natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.
Forrás: Eurostat, nemzeti adatok (CPI).Megjegyzés: a pozitív (negatív) előjel felértékelődést (értékvesztést) jelent.1) Ipar összesen, építőipar és belföldi értékesítés nélkül.2) A meghatározás megfelel az ILO irányelveinek.
Data for 9697 are based on national definition.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
A 96–97es adatok a nemzeti definíciókon alapulnak.3) Nomináleffektív árfolyam.4) Éves változás időszak végén, százalék, az EKB definíciója.
Total debt (as a percentage of GDP)Composition by currency (% of total)In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Összes adósság (a GDP százalékában)Pénznemek szerinti összetétel (az összes százalékában)Hazai fizetőeszközben Külföldi fizetőeszközben Euróban 1)
No
Nem – –
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from October 2002.
Forrás: EKB.1) A kétoldalú euróárfolyam maximális eltérései százalékban, 2002 októberétől kezdve.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats
(b) Alettlatra nehezedő árfolyamnyomás mutatószámai
Chart 5 Latvian lats: Exchange rate againstthe euro
5. ábra Alettlat – euróárfolyam
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Latvian lats, while a downward movement indicates adepreciation.
Forrás: EKB.Megjegyzés: A görbe emelkedése a lett lat felértékelődését,csökkenése pedig a lat leértékelődését jelzi.
Table 10 Latvian lats: Real exchange rate developments
10. táblázat Alettlat reálárfolyamának alakulása
5 LITHUANIA
5 LITVÁNIA
5.1PRICE DEVELOPMENTS
AZ ÁRAK ALAKULÁSA
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Lithuania was 0.2%, i.e. wellbelow the reference value of 2.4% (see Table1).
A 2003 szeptemberétől 2004 augusztusáig tartóreferenciaidőszakban Litvániában az átlagos HICPinfláció 0,2% volt, azaz jóval alattamaradt a 2,4%os referenciaértéknek (lásd 1.táblázat).
Based on a combination of specific factors,Lithuania is currently considered as an outlierin terms of price stability.
Bizonyos tényezők együttes hatásaalapján Litvániát jelenleg az árstabilitásszempontjából kiugró országnak tekinthetjük.
per employee but also a strong increase inlabour productivity.
lassú növekedése mellett amunkatermelékenység erőteljes növekedésévelmagyarázható.
Moreover, import pricedevelopments strongly underpinned thedisinflationary process during most of theperiod under review.
Ezen kívül az általunk vizsgáltidőszak legnagyobb részében az importárakalakulása erőteljesen támogatta a dezinflációsfolyamatot.
At the end of the 1990simport prices fell, and they have fallen againsince 2001, this latter decline being mainlyattributable to the nominal effective exchangerate appreciation of the litas stemming fromthe weakening of the US dollar against theeuro.
Az importárak az 1990es évekvégén, majd 2001 óta ismételten csökkentek.Ez utóbbi csökkenés elsősorban annak voltköszönhető, hogy a litas nomináleffektívárfolyama az USA dollárnak az euróvalszembeni gyengülése miatt felértékelődött.
Low rates of inflation are also apparentwhen looking at other relevant price indices(see Table 2).
Azalacsony inflációs rátát más releváns árindexekis mutatják (lásd 2. táblázat).
Inflation rates were rathervolatile over the review period.
A vizsgáltidőszakban az inflációs ráták igen volatilisekvoltak.
This can bepartly explained by developments in food andenergy prices, which have a weight of around32% and 14% respectively in the consumerprice basket: food and oil prices were low frommid2001 but have started to gain momentummore recently.
Ez részben az élelmiszer ésenergiaárak alakulásával magyarázható, mivela fogyasztói árkosárban mintegy 32%os,illetve 14%os a súlyuk: az élelmiszer ésolajárak 2001 közepétől alacsonyak voltak, dea közelmúltban újra lendületesen emelkednikezdtek.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Lithuania has followed abroad downward trend.
