natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation continued toincrease considerably in the first half of 2004,reaching 7.8% in August (see Table 3a).
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseitilletően 2004 első felében az éves HICPinflációszámottevően tovább emelkedett ésaugusztusban elérte a 7,8%ot (lásd 3.atáblázat).
Therecent acceleration of inflation was mainlydriven by a combination of oneoff factorsrelated to EU accession (changes in valueadded tax, excise tax and higher import pricesdue to customs duties), adjustments ofadministered prices, an increase inunprocessed food prices and oil priceincreases.
Az infláció közelmúltbeli gyorsulásátelsősorban az EUcsatlakozással kapcsolatosegyszeri tényezők hatása (az áfa és a jövedékiadó módosítása, illetve az importárak vámokmiatti emelkedése), a szabályozott árakkiigazítása, a feldolgozatlanélelmiszerárak ésaz olajárak emelkedése magyarázza.
As the effect of these factorsdiminishes the inflation rate is expected togradually return to lower levels.
E tényezőkhatásának enyhülésével az inflációs rátavárhatóan fokozatosan visszatér majd azalacsony szintre.
Lookingahead, the inflation forecasts of most majorinternational institutions are in a range of 4.05.8% for 2004 and 3.33.5% for 2005 (see Table 3b).
A jövőt illetően a legtöbbjelentős nemzetközi intézet inflációselőrejelzése szerint az infláció 2004ben4,0–5,8% között, míg 2005ben 3,3–3,5% közöttlesz (lásd 3.b táblázat).
This is considerably below the mostrecent inflation forecast of Latvijas Banka for2004 of 7%.
Ez az érték jóval alattamarad a Latvijas Banka 2004re vonatkozó7%os legutóbbi inflációs előrejelzésének.
Latvijas Banka estimates thatchanges in indirect taxes and administeredprices will add around 1.6 percentage points toinflation in 2004.
ALatvijas Banka becslése szerint a közvetett adókés a szabályozott árak módosításai mintegy1,6 százalékponttal fognak hozzájárulni azinflációhoz 2004ben.
Upside risks to inflation aremainly associated with the possible secondround effects of the current high level ofinflation and buoyant domestic demandfuelled by rapid credit expansion.
A felfelé ható kockázatelsősorban az infláció jelenlegi magas szintjének
The SDR is a basket currency comprising the US dollar (45%), theeuro (29%), the Japanese yen (15%) and the pound sterling (11%),with the weights (in parentheses) assigned by the IMF with effectfrom 1 January 2001 based on their roles in international trade andfinance.
Az SDR egy kosárvaluta, amely USA dollárból (45%), euróból(29%), japán jenből (15%) és angol fontból (11%) áll. A zárójelbenmegadott súlyozásokat 2001. január 1jei hatállyal az IMFállapította meg a nemzetközi kereskedelemben és pénzügyekbenbetöltött szerepük alapján.
The decrease in inflation was achieved inparallel with robust real GDP growth, whichaveraged over 6% between 1996 and 2003 (see Table 2).
Az infláció csökkenését a reálGDP erőteljesnövekedésével párhuzamosan érték el, amely1996 és 2003 között átlagosan meghaladta a6%ot (lásd 2. táblázat).
The unemployment rate has beengradually decreasing during the period underreview but remains at a high level despitebuoyant economic growth.
A vizsgált időszakbana munkanélküliségi ráta fokozatosan csökkent,de az élénk gazdasági fellendülés ellenéremagas szinten maradt.
The growth of unitlabour costs declined sharply from 1996 andturned negative in the period 20002002,reflecting the fact that growth in compensationper employee moderated while labourproductivity growth remained strong.
A fajlagosmunkaerőköltségek növekedése 1996 ótamarkánsan csökkent és 2000 és 2002 közöttnegatív volt, ami azt a tényt tükrözi, hogy azegy főre jutó jövedelem növekedésemérséklődött, míg a munkatermelékenységnövekedése erőteljes maradt.
Thisdecreasing trend of unit labour cost growthreversed in 2003 when compensation peremployee increased markedly, significantlyoutpacing productivity gains.
A fajlagosmunkaerőköltségek növekedésének e csökkenőtendenciája 2003ban megfordult, amikor azegy főre jutó jövedelem markánsan megnőtt,
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Latvia will be dependent on, inter alia, theconduct of sound macroeconomic policies, inparticular fiscal restraint.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet megteremtése Lettországban többek között attól függ majd,hogy sikerüle megalapozott makroökonómiaipolitikát folytatni, különös tekintettel a fiskálismegszorításokra.
Wage increasesshould be in line with labour productivitygrowth and take developments in competitorcountries into account.
