 3.1% equal to the average real growthrate from 1995 to 2004; an inflation rate of 2%; and, in theconstant primary balance scenario, a nominal interest rate of 6%.Debtdeficit adjustments are assumed to be equal to zero.
A szcenáriót alátámasztó feltevések szerint 2004bentényleges 3,1%os GDPnövekedés történt, amely megegyezik az1995 és 2004 közötti reálGDP növekedés átlagával; az infláció2%; és a konstans elsődleges mérlegben 6% a nominális kamatláb.A hiányadósság levezetéseket nulla értéken vettük.
See Regulation (EC) No 2558/2001 of the European Parliament and of the Council on thereclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements. Discrepancies for 1998 are being investigated.
Vesd össze az Európai Parlament és a Tanács 2558/2001 (EK) a swapmegállapodások és a határidős kamatlábmegállapodások elszámolásának átsorolásáról szóló rendeletével.
Source: ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects: the 2002 revision (medium variant).
Forrás: Az EKB számításai Az Egyesült Nemzetek Szervezetének „A világ népesedési kilátásai” című kiadványának 2002. évi átdolgozottkiadása (közepes változat) alapján.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Maltese lira
(b) A máltailírára nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth primary market Treasury bill rates and the threemonth Euribor interest rate.
Forrás: Nemzeti adatok és az EKB számításai.1) A napi euróárfolyam százalékban kifejezett változásainak évesített havi standard eltérése (százalékban).2) A háromhavi bankközi kamatlábak és a háromhavi EURIBOR kamatláb közötti különbözet (százalékpont).
Chart 6 Maltese lira: Exchange rate againstthe euro
6. ábra A máltailíra – euróárfolyam
(daily data; average of October 2002 = 100; 1 October 2002 to30 September 2004)
(napi adatok; 2002. októberi átlagérték = 100;2002. október 1.–2004. szeptember 30.)
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Maltese lira, while a downward movement indicates adepreciation.
Forrás: EKB.Megjegyzés: A görbe emelkedése a máltai líra felértékelődését,csökkenése pedig a líra leértékelődését jelzi.
Table 10 Maltese lira: Real exchange rate developments
10. táblázat A máltailíra reálárfolyamának alakulása
8 POLAND
8 LENGYELORSZÁG
8.1PRICE DEVELOPMENTS
8.1AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Poland was 2.5%, i.e. just abovethe reference value of 2.4% (see Table 1).
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Lengyelországban azátlagos HICPinfláció 2,5% volt, azaz éppenmeghaladta a 2,4%os referenciaértéket (lásd1. táblázat).
economy only started to recover graduallyfrom the end of 2002 (see Table 2).
A gazdaság csak 2002 végétőlkezdett fokozatosan újra növekedni (lásd2. táblázat).
Partly as aresult of the economic slowdown but alsoreflecting the restructuring of the economyand significant labour market rigidities, theunemployment rate doubled from around 10%in 1998 to almost 20% in 2002.
A munkanélküliségi ráta – részbena gazdasági növekedés lassulása, részben pediga gazdaság átszervezése és a munkaerőpiacmerevsége következtében – az 1998asmintegy 10%ról 2002re majdnem 20%ranőtt.
Growth incompensation per employee continued to riseat doubledigit rates during the review periodbefore declining to 2% in 2002, resulting in anegative growth rate for unit labour costs in2002.
A vizsgált időszakban az egy főre jutójövedelem növekedési üteme továbbra iskétszámjegyű maradt, majd 2002ben 2%racsökkent, aminek eredményeként 2002ben afajlagos munkaerőköltségek növekedési ütemenegatív lett.
In line with exchange rate developments,import price inflation fell sharply at the end ofthe 1990s before starting to gain momentumagain from 2002 onwards.
Az árfolyam alakulásávalösszhangban az importárak inflációja az 1990es évek végén markánsan csökkent, majd 2002től kezdődően új lendületet vett.