Hosszabb távra visszatekintve Litvániában afogyasztói árak inflációja általánosan lefeléirányuló tendenciát követett.
HICP inflation fellsharply in the second half of the 1990s, fromroughly 25% in 1996 to around 1% from 1999onwards. On average, inflation remained atthis low level until mid2002, when it turnednegative before starting to rise again morerecently (see Chart 1).
A HICPinflációaz 1990es évek második félévben markánsancsökkent: 1996ban mintegy 25% volt, míg1999től kezdve körülbelül 1%ra esett.Átlagosan az infláció ezen az alacsony szintenmaradt 2002 közepéig, ekkor negatív lett, majda közelmúltban újra emelkedni kezdett (lásd 1.ábra).
The process ofdisinflation reflects a number of importantpolicy choices, most notably the orientation ofmonetary policy towards the achievement ofprice stability, which is the primary objectiveas enshrined in the central bank law.
A dezinflációs folyamat számos fontosgazdaságpolitikai döntést tükröz, melyek közüla legjelentősebb, hogy a monetáris politika azárstabilitás elérését jelölte meg főcélkitűzéseként, mint ahogy azt ajegybanktörvény is előírja.
In 1994,Lithuania adopted a currency boardarrangement with the litas being first pegged tothe US dollar and then repegged to the euro in2002.
1994ben Litvániabevezette a valutatanácsi rendszert, melynekalapján a litast először az USA dollárhoz, majd2002ben az euróhoz rögzítették.
The disinflation process has beensupported by adjustments in fiscal policy,reforms designed to enhance product marketcompetition, financial market liberalisationand labour market reforms.
Adezinflációs folyamatot a fiskális politikakiigazítása, a termékpiacok versenyénekelősegítését célzó reformok, a pénzügyi piacokliberalizációja és a munkaerőpiaci reformok iselőmozdították.
The reduction of inflation during the late1990s was achieved in parallel with relativelystrong real GDP growth.
Az 1990es évek végén az infláció leszorításátviszonylag erőteljes reálGDP növekedésmellett érték el.
However, followingthe impact of the Russian crisis on Lithuania’sexport sector, real GDP growth turnednegative in 1999 (see Table 2). This had afurther downward impact on inflationdevelopments.
Az orosz válságnak a litvánexportra gyakorolt hatását követően azonban a reálGDP növekedése 1999ben negatív lett(lásd 2. táblázat), és ez további csökkentőhatással volt az infláció alakulására.
Partly as a result of therecession but also reflecting the ongoingrestructuring of the economy, theunemployment rate rose to around 16% in2000/2001.
Részben arecesszió hatására, de a gazdaság folyamatbanlévő átszervezése miatt is a munkanélküliségiráta 2000/2001ben mintegy 16%ra nőtt.Ebben a gazdasági környezetben az egy főrejutó jövedelem növekedése az 1990es évekvégétől markánsan lelassult.
Against this background, growth incompensation per employee has deceleratedmarkedly since the end of the 1990s.
2000ről 2002rea fajlagos munkaerőköltségek növekedésenegatív lett, ami az egy főre jutó jövedelem
Looking at recent trends and forecasts, thenegative annual rate of HICP inflationgradually moderated in the first half of 2004,standing at 0.7% in April, before turningpositive and reaching 2.2% year on year in August (see Table 3a).
A közelmúlt tendenciáit és előrejelzéseittekintve az éves HICPinflációs ráta 2004 elsőfelében fokozatosan mérséklődött: áprilisban0,7% volt, majd pozitív lett és augusztusbanelérte a 2,2%ot az előző év azonosidőszakához képest (lásd 3.a táblázat).
The negative inflationrates between mid2002 and early 2004 arelargely explained by a combination of specificfactors, such as lower prices in thetelecommunications sector followingsubstantial reforms and a considerable declinein unit labour costs as well as import prices.Moreover, declining unprocessed food pricesalso contributed to the negative inflation rates.Whereas similar price developments were tosome extent also seen in most of these areas ina number of other EU Member States,Lithuania tended to be more strongly affectedthan other countries.