A béremeléseknekösszhangban kellene lenniük amunkatermelékenység növekedésével ésfigyelembe kellene venniük a versenytársországokban lezajló folyamatokat is.
Although Latvianproduct markets went through a deregulationprocess in the 1990s and are regarded asfunctioning rather efficiently, the share ofadministered prices in the Latvian CPI basketamounts to 16%, according to Latvijas Banka,which may be seen as an indication that there isscope for further improvement in productmarket flexibility.
Bár a letttermékpiacok az 1990es évekbenliberalizációs folyamaton mentek keresztül, ésműködésük igen hatékonynak tekinthető, a Latvijas Banka szerint a szabályozott árak a CPI ko s á r 16%át teszik ki, ami azt mutatja,hogy a termékpiacok rugalmassága továbbfejleszthető.
Moreover, thecatchingup process is also likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
Az ezeken a területeken elérteredmények elősegíthetnék a potenciáliskibocsátás növekedését és Lettország magasmunkanélküliségi rátájának csökkentését.Ezen kívül az elkövetkező évekbenvalószínűleg a felzárkózási folyamat is hatássallesz az inflációra, bár e hatás pontos mértékétnehéz megbecsülni.
4.2FISCAL DEVELOPMENTS
4.2FISKÁLIS FOLYAMATOK
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 0.6 percentagepoint (see Chart 2a and Table 5).
Az előző évhez képest ahiánymutató 1,2 százalékponttal csökkent, az adósság GDP mutató százalékponttal növekedett. hiánymutató előreláthatólag pedig 2004ben 2,0%ra,
After aninitial decrease until 1998, the ratio reverted toclose to its 1996 level by 2000 and increasedfurther by 1.5 percentage points by 2003.
Az 1996 és 2003 között eltelt időszakban az adósság GDP mutató 0,6 százalékponttalnövekedett (lásd a 2.a ábrát és az 5. táblázatot).Az 1998 előtti csökkenést követően 2000re amutató visszatért 1996. évi szintjére, 2003igpedig újabb 1,5 százalékponttal növekedett.
Asshown in greater detail in Chart 2b, thestrongest factor underlying the increase in thepublic debt ratio was the primary deficit, whichwas particularly large in the years 1999, 2000and 2002.
Arészletesebb 2.b ábrából kitűnik, hogy azállamadósság növekedésében a legnagyobbszerepe az elsődleges hiánynak volt, amelykülönösen 1999–2000, illetve 2002 folyamánduzzadt fel.
Deficitdebt adjustments had,overall, a debtdecreasing effect, particularlyin 2002 (Table 6).
A költségvetési hiány–adósságkölcsönhatásoknak összességében véveadósságcsökkentő hatásuk volt, főként 2002ben (lásd a 6. táblázatot).
The growth/interest rate differential also had a small overall downwardeffect, as it was positive throughout the 200003 period.
A növekedés és akamatláb közötti különbözet is némilegcsökkentette az államadósságot, mivel a 2000–2003 közötti időszakban végig pozitív volt.
The patterns observed during themid1990s and early2000s may be seen asindicative of the close link between primarydeficits and adverse debt dynamics,irrespective of the starting level of debt –which in the case of Latvia was comparativelylow.
Az1990es évek derekán és a 2000es évek elejénmegfigyelt minták — az államadósság kiinduló,Lettország esetében viszonylag alacsonyszintjétől függetlenül — az elsődleges hiány ésaz azzal ellentétes adósságdinamika közöttiszoros kapcsolat jeleinek tekinthetők.
In this context, it may be noted that theshare of public debt with a shortterm maturitydecreased steadily between 1996 and 2002 (see Table 5).
Ebbenaz összefüggésben megemlíthető, hogy a rövidlejáratú államadósság részaránya 1996 és 2002között folyamatosan csökkent (lásd az 5.táblázatot).
It then increased significantly in2003.
Azt követően 2003ban jelentősenmegnőtt.
On the basis of the figures for 2003, theproportion of public debt with a shorttermmaturity is noticeable but, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
A 2003. évi adatok alapján a rövidlejáratú államadósság aránya érzékelhetőugyan, de az államadósság mutatójának szintjéttekintetbe véve a költségvetési egyenlegekviszonylag kevéssé érzékenyek a kamatlábakváltozásaira.
The proportion of foreigncurrencydenominated public debt, which wasrelatively stable between 1996 and 2003, ishigh, and since 2001 this debt has mostly beendenominated in euro.
A devizában fennállóállamadósság aránya 1996 és 2003 közöttviszonylag stabilnak volt mondható, jelenlegmagas szinten van, 2001 óta főként euróbandenominált.
