natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In other countries, the suffrage rights were introduced later on: Bulgaria 1937, Slovenia 1945 and Romania 1946.
Annak magyarázatát, hogy ezek azországok sorban megadták a választójogot női lakosaiknak a fentebb említettelméletben és az I. világháború összefüggésében5kell keresni.
Women’s Suffrage in the Enwise Countries and the EU Member States
Női választójog az Enwise országokban és az EU tagállamokban
Belgium (to vote)*, Luxembourg,the Netherlands (to vote), Sweden*
Ország Románia* Portugália*, Spanyolország Portugália* Bulgária (szavazati jog)*Bulgária**, Franciaország Szlovénia Olaszország, Románia**Belgium**Görögország Portugália**
Country Romania* Portugal*, Spain Portugal* Bulgaria (to vote)*Bulgaria**, France Slovenia Italy, Romania**Belgium**Greece Portugal**
Ország Finnország Dánia Hollandia (képviselői jog)Ausztria, Észtország, Németország,Magyarország, Írország*, Lettország,Litvánia, Lengyelország, Egyesült Királyság*Belgium (szavazati jog)*, Luxembourg,Hollandia (szavazati jog), Svédország* Csehszlovákia Belgium (képviselői jog)*, Svédország**Írország**, Egyesült Királyság**
Source: www.ipu.org Notes: * Right subject to conditions or restrictions** Conditions or restrictions lifted
Forrás: www.ipu.org Megj.: * A jog korlátozott és feltételekhez kötött ** Feloldták a korlátozásokat és egyéb feltételeket
The ambivalent gender contract under communism If the precommunist gender constellation was a mixture of modernisationand conservatism, the communist can be called a modernisation without liberation.
A NEMZETI IKONOKTÓL A SZUPERNŐKIG alkotmányos jogok mellett hamar elfogadták a kifejezetten a nők egyenjogúságátcélzó törvényeket is.
In the Baltic States however, newlyestablished women’s organisations existedduring the Soviet times, but under strongcontrol of the Communist Party.
A balti államokban ugyan léteztekújonnan alakult nőszervezetek a szovjetidők alatt is, de a Kommunista Párt erősellenőrzése alatt.
tions6and their networks, and by total censorship of public speech, whichprevented any free reflections of what was going on in society (except informer Yugoslavia).
A nemek közötti szerződés ambivalenciája a kommunizmus alatt Míg a kommunizmus időszaka előtt a nemek kérdésének megközelítése ahaladó szellem és a konzervativizmus kettősségét mutatta, a kommunizmusalatti helyzetet a felszabadulásnélkülimodernizációjellemezte.
The latter policies were designed in the programmedocuments of the central committees of the Communist Party and indeedgradually implemented in the following areas: ideological advocacy of gender equality, access to all professions for both sexes, affirmative action inthe sphere of political representation at both top and local levels, supportof educational advancement of women, coeducation as an automatic rulein all schools (moreover, non-sexist education was practised in primaryschools, for instance in practical subjects: boys and girls were trainedtogether in woodwork, sawing, cooking… but this varied from country tocountry and also from decade to decade), a well organised infrastructureof nurseries, kindergartens and after-school care of pupils, which made itpossible for women to be both mothers and fulltime workers.
A politikaielitnek a nők helyzetével kapcsolatos törekvéseit két, alapvetően egymásnakellentmondó irányvonal jellemezte: egyrészről a nőktől megvonták annaklehetőségét, hogy hallassák a hangjukat és hogy önállóan cselekedjenek,másrészről viszont az állampolitika a nők társadalmi helyzetének továbbimodernizálásátvallotta céljának.
Workingmothers were further legally protected during maternity leave (which hadbeen gradually prolonged) and during care of their children when ill.
Az első célt egyszerűen el lehetett érni,hiszen a törvény megvonta a gyülekezési jogot, megszüntette az összes civilszervezetet, ideértve a női alapszervezeteket6és azok hálózatait is, továbbá totáliscenzúra alá vonta a közéleti megnyilvánulásokat, ami meggátolt minden, atársadalomban lezajló eseménnyel kapcsolatos kritikát (eltekintve a volt Jugoszláviától).
