natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even further away from the coast, sea water would penetrate and contaminate agricultural soil and freshwater supplies.
Még a parttól távolabb is behatolna a tengervíz, és megfertőzné a mezőgazdasági talajt és az ivóvízkészleteket.
• Tropical diseases like malaria might spread because the area where the climate conditions are suitable for the malaria-carrying mosquito will expand.
• A trópusi betegségek, mint a malária, elterjedhetnek, mivel meg fog növekedni az a terület, ahol az éghajlati feltételek kedveznek a betegséget terjesztő maláriaszúnyognak.
A 2° Celsius temperature increase could put 210 million more people at risk.
Egy 2 °C-os hőmérsékletemelkedés további 210 millió ember életét veszélyeztetheti.
• If the huge Greenland ice sheet melts, which might happen over the next few centuries, sea levels could rise by as much as seven metres.
• Ha a hatalmas grönlandi jégtakaró megolvad, ami bekövetkezhet a
• In the long term, widespread climate change could trigger regional conflicts, famines and movements of refugees as food, water and energy resources become scarce.
• Körülbelül 2070-től kezdődően Európa minden második évben olyan hőhullámot élhet meg, mint 2003-ban.
• From around 2070 onwards, Europe could experience a heatwave like in 2003 every second year.
• Egy másik vészforgatókönyv a Golf-áramlat megszűnése lenne, ami meleg vizet szállít északra az Atlanti-óceánban – amit egy 2003-ban készült film, a Holnapután dolgozott fel.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 20 000 Europeans, set off largescale forest fires in southern Europe and caused agricultural losses of more than EUR 10 billion.
Miközben kevés a valószínűsége, hogy erre ebben az évszázadban sor kerüljön, a tudósok egyetértenek abban, hogy ez megszüntetné a felmelegedési trendet Észak-Európában, és sokkal hidegebb időjárást idézne ott elő ().
• Another worst-case scenario would be the shutdown of the Gulf Stream that carries warm water northwards in the Atlantic — a storyline used in the 2003 movie The Day After Tomorrow. While this is unlikely to happen during this century, scientists agree that it would annul the warming trend in northern Europe and result in much colder weather there ().
() Ez és számos más még érdekesebb tény és adat származik az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jelentéséből: „Európa változó éghajlatának hatásai”, 2004. augusztus, hozzáférhető: http://reports.eea.europa.eu/climate_report_2_2004/en, és az Európai Bizottság háttéranyagából: „Megnyerni az éghajlatváltozás elleni csatát”, 2005. február, hozzáférhető a http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/staff_work_ paper_sec_2005_180_3.pdf internetcímen.
• Many animals and plants will not be able to cope with changed temperatures, or to move to regions where the climate is suitable for them.
• Sok állat és növény nem lesz képes alkalmazkodni a megváltozott hőmérséklethez vagy számára kedvező éghajlatú régióba költözni.
One alarming study finds that climate change could lead to the extinction of a third of the Earth’s species by 2050.
Egy figyelmet felhívó tanulmány szerint az éghajlatváltozás 2050-re az európai fajok egyharmadának kihalásához vezethet.
Cold weather mammals and birds like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
A hideget kedvelő emlősök és madarak, mint a sarki medvék, fókák, rozmárok és pingvinek különösen érzékenyek.
In the Amazon forest, scientists have noted that bigger, faster-growing trees that absorb more COst are flourishing at the expense of others.
Az Amazonas erdeiben a tudósok megfigyelték, hogy a nagyobb, gyorsabban növő fák, amelyek több CO-ot szívnak magukba, a többiek rovására fejlődnek.
() This and many more interesting facts and figures are from the European Environment Agency report ‘Impacts of Europe’s changing climate’, August 2004, available at: http://reports.eea.eu.int/climate_report_2_2004/en, and the European Commission’s background paper‘Winning the battle against climate change’, February 2005, to be found at: http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/pdf/ staff_work_paper_sec_2005_180_3.pdf
• Hosszú távon a széles körű éghajlatváltozás regionális konfliktusokhoz, éhezéshez és menekültvándorláshoz vezethet, amint az élelmiszer-, víz- és energiakészletek szűkösebbé válnak.