The Latvian currency is pegged to the specialdrawing right, and the exchange rate regimefunctions in a similar way to a currency board.
Az alacsony adóssághányadnakköszönhetően a költségvetési egyenlegekviszonylag kevéssé érzékenyek a kamatlábakváltozásaira.
Since 1996, a pattern of volatile outturns hasbeen observed for the deficit to GDP ratio.After positions close to balance or in surplus in199698 a deficit of 4.9% of GDP was recordedin 1999.
A lett fizetőeszköz a különlegeslehívási joghoz kötött, az árfolyamrendszer
LATVIA is required for Latvia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
LETTORSZÁG pedig olyasféleképpen működik, mint egyvalutatanács.
available for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
támaszkodik, azzal számol, hogy 2004ben azállamháztartási hiány várhatóan a GDP 2,1%áig emelkedik, az államadósság GDP mutatópedig 16,2% lesz.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.The noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Az államháztartás összeskiadásainak aránya az előrejelzések szerint37,6% körül alakul, az összes bevétel pedig a GDP 35,6%át teszi ki. Jelenleg semmi nemutal olyan lényeges intézkedésekre,amelyeknek átmeneti hatása lenne a 2004. éviköltségvetésre.
Available evidence suggests thattemporary measures increased the deficit ratioby 0.1 percentage point in 2003, comparedwith no net impact in 2002.
Az előrejelzések szerint azállamháztartási hiány 2005ben nagyjábólváltozatlan szinten marad, majd 2007ben a GDP 2,0%ra csökken, miközben azállamadósság folyamatosan növekszik, amíg2007ben el nem éri a GDP 17,7%át.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
1996 óta a GDParányos hiány alakulásaváltozó képet mutatott.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
1996–98 közöttegyensúlyközeli pozíciót vagy többletetfigyelhettünk meg, 1999ben pedig a hiány a GDP 4,9%át tette ki.
Prudent fiscal policies arewarranted in light of Latvia’s large currentaccount deficit and the fact that its inflationrate is considerably above the reference value.
Azután 2000ben 2,8%ra, 2001ben pedig 2,1%ra csökkent, 2003ban pedig 1,5% volt a hiány (lásd a 3.a ábrát ésa 7. táblázatot).
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio increased between 1996 and1999 but declined afterwards.
Az EUhoz 2004. május 1jéncsatlakozott tagállamok ciklikus hatásoktólmegtisztított egyenlegeire nincsenekegyöntetű becslések.
In particular,current expenditure decreased significantlybetween 1999 and 2003, reflecting decreasingsocial benefits and, to a smaller extent,reduced compensation of public employees.On balance, the expenditure ratio in 2003 was1.5 percentage points lower than in 1996,reflecting essentially the decline in currentexpenditure.
A 3.b ábra ezért nemábrázolja a költségvetési egyenlegetkonjunkturális és nem konjunkturális tényezőkszerinti bontásban.
Government revenue in relationto GDP increased between 1996 and 1998 anddeclined between 1998 and 2002.
Az állami költségvetésegyenlegének nem konjunkturális jellegűváltozásai tartós szerkezeti változások vagyátmeneti intézkedések hatásait tükrözhetik.
It was 2.5percentage points lower in 2003 than in 1996,essentially reflecting a decrease in indirecttaxes and social security contributions.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy2003ban átmeneti intézkedések növelték mega hiánymutatót 0,1 százalékponttal, ehhezképest 2002ben a nettó hatás nulla volt.
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could also make a contribution tofiscal consolidation while promoting economicgrowth and real income convergence in thecontext of completing the process of transitionto a market economy.
Az államadósság GDP mutató lehetségesjövőbeli alakulását illetően az EKBkonvergenciajelentése nem tér ki e kérdésrészleteire azoknak az országoknak azesetében, amelyek GDParányosállamadóssága 2003ban 60% vagy az alatt volt.A jelenlegi folyamatok azonban arra utalnak,hogy az államadósság növekszik, de a beláthatójövőben egyelőre még 60% alatt tartható.Lettország jelenlegi tetemes folyófizetésimérleghiányának és annak fényében,hogy az infláció állandóan meghaladja areferenciaértéket, óvatos költségvetésipolitikára van szükség.
As highlighted in Table8, from around 2010 onwards a marked ageingof the population is expected.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 1996–1999 közöttemelkedett, majd utána csökkent.
Latvia benefitsfrom a low public debt ratio, a growing fullyfunded pillar of the pension system and the factthat the payasyougo system now works as anotional defined contribution system, wherepension benefits are automatically adjusted tochanges in the contributions base and lifeexpectancy.