Low rates ofinflation are also apparent when looking atother price indices (see Table 2).
Az inflációalacsony szintje más árindexekből is jól látszik(lásd 2. táblázat).
Inflationrates were rather volatile over the reviewperiod mainly on account of developments infood and oil prices, which together have aweight of more than 30% in the consumer pricebasket.
A vizsgált időszakban azinflációs ráták – elsősorban az élelmiszer ésolajárak alakulása következtében – igenvolatilisek voltak, mivel ezen komponensekegyüttesen a fogyasztóiárindexben több, mint30%os súlyt képviselnek.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Poland has followed a broaddownward trend, with CPI inflation fallingfrom around 20% in 1996 to around 7% in 1999(see Chart 1).
Hosszabb távra visszatekintve Lengyelországbana fogyasztói árak inflációja általánosan lefeléirányuló tendenciát követett: a CPIinfláció az1996ban mért 20% körüli értékről 1999re 7%körüli értékre csökkent (lásd 1. ábra).
This path was temporarily haltedin 2000, when inflation rose again to around10%, reflecting increases in food, oil andservices prices.
Ez a pálya2000ben átmenetileg megtorpant, amikor azinfláció az élelmiszerés olajárak, illetve aszolgáltatások árának emelkedése miattismételten 10% körüli értékre emelkedett.2001ben a dezinflációs folyamat újrafolytatódott és az infláció nagyon alacsonyszintre csökkent.
In 2001 the disinflation processrestarted, bringing inflation to very low levels.More recently, however, inflation started torise again.
A közelmúltban azonban azinfláció újra növekedésnek indult.
The process of disinflation reflects anumber of important policy choices, mostnotably the shift in the orientation of monetarypolicy towards the achievement of pricestability in the medium term, which is theprimary objective as enshrined in the centralbank law.
Adezinflációs folyamat számos fontosgazdaságpolitikai döntést tükrözött, melyekközül a legjelentősebb a monetáris politikairányultságának a középtávú árstabilitásmegvalósítása felé történő elmozdulása, ami ajegybankról szóló törvényben is főcélkitűzésként szerepel.
In 1998 Poland adopted an inflationtargeting framework, which until 2003consisted of two main elements, namely amediumterm CPI target of below 4% to beachieved by end2003 and an annual CPIinflation target band, the level of which wasgradually lowered over the years in line withprogress in disinflation.
1998ban Lengyelország inflációs célkövetési rendszertvezetett be, amely 2003ig két fő elemből állt:2003 végére a középtávú CPIcélkitűzés 4% alászorítása és egy éves CPIinflációs célkövetésisáv meghatározása, amelynek a szintjét az éveksorán a dezinfláció előrehaladtával fokozatosancsökkentették.
Since the beginning of2004 monetary policy has aimed towards acontinuous mediumterm CPI inflation targetof 2.5% ±1 percentage point.
2004 kezdete óta a monetárispolitika célja egy folyamatos középtávú 2,5%±1 százalékpontos CPIinflációs cél elérése.
The inflationtargeting framework has been accompanied bya change in exchange rate policy, as Polandshifted from a crawling peg to a floatingexchange rate regime in April 2000. Moreover,the stabilisation of price developments hasbeen supported by a number of reformsdesigned to enhance product marketcompetition and the liberalisation of financialmarkets.
Azinflációs célkövetés rendszerét az árfolyampolitika módosítása kísérte, mivel 2000áprilisában Lengyelország a csúszóárfolyamrendszerről lebegőárfolyamrendszerre tért át.Ezen kívül az árak alakulásának stabilizációjátszámos olyan reform támogatta, melynek célja atermékpiacok versenyének és a pénzügyi piacokliberalizációjának elősegítése.
The reduction of inflation during the late1990s was achieved in parallel with strong real GDP growth.
Az 1990es évek végén az infláció csökkenésea reálGDP erőteljes növekedésévelpárhuzamosan következett be.