Single mothers were relatively well protected by state benefits ensuring minimum standards of living , fathers of their children were easily made to payalimony, for virtually every man and woman was a state employee and thusalso intervention into the salaries by the court via the employer was easyand often occurred.
A második politikai irányvonal elemeit a Kommunista Párthelyi központi bizottságai fektették le a vonatkozó programdokumentumokban,és ezek a következő területeken fokozatosan bevezetésre is kerültek: a nemiegyenlőség ideológiai támogatása, bármely hivatás űzésének lehetőségemindkét nem számára, a politikai képviselet terén pozitív megkülönböztetésfelsőbb és helyi szinten egyaránt, a nők oktatásának támogatása, a koedukációautomatikus megvalósítása minden iskolában (sőt az általános iskolákban anemi vonásokat tökéletesen figyelmen kívül hagyó oktatást folytattak: afiúknak és a lányoknak együtt tanították a barkácsolást, varrást, főzést…jóllehet ez időszakonként és országonként is változott), bölcsődék, óvodák ésnapközi-otthonok jól megszervezett hálózatának létrehozása, ami lehetővétette a nők számára, hogy anyák és teljes munkaidőben foglalkoztatott dolgozóklegyenek egyszerre.
Last but not least, abortion laws became more or lessliberal, in most cases they were adopted in the 1950s (in Romania itbecame restrictive again later on).
A dolgozó anyák ezen kívül még jogi védettségben isrészesültek a szülési szabadság (amit fokozatosan meghosszabbítottak) és agyermekek betegsége miatt kivett szabadság ideje alatt.
In all the Enwise countries, the statepolicy towards women was aimed at ensuring their employment (on thebasis of the general right to work) and at making it possible for them to
Az egyedülálló anyákviszonylag komoly védelmet kaptak az államtól, egy minimális életszínvonalatbiztosítottak számukra, a gyermekek apját általában kötelezték a gyerektartás
A different history for former Yugoslavia liberal and more open, but at certain times hadextremely fast economic development, which madeupwards mobility for women rather easy, and notdependent on Party membership; 3) differences intransitionincluding wars!; 4) differences in thedevelopment of women's movements in the 1980sand 1990s; and 5) development of knowledgeabout women, that existed in the Balkans and thatnobody had in the Enwise countries.
2.) másfajta kommunizmus terjedt el, mely nemcsak liberálisabb és nyitottabb volt, hanembizonyos időszakokban hihetetlen gyors gazdaságifejlődést produkált, ami a felfelé való mobilitástmegkönnyítette a nők számára, illetve nem tetteazt a párttagság függvényévé; 3.) másfajtaátmenet volt jellemző, ideértve a háborúkat is!; 4.) a nőmozgalmak másfajta fejlődést mutattak az1980-as és 1990es években; és végül 5.) a nőkrőlvaló tudás olyan mértékben fejlődött, ami a Balkánon kívül egy Enwise országra sem voltjellemző.
Additionally,the issue of development and even poverty might bemore relevant for the Balkans.
Ezen kívül a Balkánon a fejlődés és aszegénység kérdésköre is sokkal inkább felmerül.
In the case of former Yugoslavia, the gender contractwas not based on the idea of equality, but rather onthat of complementarity of inequality.
A volt jugoszláv állam esetében a nemiszerződések nem az egyenlőséggondolatán,hanem az egyenlőtlenség komplementaritásánakelvén nyugodtak.
Women weresimply subjected to the national goals, not as equals(which might have been the case for Central Europe, but not for the Balkans), but ascomplementary to men (men warriors, women -caregivers).
A nőket egyszerűen csakalávetették a nemzet céljainak; nem, mint egyenlőembereket (ami Közép-Európára akár igaz islehetett, de a balkáni helyzetre semmiképpen),hanem mint a férfiakat kiegészítő, komplementerpolgárokat (a férfiak, mint katonák, a nők, mintgondoskodók).