Különösen afolyó kiadások csökkentek jelentős mértékben1999–2003 között, ami a szociális juttatásokcsökkenésének, és kisebb mértékben aközalkalmazotti fizetések csökkenésénektudható be.
Consequently, the system shouldremain balanced, with stable contributionrates despite population ageing.
A kiadások aránya 2003ban 1,5%százalékponttal volt alacsonyabb az 1996osmértéknél, ami elsősorban a folyó kiadásokcsökkenésének köszönhető.
However, thetransition to the new arrangement is stillongoing.
A GDPhezviszonyított állami bevétel 1996–1998 közöttnövekedett, majd 1998–2002 közöttvisszaesett.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
2003ban 2,5 százalékponttalmaradt el az 1996. évi adattól, ez lényegében aközvetett adók és társadalombiztosításijárulékok csökkenésére vezethető vissza.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Latvian lats didnot participate in ERM II (see Table 9a). Inview of the exchange rate regime, the evolution
A 2004–2007 közötti időszakra tervezettkonvergenciaprogramban bemutatott lettközéptávú költségvetési stratégia, amely 2004májusában kelt és 2004. év eleji adatokra
According to the Latvian mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the start of the year,the general government deficit is expected toincrease to 2.1% of GDP and the public debtratio to 16.2% in 2004.
Jelentős előrelépést jelentene a költségvetéshelyzetének megszilárdításában, ha az adó ésjuttatási rendszert a munkavállalást ösztönzőtényezők erősítésével úgy alakítanák át, hogytámogassa a foglalkoztatást; ez a gazdaságinövekedést és a reáljövedelmekkonvergenciáját is elősegíti a piacgazdaságratörténő áttérés befejezésének folyamatában.
The generalgovernment total expenditure ratio is projectedat 37.6% and the total revenue ratio at 35.6%.There is currently no evidence of significantmeasures with a temporary effect in the 2004budget.
A8. táblázatból kiviláglik, hogy hozzávetőleg2010től kezdve a népesség rohamos
of GDP in the period 19962003.
tíznapos mozgó átlagok alapján – legfeljebb13,1% volt.
The deficitstood at 7.6% of GDP in 2003 (see Table 11).From a financing perspective, foreign directinvestment made a significant contribution in2003 (about 2.4% of GDP), which is, however,somewhat lower than in 2002.
A vizsgált időszakban a lat euróhozviszonyított árfolyama viszonylag jelentősvolatilitást mutatott a napi százalékosváltozások évesített szórásában mérve (lásd 9.btáblázat).
The externaldeficits translated into a growing negative netinternational investment position, which rosefrom about 6% of GDP in 1996 to 44% in 2003.It may be recalled that Latvia is a small, openeconomy with – according to the most recentdata available – a ratio of foreign trade ingoods and services to GDP of 42.3% forexports and 55.2% for imports.
elöregedése várható. Lettország előnye, hogy államadósság GDP mutatója rendkívülalacsony, tőkefedezeti nyugdíjpillérenövekszik, a felosztókirovó rendszer pedigmár a fogalom meghatározása értelmében vettjárulékrendszerként működik, amelyben anyugdíjjárulékokat önműködően a járulékalapváltozásaihoz és a várható élettartamhozigazítják.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 29.7% and79.3% respectively.
Következésképpen a rendszernekkiegyensúlyozottnak kell maradnia, ahozzájárulás mértékének a népességelöregedése ellenére állandónak kell lennie.
The corresponding figuresfor imports as a percentage of total importswere 39% and 75.4%.
Az elöregedés általános problémájánakleküzdésében segít, ha a közkiadásoktervezésében már a demográfiai helyzet előrejelzett romlása előtt elegendő mozgásteretbiztosítanak.
4.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
4.3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA
In the reference period from September 2003to August 2004 longterm interest rates in Latvia were 5.0% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
Hosszabb távú kitekintésben mind az euróhozképest kétoldalúan, mind effektív módon a lettlat reálárfolyama 2004 szeptemberében közelállt a történelmi átlagokhoz, amelyeket 1996első negyedévétől és az euró bevezetésétőlszámítanak (lásd 10. táblázat).
of the Latvian lats against the euro in thereview period mainly reflected movements inthe euro against the US dollar and, to a smallerextent, against the Japanese yen and the poundsterling.
Ugyanakkor eszámokat óvatosan kell értelmezni, mert areferenciaidőszakban Lettországban apiacgazdaságra való áttérés folyamata zajlott,ami bonyolítja a reálárfolyam alakulásánaktörténeti áttekintését.