However, real GDP growthdecelerated considerably at the end of 2000,which had a downward effect on inflation. The
2000 végén
Looking at recent trends and forecasts, HICPinflation increased markedly from 0.1% yearon year in April 2003 to 4.9% year on year in August 2004 (see Table 3a).
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve a HICPinfláció a 2003 áprilisi 0,1%ról 2004 augusztusára jelentősen, 4,9%ra nőttaz előző év azonos időszakához képest (lásd3.a táblázat).
While increasingfood and oil prices played a significant role,other temporary factors such as EU accessionrelated tax and price adjustments alsocontributed to higher inflation rates.
Jelentős szerepet játszott ebben azélelmiszer és olajárak emelkedése, de másátmeneti tényezők, mint például az EUcsatlakozáshoz kapcsolódó adó ésárkiigazítások, szintén hozzájárultak azinfláció emelkedéséhez.
Therecent hike in inflation also partly reflects thelagged passthrough of the depreciation in theexchange rate of the zloty, which started inmid2001 and reached its lowest level in early2004, before the zloty started to strengthenagain.
A közelmúlt magasinflációs rátája részben a zloty árfolyamleértékelődésének késleltetett átgyűrűzését istükrözte: ez a leértékelődés 2001 közepénkezdődött és 2004 elejére érte el alegalacsonyabb szintet, majd a zloty újraerősödni kezdett.
The latest available inflation forecasts ofmost major international institutions andmarket participants suggest a rate of inflationof between 3% and 4% for 2004 and 2005, asdomestic demand is expected to gain furthermomentum (see Table 3b). This is well belowthe more recent inflation forecast of Narodowy Bank Polski.
A legtöbb nagy nemzetköziintézmény és a piaci szereplők legfrissebbrendelkezésre álló előrejelzése szerint azinflációs ráta 2004ben és 2005ben 3% és 4%között alakul, mivel a belföldi keresletvárhatóan új lendületet vesz (lásd 3a táblázat).Ez jóval alatta marad a Narodowy Bank Polskiennél frissebb inflációs előrejelzésének. A
8.2FISCAL DEVELOPMENTS risks over this period are mainly associatedwith fiscal imbalances and the possible impactof higher inflation expectations on wagedevelopments as a result of the economicrecovery and secondround effects from higherfood and oil prices as well as the recentincrease in indirect taxes.
Ebben az időszakban felfelé hatókockázatot elsősorban a fiskális egyensúlyhiánya és a magasabb inflációs várakozásoknaka bérek alakulására gyakorolt esetleges hatásajelenthet, melyet a gazdasági fellendülés,valamint az élelmiszerés olajárak, illetve aközvetett adók közelmúltbeli emelkedésénekmásodlagos hatása indokol.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 3.9%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 45.4%, i.e. below the 60%reference value.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartás GDParányos hiánya – jócskán meghaladva a3%os referenciaértéket – 3,9% volt, a GDParányos államadósság pedig 45,4%ot tett ki,tehát jóval a 60%os referenciaérték alattmaradt.
Compared with the previousyear, the deficit ratio increased by 0.3percentage point and the public debt ratio by4.3 percentage points.
Az előző évhez képest a hiány0,3 százalékponttal, az államadósság pedig4,3 százalékponttal emelkedett.
In 2004, the deficit ratiois forecast to rise to 5.6% and the public debtratio to 47.2%.
2004ben a GDPhez viszonyított hiány előre láthatólag5,6%ra, a GDParányos államadósság pedig47,2%ra növekszik.
In 2003, the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 0.5 percentage point,but not in 2002 (see Table 4). Poland iscurrently in an excessive deficit situation.
2002vel ellentétben2003ban a GDParányos hiánymutató 0,5százalékponttal haladta meg az államiberuházásokra fordított kiadások GDPhezviszonyított arányát (lásd a 4. táblázatot).Lengyelország jelenleg a túlzott hiányhelyzetében van.