This different gender patterns could beexplained by 1) different precommunist cultures informer Yugoslavia, including differences likebetween Muslims and Christians or different gendercontracts existing in public and private spheres;2)different communism, which was not only more
Ezt a másfajta nemi sémát akövetkezőkkel magyarázhatjuk: 1.) a volt Jugoszláviát másfajta kommunizmus előtti kultúrajellemezte, ideértve a keresztények és amuzulmánok közötti különbségeket, és másfajtanemi szerződések a köz- és magánszférában;
Polish poster:“We greet the women who workfor peace and growth of the fatherland!”Source: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Lengyel poszter: „Köszöntjük a szülőhazánk gyarapodásánés békéjén munkálkodó nőket! „Forrás: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Polish poster: “March on, Youth, in the struggle for happy socialist Polish countryside”Source: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Lengyel poszter: „Előre, fiatalok, küzdjünk meg a boldogabblengyel szocialista vidékért!”Forrás: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Interestingly, in this context, the onlysphere free from the interventions of thestate was the family, which had atraditional structure.
Érdekes módon ebben a kontextusban azegyetlen, az állami beavatkozástólfüggetlen szféra a hagyományosszerkezettel bíró család volt.
This was oftenemphasised in criticism.
Ezt a kritikákgyakran fel is emlegették.
combine motherhood and profession life. Thus a continuousemploymentmodelcame about, specific for the communist period, meaning that, during their productive years, women combined work and family and continued to work even when they had children, or only with very short interruptions.
megfizetésére, és mivel gyakorlatilag minden férfi és nő állami alkalmazottvolt, ezért a bérek kifizetésébe egyszerűen beavatkozhatott a bíróság, amipersze gyakran meg is történt.
Such a high rate of employment and real work involvement wasexceptional among Western European women.A situation replete with irony thus came about: women’s movement wasbeing liquidated and being denounced as a bourgeoislegacy: women werepolitically isolated from each other and from women’s movements abroad.And yet within a short time, in most communist countries, during the1950s (in the Baltic States in the 1940s), they obtained a set of possibilities, which conspicuously corresponded to the catalogue of goals the second wave women’s movement was fighting for in the 1960s and 1970s inbourgeoiscountries.
Végül a terhességmegszakításhoz kapcsolódótörvényeket is többé-kevésbé liberalizálták, és ezeket a törvényeket a legtöbbesetben már 1950-es években meghozták (Romániában a későbbiekbeninkábbakorlátozások domináltak).
The other side of the irony was that the politicalopposition to the communist regime (meaning some dissent groups, for noopen oppositions was possible) tended to stick to conservative values andto idealise7the traditional gender patterns.
Az Enwise országok mindegyikében anőkkel kapcsolatos állami politika arra irányult, hogy biztosítsák a foglalkoztatást(a munkához való általános jog alapján), illetve hogy az anyaságösszeegyeztethetővé váljon a szakmai karrierrel.
There were several reasons: theopposition was often linked to a church, which was oppressed by the communist regimes, but also the less religious parts of these societies found itdifficult to accept the way the communist regime was removing traditional culture by force.
Egy, a kommunista időszakrajellemző folyamatos foglalkoztatásimodellszületett meg, ami azt jelentette,hogy az aktív éveik alatt a nők összehangolták a családi életet a munkával, ésa gyermekek születése után is – esetleg nagyon rövid megszakításokkal –tovább dolgoztak.
Thus traditional gender patterns (meaning mostly thebourgeoismodel) came to form part of those values, which merited protection.
Ennek ellenére rövid időn belül, az 1950-esévekre (a balti államokban az 1940-es években) a legtöbb kommunista országbana nők hozzájutottak bizonyos lehetőségekhez, melyek feltűnően hasonlítottakazokhoz a célokhoz, melyekért a burzsoáországokban az 1960-as és 1970-esévekben második hullámként megjelenő nőmozgalmak harcoltak.
In addition, gender equality was part of official politics andturned to caricature in many respects, thus the issue became stigmatisedfor the opposition.