A 2002közepe és 2004 eleje közötti negatív inflációsráták elsősorban bizonyos specifikus tényezőkegyüttes figyelembevételével magyarázhatók,mint például a távközlési ágazat mélyrehatóreformját követő alacsonyabb árak, a fajlagosmunkaerőköltségek és az importárakszámottevő csökkenése. Ezen kívül afeldolgozatlan élelmiszerek árának csökkenéseszintén hozzájárult a negatív inflációs rátához.Míg az árak bizonyos mértékig hasonlóképpenalakultak a legtöbb ilyen területen számos más EU tag országban is, Litvánia általában jobbanki volt téve ezeknek a hatásoknak, mint másországok.
The recent rise ininflation has mainly been a consequence ofincreases in indirect taxes on fuel, the heatingof residential buildings and tobacco products,partly due to EU accession, as well as higher oilprices and the partial recovery of food prices.Looking ahead, the latest available inflationforecasts of most major internationalinstitutions and market participants suggest arate of around 1% in 2004 and a further
Az infláció közelmúltbeliemelkedése, részben az EUcsatlakozásbóleredően, elsősorban az üzemanyagra, alakóépületek fűtésére és a dohánytermékekrekivetett közvetett adók emelésével, illetve azolajárak emelkedésével és az élelmiszerárakrészleges fellendülésével magyarázható. Ajövőt illetően a legtöbb nagy nemzetközi
Compared with the previous year, thefiscal deficit increased by 0.4 percentage pointand the public debt ratio declined by 1.0percentage point.
Az alapul vett 2003. évben az államháztartásköltségvetési egyenlegében a hiány a GDP1,9%át tette ki, vagyis jóval a hiánymutató3%os referenciaértéke alatt maradt.
In 2004, the deficit ratio isforecast to increase to 2.6% and the public debtratio to remain at 21.4%.
Azállamadósság a GDP 21,4%át tette ki, tehátbőven a 60%os referenciaérték alatt maradt.Az előző évhez képest a költségvetési hiány 0,4százalékponttal növekedett, az államadósságaránya pedig 1,0 százalékponttal csökkent.Előrejelzések szerint 2004ben azállamháztartási hiány 2,6%ra emelkedik, azállamadósság pedig 21,4% marad.
In 2002 and 2003, thedeficit ratio did not exceed the ratio of publicinvestment expenditure to GDP (see Table 4).Lithuania is currently not in an excessivedeficit situation.
2002ben és2003ban a GDParányos hiány nem haladtameg az állami beruházások GDPhezviszonyított kiadásait (lásd a 4. táblázatot).Litvánia jelenleg nincs a túlzott hiányhelyzetében.
increase to more than 2% in 2005 (see Table3b).
intézet legfrissebb rendelkezésre állóelőrejelzése és a piaci szereplők szerint azinfláció 2004ben 1% körül lesz, majd 2005ben több mint 2%ra fog tovább emelkedni(lásd 3.b táblázat).
Among the factors expected to lead tohigher inflation in the course of 2005 arehigher wage inflation and price increases inregulated sectors and public transportation.Lietuvos bankas estimates that changes inindirect taxes and administered prices will addaround 0.33 percentage point to inflation in2004.
A 2005. év folyamánvalószínűleg magas inflációt eredményezőtényezők között szerepel még a bérinflációemelkedése és a szabályozott ágazatokban és atömegközlekedésben bekövetkezettáremelések. A Lietuvos bankas becslése szerinta közvetett adók és a szabályozott árakváltozásai mintegy 0,33 százalékponttal emelikaz inflációt 2004ben.
Upside risks to inflation over this periodare associated with a possible overheating ofthe economy, strong credit growth and anexpansionary fiscal policy stance.
Ebben az időszakban afelfelé ható inflációs kockázat elsősorban agazdaság esetleges túlfűtöttségével, az erőteljeshitelnövekedéssel és expanzív fiskálispolitikával lesz kapcsolatos.
Moreover,the recent increase in indirect taxes and oilprices might lead to secondround effects oninflation.