Thebudget balance figures for Poland are not inline with ESA 95 due to the derogation for atransitional period granted recently by the Commission on the classification of a fundedpension scheme.
Lengyelország költségvetésiegyenlegadatai nincsenek összhangban anemzeti számlák európai rendszerével (ESA95), mivel nemrégiben egy átmeneti időszakraderogációt kaptak a Bizottságtól egytőkefedezeti nyugdíjrendszer besorolásáravonatkozóan.
The 2003 and 2004 budgetbalance figures for Poland will be around 1.5%of GDP lower after the derogation expires withthe EDP notification of March 2007.
Lengyelország 2003. és 2004. éviköltségvetési egyenlegadatai a GDP mintegy1,5%ával alacsonyabbak lesznek majd, ha2007 márciusában a túlzott hiány eseténkövetendő eljárás keretében történőértesítéssel a derogáció időszaka letelik.
Thebudget balance data before and after theseyears will also be affected.
Ezhatással lesz az ezt megelőző és ezt követő évekköltségvetési egyenlegadataira is.
The differencebetween total expenditure and total revenuedoes not equal surplus (+) / deficit () for theyears 1999, 2000 and 2002.
Az összeskiadás és az összes bevétel közötti különbségnem ad ki többletet (+)/hiányt () 1999re,2001re és 2002re.
It will beequally important to continue therestructuring of the economy and to acceleratethe privatisation process (in particular in thecoal industry and the railway sector), giventhat the share of the public sector is still ratherhigh, especially by comparison with economieswith similar GDPpercapita levels.
Az 1999től (amikortól kezdve rendelkezésreállnak államadósságra vonatkozó adatok) 2003ig eltelt időszakban az államadósság GDPhezviszonyított aránya 5,3 százalékponttalemelkedett (lásd a 2.a ábrát és az 5. táblázatot).
Nationalpolicies aimed at enhancing competition inproduct markets should be strengthened, inparticular in the energy andtelecommunications sectors. The relativelyhigh share of administered prices, of around27% of the CPI basket according to a broaddefinition by Narodowy Bank Polski, indicatesthat there is scope for further improvement inproduct market flexibility.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet fenntartása Lengyelországban többek között attól függmajd, hogy sikerüle megfelelő monetáris ésmegalapozott fiskális politikát kialakítani,illetve hiteles konszolidációs pályát követni.
Moreover,measures to enhance labour productivity andimprove the functioning of the labour marketare needed. The labour market is currentlycharacterised by a very high rate ofunemployment and a low participation rate.Moreover, it is hampered by a number ofstructural problems, such as low wagedifferentiation, skill mismatches, high taxwedges and low regional mobility.
Abéremeléseknek összhangban kellene lenniük amunkatermelékenység növekedésével,valamint a versenytárs országokban lezajlófolyamatokat is szem előtt kellene tartani.Ugyanilyen jelentőséggel bír a gazdaságátszervezésének folytatása és a privatizációsfolyamat felgyorsítása (elsősorban aszéniparban és a vasút ágazatban), mivel azállami szektor részesedésének aránya mégmindig meglehetősen magas, különösen, ha alengyel gazdaságot olyan gazdaságokkal vetjükössze, ahol az egy főre jutó GDP szintjehasonló.
In addition,the catchingup process is likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
A termékpiacok versenyét elősegítőnemzeti politikát – különösen az energia és atávközlési szektorban – erősíteni kellene.
Looking back over the years 1999 (the first yearfor which public debt data are available) to2003, the public debt ratio increased by 5.3percentage points (see Chart 2a and Table 5).It initially decreased from 40.1% in 1999 to36.8% in 2000, to broadly stabilise in 2001 andstrongly rise to 45.4% in 2003.
Aszabályozott áraknak a CPIkosárban valómagas, a Narodowy Bank Polski tágabbmeghatározása alapján megállapított mintegy27%os részesedése azt mutatja, hogylehetőség van a termékpiacok rugalmasságánaktovábbi javítására.