Az érmemásik oldalán pedig a kommunista rezsim politikai ellenzéke (azaz inkábbnéhány, eltérő véleményt hangoztató csoport, mivel a nyílt ellenálláslehetetlennek tűnt) általában ragaszkodott a konzervatív értékekhez, ésidealizálta7a hagyományos nemi sémákat.
Last but not least, oppositional struggles for politicalrights followed mainly (and often solely) the battle of totalitarianism versus democracy.
Ennek több oka is volt: az ellenzékimozgalmak gyakran egy-egy egyházhoz kapcsolódtak, melyeket a kommunistarezsim elnyomás alatt tartott, de még ezen körök kevésbé vallásos tagjai isnehezen tudták elfogadni, hogy az állam erőszakkal semmisíti meg ahagyományos kultúrát.
In communist countries, women were, at the same time, empowered anddisempowered.
Mivel a hagyományos nemi sémák (azaz többnyire aburzsoámodell) szintén beletartoztak ebbe az értékrendbe, kiérdemelték avédelmet.
There was discontinuitywith the precommunist women’sactivism and self-reflection and continuityin the opening up of the publicsphere to them.
Ezen felül a nemek közötti egyenlőség a hivatalos politika részévévált, ám sok szempontból leginkább saját karikatúrájába fordult, ezért akérdéskört az ellenzék természetszerűleg zászlajára tűzte.
The most radical critiques of communist regimes say thatwomen were just misused and exploited by these regimes.
Végül, de nemutolsósorban az ellenzék politikai jogokért folytatott küzdelme elsősorban –és gyakran kizárólag – a totalitarizmusnak a demokráciával folytatott harcakéntjelent meg.
The most frequent argument is that the traditional male professions were open towomen solely in order to get a cheap labour force, especially in industry.Yet the sociological data show a more complex picture of women’s employ-mentand testify to a real improvement of women’s social status duringcommunism.
A kommunista országokban a nőket egyszerre ruházták fel bizonyos jogokkal,és vontak meg tőlük másokat.
In fact, the majority of women, especially in agriculturalcountries, always worked hard, as farmers, factory workers, servants,before communism.
A kommunizmus előtti nőmozgalmaktevékenységeiben és önmaguk megítélésében töréskövetkezett be, miközbenfolyamatosságmutatkozott abban, hogy a közszféra egyre inkább megnyílottelőttük.
It is true that the number of women in factoriesincreased after the communist takeover, and as a sign of women’s modernisation, they were depicted with machines and as strong, which created the typical stereotype of a woman under communism.
A kommunista rezsimek legradikálisabb kritikusai szerint a nőketezekben az időkben egyszerűen kihasználták, illetve kizsákmányolták.
Yet the statisticsshow that, at the same time, the young generation of women was rapidlycatching up with men at the level of education (an open university systemmade it possible also for the older generation), so that by the end of 1970s,they achieved parity with male students on the secondary and in themajority of the Enwise countries also on the tertiary levels.
Aleggyakoribb érv az, hogy a hagyományosan férfimunkákat csak azért nyitottákmeg a nők előtt, hogy olcsó munkaerőre tegyenek szert, legfőképp az iparban.A szociológiai adatok azonban a nők foglalkoztatásátárnyaltabban mutatjákbe, és bizonyítják, hogy a nők társadalmi helyzete ténylegesen javult akommunizmus idején.
With it, thestructureof female occupation was gradually changing and a sizeable num-
Valójában ugyanis a nők nagy része, főként azagrárországokban, mindig is keményen dolgozott földművesként, gyári
FROM NATIONAL ICONS TO SUPERWOMEN
A NEMZETI IKONOKTÓL A SZUPERNŐKIG munkásként, szolgálóként a kommunizmus előtt is.
And yet, despite all the propaganda on gender equality and the growingprofessional skills in women, and despite attempts of a non-sexist education, the horizontal and vertical segregationbetween the two sexes were notlessening, but rather deepening.