Ezen kívül aközvetett adók és az olajárak közelmúltbeliemelkedése az inflációt érintő másodlagoshatásokat is eredményezhet.
Looking further ahead, maintaining anenvironment conducive to price stabilityrelates in Lithuania to, inter alia, theimplementation of a sustainable fiscalconsolidation path over the medium term.
A távolabbi jövőt illetően az árstabilitástbiztosító gazdasági környezet fenntartása Litvániában többek között attól függ majd,hogy sikerüle középtávon fenntartható fiskáliskonszolidációs pályát kialakítani.
Itwill be equally important to strengthennational policies aimed at further enhancingcompetition in product markets andproceeding with the liberalisation of regulatedsectors.
Ugyanilyenjelentőséggel bír a termékpiaci verseny további politikák ágazatok Lietuvos elősegítését célzó nemzeti megerősítése és a szabályozott liberalizációjának folytatása.
According to Lietuvos bankas, theshare of administered prices is around 17% ofthe HICP basket, which indicates that there isscope for further improvement in productmarket flexibility.
A bankas szerint a szabályozott árak aránya a HICPkosárban körülbelül 17%, ami aztmutatja, hogy lehetőség van a termékpiacokrugalmasságának további javítására.
Moreover, improving thefunctioning of labour markets would be neededalso against the background of the current highrate of unemployment in Lithuania.
Ezen kívüla munkaerőpiac működésének javításáraszintén szükség lesz a jelenlegi magas litvánmunkanélküliségi ráta miatt.
Wageincreases should be in line with labourproductivity growth and should takedevelopments in competitor countries intoaccount. In addition, the catchingup processis also likely to have a bearing on inflation inthe coming years, although its exact size isdifficult to assess.
Abéremeléseknek összhangban kellene lenniük amunkatermelékenység növekedésével, ésfigyelembe kellene venniük a versenytársországokban lezajló folyamatokat is.
In the reference year 2003 the generalgovernment budget balance showed a deficit of1.9% of GDP, i.e. well below the 3% referencevalue for the deficit ratio.
Ezenkívül valószínűleg a felzárkózási folyamat ishatással lesz az inflációra, bár e hatás pontosmértékét nehéz megbecsülni.
Looking back over the years 1997 (the first yearfor which public debt data are available) to2003, the public debt ratio increased by 5.6percentage points (see Chart 2a and Table 5).It initially rose gradually, from 15.8% in 1997to 16.8% in 1998, but then increased steeply in1999 to 23.0%.
Az államadósságra vonatkozóan legkorábban1997től kezdve állnak rendelkezésre adatok.Az 1997 és 2003 között eltelt időszakban a GDParányos államadósság 5,6százalékponttal növekedett (lásd a 2.a ábrát ésaz 5. táblázatot).
In 2000, the ratio climbed to23.8%, before declining gradually to 21.4% in2003.
Kezdetben fokozatosan nőtt:az 1997. évi 15,8%ról 1998ban 16,8%ra,majd 1999ben hirtelen 23,0%ra ugrott.
As shown in greater detail in Chart 2b,until 2001 primary deficits contributed topublic debt growth, in particular in 1998 and1999, as did a negative growth/interest ratedifferential from 1999 with the exception of2002 and 2003.
2000ben ez a mutató tovább emelkedett 23,8%ra,majd 2003ban 21,4%ra esett vissza.
Deficitdebt adjustmentsreflecting privatisation receipts and valuationgains on foreign currencydenominated publicdebt were the major factors behind thereduction of the debt ratio from 2001 onwards(see Table 6). The patterns observed during themid1990s and early2000s may be seen asindicative of the close link between primarydeficits and adverse debt dynamics,irrespective of the starting level of debt –which in the case of Lithuania wascomparatively low.