While the primarysurplus had a favourable impact on the publicdebt ratio in 2000, primary deficits increasedthe public debt ratio in 2001 to 2003.
Ezen kívül szükség van amunkatermelékenység javítását és amunkaerőpiac működésének fejlesztésétszolgáló intézkedésekre.
Thegrowth/interest rate differential had a debtreducing effect in 2000 but a debtincreasingeffect thereafter.
A munkaerőpiacotjelenleg nagyon magas munkanélküliségi rátaés alacsony aktivitási ráta jellemzi.
The patterns observed, inparticular in the past two years, illustrate therisks to the public debt ratio which can arise
Ezen kívülszámos strukturális probléma – mint példáulaz alacsony bérkülönbségek, a strukturálismunkaerőhiány, a munkát terhelő magas adók
POLAND the expenditure ratio in 2003 was 1 percentagepoint higher than in 1998.
LENGYELORSZÁG konjunkturális tényezők szerinti bontásban.
Poland’sgovernment revenue ratio decreased between1998 and 2003 by a total of 0.8 percentagepoint.
Azállami költségvetés egyenlegének nemkonjunkturális jellegű változásai tükrözhetnektartós szerkezeti átalakításokat vagy átmenetiintézkedések hatásait is.
The revenue and expenditure ratios arehigh in comparison with countries with asimilar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.
A rendelkezésre állóadatok arra utalnak, hogy a 2002. évi 0,3százalékponttal szemben 2003ban az átmenetiintézkedések 0,2 százalékponttal csökkentettéka GDParányos államháztartási hiányt.
when special factors exert upward pressure ondebt and compound the impact of insufficientprimary surpluses.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázat azt mutatja,hogy az államháztartás összes kiadásainak aránya1998 és 2000 között csökkent.
In this context, it may benoted that the share of public debt with ashortterm maturity rose between 1999 and2003.
Mindent egybevetve, akiadási arány 2003ban 1 százalékponttal voltmagasabb, mint 1998ban.
On the basis of the figures for 2003, theproportion of public debt with a shorttermmaturity is noticeable but, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
Lengyelország államibevételeinek aránya 1998 és 2003 közöttösszesen 0,8 százalékponttal esett vissza.
The proportion of foreigncurrencydenominated public debt is high andfiscal balances are relatively sensitive tochanges in exchange rates.
Ahasonló egy főre eső jövedelemmel rendelkezőországokhoz, sőt még egyes erősen fejlettországokhoz képest is magasak a bevételi éskiadási arányok.
Since 1996 a pattern of first decreasing andsubsequently increasing outturns has beenobserved for the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
A részletesebb 2.bábrából kitűnik, hogy a GDPhez viszonyítottállamadósság arányának növekedésében 2002ben és 2003ban a hiányadósság kölcsönhatásjátszotta a legnagyobb szerepet (lásd a 6.táblázatot).
Starting from a ratio of3.6% in 1996, the deficit narrowed to 0.7% of GDP in 2000 and then increased to reach 3.9%in 2003.
Míg 2000ben az elsődleges többletkedvező hatással volt az államadósságmutatójára, 2001 és 2003 között az elsődlegeshiány adatok viszont már növelték azállamadósságot.
As shown in Chart 3a, it rose overthree consecutive years by a total of 3.2percentage points.
A növekedés és a kamatlábközötti különbözetnek 2000benadósságcsökkentő, azután viszontadósságnövelő hatása volt.
No homogeneous estimatesof cyclically adjusted balances are available forthe Member States which joined the EU on 1May 2004.
A megfigyelt minták,különösen az utóbbi két év folyamán, azokra akockázatokra szolgáltatnak példát, amelyek azállamadósság nagyságának arányát akkorfenyegetik, ha különleges tényezők felfeléirányuló nyomást gyakorolnak az adósságra, ésaz elégtelen elsődleges többletek hatásávalegészülnek ki.