A statisztikák ugyanakkor azt mutatják,hogy a fiatal nők új nemzedéke hamar behozta a férfiakkal szembeni lemaradásátaz oktatás területén – illetve a nyitott egyetemi rendszer ezt az idősebbekszámára is lehetővé tette –, így az 1970es évek vége felé már ugyanannyi lányvett részt a középfokú oktatásban, mint fiú, és az Enwise országok többségébena felsőfokú oktatásban is egyenlő volt az arány.Ezzel együtt fokozatosanváltozott a nők foglalkoztatásának szerkezeteis, azaz jelentős számban kezdtekellátni magasabb képzettséget igénylő feladatokat.
The labour market was segregated intobetter paid male and worse paid female areas and despite the fact thatmore and more women were entering highly qualified professions, it wasnot mirrored in leading positions.
Az egyetemet végzettekközött számottevően megnőtt a női orvosok, tanárok és ügyvédek száma, sőte tekintetben gyakran már maguk mögött hagyták a férfiakat.
Neither was it atheme in the social sciences.
A női kutatókszáma is fokozatos növekedést mutatott.
As was repeatedly stated by the members ofthe Enwise Expert Group, namely the up to now persisting lackof genderawarenessin the majority of women themselves, including women in science, has turned out to become the major breaking factor to women’scareer advancement: in terms of career limits being accepted as a naturalconsequence of their dual role, and in terms of very low sensitivity tounequal treatment.
És mégis, a nemek közötti egyenlőséget hirdető propaganda, a nők egyregyarapodó szaktudása és a nemi megkülönböztetést negligáló oktatás irányábatett erőfeszítések ellenére a két nem közötti horizontális és vertikális szegregációnemhogy csökkent volna, hanem éppen ellenkezőleg, nőtt.
One of the preconditions for most scientific careers from the PhD degree upwards was party membership8. This factor varied according to the respective disciplines,representing an almost absolute obstacle in the humanities and social sci-
Ugyanezt a jelenséget a nyugatiországokban a nyugat szociológusai is észlelték, ám létezett egy fontoskülönbség a kettő között: a kommunista országokban az ún. üvegplafon
Women at Slovenian universities (1945/46 to 1995/96)
Nők a szlovén egyetemeken (1945/46-tól 1995/96-ig)
Proportion of women at Slovenian universities (%)
A nők aránya a szlovén egyetemeken (Nő [%])
Students
Tanulók
Academic year
Egyetemi tanév
Source: Slovenian Statistical Office in Mladenicˇ, 2003.
Forrás: Szlovén Statisztikai Hivatal, Mladenič, 2003.
Women’s role in family eased their reconciliation with thischoice more than for men.
Elkell azonban ismerni, hogy sok esetbenlassította a pályafutást vagy egyenesenkizárást eredményezett, ha egy tudósnaknyíltan köze volt a másként gondolkodómozgalmakhoz.
Another important factor that could not be found in non-communistcountries and that did affect the specific concept of female career was thepolicy of social up levelling.
jelenségetnem nevezték néven, nem kommentálták és nem is kritizálták anők; sőt nem volt téma a társadalomtudományok számára sem.
In a communist country, where the generalsocial equality issue was regarded as the basic one, the state policy had avarying impacton women’s lives.
Mint azt az Enwise Szakértői Csoport tagjai többször is megállapították, a nemitudatossága mai napig is hiányzik a nők nagy többségéből, ideértve a tudomány területéndolgozókat is, és végül is ez válik a női karrierek fejlődésének első számútörési tényezőjévé – az előmenetel korlátjait a nők kettős szerepükből fakadótényként fogadják el, illetve az egyenlőtlen bánásmódra nagyon kevesenmutatnak valódi érzékenységet.
Because the category of domestic servantceased to exist (being classified as typical exploitation), many formercareer women found life more difficult under communism.
Hogy miként magyarázható az effajta önkorlátozás? A választ szélesebbértelemben kell keresnünk.
Former, precommunist career women9, being part of the intelligentsia class, who wereregarded as a natural enemy of the socialist revolution, were often persecuted, sent to a factory or to prison.