Specifically, the strength of the euroagainst the other major currencies between October 2002 and the end of 2003 translatedinto a weakening of the Latvian lats against theeuro in the same period.
Más külső fejleményeketilletően, Lettországot következetesen a folyófizetésiés tőkemérlegek óriási együttes hiányaijellemezték: 1996 és 2003 között a hiány a GDP 4,29,5%a között mozgott.
Themaximum downward deviation from thisbenchmark – based on tenday movingaverages of daily data – was 13.1%.
6%ról2003ra 44%ra emelkedett.
In theperiod under review the exchange rate of thelats against the euro showed a relatively highdegree of volatility, as measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges (see Table 9b).
Figyelembevehető, hogy Lettország egy kicsi és nyitottgazdaság, ahol – a rendelkezésre állólegfrissebb adatok szerint – az áruk ésszolgáltatások külkereskedelmének GDPhezviszonyított aránya az export esetén 42,3%, azimport esetén pedig 55,2%.
At the same time, theshortterm interest rate differential against thethreemonth EURIBOR increased from 0.8percentage point in the fourth quarter of 2002to 2.0 percentage points in the third quarter of2004 (see Table 9b).
2003ban azeuróövezetbe és az EUba irányuló kivitelrészesedése a teljes exportból 29,7%, illetve79,3% volt. A teljes importból ez az arány39%ot, illetve 75,4%ot tett ki.
From 2001 until early 2003, longterm interestrates in Latvia declined, reflecting lowinflationary pressures (see Chart 6a).2Sincethen, they have stabilised and fluctuated in avery narrow range around 5%.
A 2002 októbere és 2004 szeptembere közöttireferenciaidőszakban a lett lat nem vett résztaz ERM IIben (lásd 9.a táblázat).
This has partlyreflected improving issuance conditions in linewith favourable economic developments in Latvia. Mirroring the developments in Latvianlongterm interest rates, the longterm interestrate differential with the euro area declineduntil early 2003.
Azárfolyamrezsim tekintetében a vizsgáltidőszakban a lett lat alakulása az euróhozképest főként az eurónak az amerikai dollárral,és kisebb mértékben az eurónak a japán jennelés az angol fonttal szembeni mozgásáttükrözte.
In August2004, the differential was 0.7 percentage point.The low longterm interest rate differential hasbeen maintained despite a significant increase
Az euró más főbb valutákkalszembeni erős pozíciója a 2002 októbere és2003 vége közötti időszakban a lett lat euróvalszembeni gyengülését hozta ugyanezenidőszakban.
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Latvia.
Ezt követően a lat/euró árfolyamnagyjából stabilizálódott.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Latvian lats in September2004 was close to historical averages, ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Latvia was subject to a processof transition to a market economy in thereference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
E tényezők mellett alett fizetőeszközt következetesen sokkalalacsonyabb árfolyamszinten váltották, mint a2002. októberi, euróhoz viszonyított átlagosárfolyama (0,595 lat/euró, 100ra normálva az5. ábrában), amelyet ERM II középárfolyamhiányában szemléltetési célbólreferenciaértéknek használnak, az eddigijelentések gyakorlatát követve, anélkül, hogyaz tartalmazna bármilyen megítélést amegfelelő árfolyamra vonatkozóan (lásd5. ábra és 9.a táblázat).
LATVIA in the inflation differential between Latvia andthe euro area from 2003 onwards, as thisincrease was caused mainly by oneoff factors(see Section 4.1).
A lett hosszú távúkamatlábak alakulásának megfelelően azeuróövezethez képest a hosszú távú kamatlábkülönbözet 2003 elejéig csökkent, majd enyhénnőtt, és 0,6–0,8 százalékpont között mozgott areferenciaidőszak végéig hátralevő idő javarészében (lásd 6b ábra). 2004 augusztusában akülönbözet 0,7 százalékpont volt.
The relatively stabledevelopments in the interest rate differentialsupport the continuation of sound fiscalpolicies in Latvia.
Akamatlábkülönbözet viszonylagos stabilitásahozzájárul Lettország egészséges fiskálispolitikájának folytatásához.
For the concluding summary on Latvia, pleasesee the “Introduction and Executive Summary”.
A Lettországról szóló összegzést lásd a„Bevezetés és vezetői összefoglaló” címűrészben.
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Latvianlats
(b)A lett latra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
IVLONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTSTable 12Longterm interest rates Chart 6:(a) Longterm interest rate
4A HOSSZÚ TÁVÚ KAMATLÁBAK ALAKULÁSA12. táblázat:Hosszú távú kamatlábak6. ábra:(a) Hosszú távú kamatláb