Chart 3b therefore does not breakdown the changes in the fiscal balance intocyclical and noncyclical factors.
Ebben az összefüggésbenmegemlíthető, hogy a rövid lejáratúállamadósság részaránya 1999 és 2003 közöttemelkedett.
Noncyclicalchanges in the government budget balancecould reflect either a lasting structural changeor the effect of temporary measures.
A 2003. évi adatok alapján a rövidlejáratú államadósság aránya említést érdemel,ám az adósságráta szintjét tekintetbe véve aköltségvetési egyenlegek viszonylag kevésséérzékenyek a kamatlábak változásaira.
Availableevidence suggests that temporary measuresreduced the deficit ratio by 0.2 percentagepoint in 2003, compared with 0.3 percentagepoint in 2002.
Ezentúlmenően a devizában denomináltállamadósság részaránya magas, és aköltségvetési egyenlegek viszonylag érzékenyenreagálnak az árfolyamváltozásokra.
According to the Polish mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated April 2004, thegeneral government deficit is expected to riseto 5.7% of GDP and the public debt ratio to49.0% of GDP in 2004 (including the secondpillar pension fund in the general governmentsector).
A 2004–2007 közötti időszakra tervezett, 2004áprilisában kelt lengyel konvergenciaprogrambanbemutatott közép távú költségvetési stratégiaszerint 2004ben az államháztartási hiányvárhatóan a GDP 5,7%ára, az államadósságpedig a GDP 49,0%ára növekszik (azállamháztartásba a második pillérnyugdíjalapokat is beleszámítva).
The increase in the deficit ratio isdriven mainly by a rise in expenditure.
A GDParányos költségvetési hiány mutatóemelkedésében elsősorban a kiadásoknövekedése játszik szerepet.
Inparticular, other expenditure is projected toincrease by 1.6 percentage points, in partreflecting outlays in conjunction with EUaccession.
Különösen azegyéb kiadások 1,6 százalékpontos bővüléséreszámíthatunk, részben az Európai Unióhoztörtént csatlakozással kapcsolatos kiadásokmiatt.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Az államháztartás összes bevételénekcsekély mértékű csökkenése várható 2004ben,mivel a társasági adó csökkentésének hatásatöbb mint kiegyenlíti az EUcsatlakozással
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio declined between 1998 and2000.
1996tól kezdve eleinte csökkenő, majdnövekvő tendencia volt megfigyelhető a GDParányos költségvetési hiány terén (lásd a 3.aábrát és a 7. táblázatot).
This occurred against the backdrop ofbuoyant output growth.
Az 1996. évi 3,6%osbázisról 2000re a hiány a GDP 0,7%áramérséklődött, majd 2003ban 3,9%igemelkedett.
In particular, othercurrent expenditure and capital expendituredecreased significantly.
Amint a 3.a ábra bemutatja, háromegymást követő évben – összesen 3,2százalékponttal – emelkedett.
More recently, withthe economy slowing down, the totalexpenditure ratio has risen again, largelyreflecting increases in spending on publicemployment and social transfers. On balance,
Az Európai Unióhoz 2004. május 1jén csatlakozotttagállamok ciklikus hatásoktól megtisztítottegyenlegeire nincsenek egybehangzó becslések.A 3.b ábra ezért nem ábrázolja a költségvetésiegyenleget konjunkturális és nem
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.Further improvements in the transparency andquality of statistical data would support themonitoring of fiscal developments.
pillér jövendő juttatásai közvetlenül abefizetett összegektől és a várhatóélettartamtól függnek majd, ténylegesenkiegyensúlyozott módon.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected.
Az új rendszerretörténő áttérés azonban még folyamatban van.Ha a tőkefedezeti pillért nem számítjuk bele azállamháztartásba, akkor a GDParányosállamháztartási hiány hozzávetőleg 1,5%kalmagasabb.
Poland’s partly funded pensionsystem operates according to definedcontribution principles.
Az adósságmutatók is nőnek.