A karrierfogalmáteltorzította a totalitárius államjelentette sajátos környezet.
But for former servants or womenfrom the lower classes, state policies towards women often meant personal advancement and improvement of their social situation.
Általában a PhD-nél feljebbi tudományos előmenetelelőfeltétele a párttagság8volt.
The pre-com- munist female elites, which often had a strong cultural capital from theirintellectual or wealthy families, with self-esteem developed on the basis of
Ezen követelmény komolysága az egyestudományágaktól függött: bölcsészet- és társadalomtudományok területén –melyeket ráadásul a nők szívesebben is választottak – szinte mindig szükségesvolt, hiánya abszolút értelemben vett akadálynak számított, míg atermészettudományokban kevésbé tekintették döntő tényezőnek.
their achievement within a competitive milieu, and often in contact withwomen’s activism, were devastated.
A nőknek a családban való szerepük miatt könnyebbvolt megbarátkozni ezzel a helyzettel, mint a férfiaknak.
A Czech case of discrimination
A diszkrimináció egy esete Csehországból
In 1976, the Institute for Philosophical Research ofthe Bulgarian Academy of Sciences announced acompetition for a grant for doctoral study in Philosophy of Science at the Institute.
A szülési szabadságról való visszatérésem utánéreztem először, hogy dolgozóként nem irányulfelém teljes megbecsülés, és nem azért, mert nővagyok, hanem mert anya, bár nem dolgoztamkevesebbet, mint a többi kollégám.
I entered thecompetition together with 4 other graduates.
1978-ban a Bulgár Tudományos Akadémia Filozófiai Kutatások Intézete tudományfilozófiatémában pályázatot hirdetett doktori ösztöndíjra.Én is pályáztam négy másik végzettel együtt.
At thiscompetition, a male physicist and I scored highestwith equal marks.
Apályázaton egy férfi fizikus és jómagam egyenlőpontszámmal lettünk elsők.
The man was preferred.
A férfi kapta meg azösztöndíjat.
Then,I asked the head of the Philosophy of Sciencedepartment: “Why did you prefer the other person?”having in mind that both of us were physicists andboth of us had scored equal marks.
Megkérdeztem a Filozófiatudományi Tanszék vezetőjét, miért választották a másikjelentkezőt, tekintve, hogy mindketten fizikusokvoltunk, és egyenlő pontszámot értünk el.
The answer wasshort, simple and natural: “Because he is a man,but do not worry!
Aválasz tömör, egyszerű és „természetes”volt:„Mert ő férfi.
At that time I lacked sensitivity fordiscrimination. Only later (1990), after myparticipation in an international project on “Gender Gap in Higher Education”, I realised for the firsttime that in 1976 I had been in fact discriminatedagainst, but that at that time I was not aware of it.
De ne aggódjon, jövőre újabb doktoripályázatot hirdetünk a tanszéken, szívesen látjukismét a pályázatát.”
When I returned from maternity leave, I felt for thefirst time that I was not a fully valued employee, notbecause I was a woman, but because I was amother, although I did not work less than any othercolleagues.
Nem voltam elégedett aválasszal, ám dühöt sem éreztem, mert én is„természetesnek” tartottam a döntést – vannakdolgok, amik nem változnak, szilárdan ésmegváltoztathatatlanul tartják magukat, és énnem tehettem semmit.
Biographical statement by Nikolina Sretenova, Bulgarian member ofthe Enwise Expert Group.
Nikolina Sretenovának, az Enwise szakértői csoport bolgártagjának életrajzi beszámolója.
Biographical statement by Hana Havelková, Czech member of the Enwise Expert Group.
Hana Havelkovának, az Enwise szakértői csoport cseh tagjánakélatrajzi beszámolója.
Using here a current and favourite Western feminist term for reconstructionof forgotten and hidden women’s history...
Lengyelországban ez csak azokra anőkre vonatkozott, akik a II.világháborúban a Honi Hadsereg soraibanharcoltak.