Arészletesebb 2.b ábrából kitűnik, hogy 2001igaz államadósság növekedését, különösen1998–1999 során, az elsődleges hiány okozta,1999től kezdve pedig a negatív növekedés/kamatláb különbözet, 2002 és 2003 kivételével.2001től kezdve elsősorban a privatizációsbevételeket és a devizában denomináltállamadósságon realizált átértékelésinyereségeket tükröző költségvetési hiány–adósság kölcsönhatása csökkentette azállamadósságot (lásd a 6. táblázatot).
LITHUANIA rates other than the eurolitas exchange rate,even though the proportion of public debtdenominated in other foreign currencies isnoticeable.
Bár a devizában fennállóállamadósság magas, ennek az állománynak a80%ánál is több euróban denominált, amely alitván valutatanácsi rendszer horgonyvalutája.A költségvetési egyenlegek emiatt viszonylagkevéssé érzékenyek az euró/litas árfolyamonkívüli többi árfolyam változásaira, pedig azegyéb valutákban denominált államadósságrészaránya számottevő.
The Lithuanian mediumterm fiscal policystrategy as stated in the Convergence Programme for 200408, dated May 2004,foresees an increase in the budget deficit to2.7% of GDP in 2004 and an increase ingovernment debt to 22.4% of GDP.
Az államháztartás összeskiadásainak aránya az előrejelzések szerintnövekszik, részben az Európai Unióhozcsatlakozás kapcsán végrehajtott tranzakciókmiatt.
Totalrevenue and expenditure are projected toincrease, in part reflecting transactions inconjunction with EU accession.
Jelenleg semmi nem utal olyan lényegesintézkedésekre, amelyeknek átmeneti hatásalenne a 2004. évi költségvetésre.
There iscurrently no evidence of significant measureswith a temporary effect in the 2004 budget.The deficit ratio is forecast to decline to 1.5%in 2007 and the public debt ratio is expected togradually descend to 21.0% in 2007.
A GDParányos hiány az előrejelzések szerint 2007ig1,5%ra esik vissza, az államadósság GDPhezviszonyított értéke pedig 2007ig fokozatosancsökken le 21,0%ra.
On thebasis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantialconsolidation is required for Lithuania tocomply with the Stability and Growth Pact’smediumterm objective of a budgetary positionthat is close to balance or in surplus.
A konvergenciaprogramban előrejelzett költségvetési egyenlegek alapjántovábbi jelentős konszolidációra van szükségahhoz, hogy Litvánia megfeleljen a stabilitási ésnövekedési paktum középtávú célkitűzésének,amely szerint a költségvetés pozíciójánakegyensúlyközeli állapotot vagy többletet kellmutatnia.
Since 1996, a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved in the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
1996től kezdve a GDPhez viszonyítottköltségvetési hiány kezdetben változó volt,majd javuló tendenciát mutatott (lásd a 3.aábrát és a 7. táblázatot).
Starting from a deficitratio of 3.6% in 1996, the deficit first improvedto 1.2% in 1997, then deteriorated again to3.0% in 1998 and 5.6% in 1999.
Az 1996. évi 3,6%osértékről a GDParányos államháztartási hiány1997ben először 1,2%ra csökkent, majd1998ban ismét 3,0%ra, 1999ben pedig5,6%ra nőtt.
In the yearsthereafter the balance gradually improved,leading to a deficit of 1.5% in 2002, and thendeteriorated to 1.9% in 2003.
Az azt követő években azegyenleg fokozatosan javult, így 2002ben ahiány már csak 1,5%ot tett ki, azután 2003ban viszont 1,9%ra nőtt.
No homogenousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Az Unióhoz 2004.május 1jén csatlakozott tagállamok ciklikushatásoktól megtisztított egyenlegeirenincsenek egyöntetű becslések.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.Noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
A 3.b ábraezért nem ábrázolja a költségvetési egyenlegetkonjunkturális és nem konjunkturális tényezőkszerinti bontásban. Az állami költségvetésegyenlegének nem konjunkturális jellegűváltozásai tartós szerkezeti változások vagyátmeneti intézkedések hatásait tükrözhetik.
Available evidence suggests thattemporary measures played a deficitincreasing role in 2003, accounting for 0.5percentage point, compared with a minorincrease in 2002.
Arendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy a2002. évi csekély emelkedéssel szemben 2003ban az átmeneti intézkedések 0,5százalékponttal növelték meg a hiányt.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
A GDParányos államadósság lehetségesjövőbeli alakulását illetően az EKBkonvergenciajelentése nem tér ki e kérdésrészleteire azoknak az országoknak az esetében,amelyek GDParányos államadóssága 2003ban60% vagy az alatt volt.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt level will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
A jelenleg zajlófolyamatok azonban arra engednek következtetni,hogy az államadósság szintje növekedni fogugyan, de a közeljövőben 60% alatt tartható.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio rose between 1996 and 1999.The increase was mainly due to higher currentexpenditure, such as the compensation ofemployees and social benefits, and highercapital expenditure also contributed.
A többi költségvetési mutató alakulásávalkapcsolatban a 4. ábra és a 7. táblázatérzékeltetik, hogy az államháztartás összeskiadásainak aránya 1996–1999 közöttemelkedett.
which the demographic situation is projectedto worsen.
A megfontolt költségvetési politika szükségét Litvánia folyó fizetési mérlegének tetemeshiánya is indokolja.
5.3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
időszakra vonatkozóan.
The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. foraround three months of the twoyear referenceperiod between October 2002 and September2004 (see Table 9a).
A litas stabilitásatükrözte a változatlan litván árfolyampolitikáta valutatanács rendszerének idején.
Following a carefulassessment of the appropriateness andsustainability of Lithuania’s currency board, itwas accepted that Lithuania would join theexchange rate mechanism with its existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Az ERMIIhöz történt csatlakozás óta a litas egyáltalánnem tért el középárfolyamától (lásd 5. ábra és9.a táblázat), sőt, Litvánia az ERM IIben sajátkezdeményezésre nem értékelte le valutájánakeuró középárfolyamát.
A standardfluctuation band of ±15% is observed aroundthe central rate of 3.45280 litas per euro.
A három hónapos EURIBOR hoz képest a rövid lejáratúkamatlábkülönbözetek is csekélyek voltak, ésenyhén emelkedtek – a 2002. negyediknegyedévi 0,4 százalékpontról 2004 harmadiknegyedévére 0,6 százalékpontra (lásd 9.btáblázat).
with caution, as Lithuania was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
Jelentős előrelépést jelentene a költségvetéshelyzetének megszilárdításában, ha az adó ésjuttatási rendszert a munkavállalást ösztönzőtényezők erősítésével úgy alakítanák át, hogytámogassa a foglalkoztatást.
From a financing perspective, foreigndirect investment has made a significantcontribution in recent years but declined in2003.
Ez a gazdaságinövekedést és a reáljövedelmekkonvergenciáját is elősegíti a piacgazdaságratörténő áttérés befejezésének folyamatában.
Against this background, Lithuania’s netinternational investment position has beennegative, rising between 1996 and 1999 beforestabilising at around 34% of GDP insubsequent years.
A8. táblázatból kitűnik, hogy hozzávetőleg2010től kezdve a népesség rohamoselöregedése várható.
It may be recalled that Lithuania is a small, open economy with –according to the most recent data available – aratio of foreign trade in goods and services to GDP of 52.2% for exports and 58.1% forimports.
Bár Litvánia GDParányos államadóssága alacsony, tőkefedezetinyugdíjpillére pedig gyorsan növekszik, anépesség elöregedése várhatóan komoly terhetró majd a nyugdíjrendszer megmaradófelosztókirovó részére.
In 2003 exports of goods to the euroarea and to the EU as a share of total exportsamounted to 26.9% and 61.4% respectively.The corresponding figures for imports as apercentage of total imports in 2003 were 38.1%and 65.7%.
Az elöregedésáltalános problémájának leküzdésében segít,ha a közkiadások tervezésében már ademográfiai helyzet előre jelzett romlása előttelegendő mozgásteret biztosítanak.
5.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
5.3AZ ÁRFOLYAM ALAKULÁSA