How climate scientists work
Hogyan dolgoznak a meteorológusok?
Modern climate science is all about studying the past and accurately observing and interpreting what is happening now.
A modern meteorológusok lényegében a múltat tanulmányozzák, és alaposan megfigyelik és értelmezik a jelenlegi történéseket.
Scientists use a surprising array of sources to find out about past conditions.
A tudósok meglepő mennyiségű forrást használnak, hogy ismereteket szerezzenek a múltbéli körülményekről.
For example, they drill through the top of the ice caps at the poles down to the bedrock and extract ice cylinders known as ice cores.
Például lefúrnak a sarkköri jéghegyek csúcsától egészen a felszín alá, és jégmagoknak nevezett jéghengereket vágnak ki.
In the Antarctic, a team of European researchers recently removed ice cores from a depth of more than 3 km, which have not been touched by light or air in more than 900 000 years ()!
Az Antarktiszon európai kutatók egy csoportja legutóbb több mint 3 km-es mélységből bányászott ki olyan jégmagokat, amelyeket több mint 900 000 éve (!) nem ért fény vagy levegő ().
The physical properties of the ice and the air contained in small bubbles tell the researchers what the climate and atmosphere were like at that time.
A jég és a kis buborékok tartalmazta levegő fizikai tulajdonságai alapján tudják meg a kutatók, hogy milyen volt abban az időbenaz éghajlat és a légkör.
Other sources that provide clues about the past are the rings in trees and corals from ancient times, stalagmites, and old pollen, seeds and leaves.
A múlt feltárásához kulcsként szolgáló egyéb források a fák évgyűrűi és az ősi időkből származó korallok, a cseppkövek, az ódon pollenek, magok és levelek.
Based on these studies, we know that ice ages have alternated with warmer periods, and that temperatures on Earth have moved up and down between about 9° and 22° Celsius (current average global temperature is 15° Celsius).
Ezekre a tanulmányokra alapozva tudjuk, hogy a jégkorszakok melegebb időszakokkal váltakoztak, és hogy a Föld hőmérséklete 9 és 22 °C között ingadozott (a jelenlegi globális átlaghőmérséklet 15 °C).
These fluctuations were due to natural causes, such as variations in the Earth’s orbit around the sun and in the Earth’s axis, changes in the sun’s activity and volcanic eruptions.
Ezek az ingadozások olyan természetes okokra vezethetők vissza, mint a Föld nap körüli pályájában és a Föld tengelyében bekövetkező változások, a naptevékenység változásai és a vulkánkitörések.
For the past 8 000 years, the climate has been fairly stable, with small changes of less than 1° Celsius per century.
Az elmúlt 8000 évben az éghajlat meglehetősen állandó volt, évszázadonként 1 °C-nál kisebb változásokkal.
These stable conditions have enabled society and ecosystems as we know them today to develop.
Ezek a stabil körülmények tették lehetővé az általunk ma ismert társadalom és ökoszisztéma fejlődését.
But now things are hotting up fast.
De most egyre gyorsabban melegszik fel minden.
Natural causes alone cannot account for such rapid warming, which is unprecedented for at least 1 000 — some studies say 2 000 — years.
Pusztán természetes okokkal nem lehetséges az ilyen gyors felmelegedést megmagyarázni, amire legalább 1000 – egyes kutatások szerint 2000 – éve nem volt példa.
Much of the information that scientists have discovered is used to predict future climate and the effects of climate change.
A tudósok által felfedezett információk többsége a jövő éghajlatának és az éghajlatváltozás hatásainak előrejelzésére szolgál.
() For more information about this European project called EPICA, go to http://www.esf. org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
() Az EPICA elnevezésű európai projektről további információkért keresd fel a http://www.esf.org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3 honlapot.
11 e) then hemispher ears (nor xt 100 years
11 i félteke) vben (észak let az elmúlt 1000 é övetkező 100 évben
Temperature over the last 1 000 y ature rise in the ne and projected temper is done through computer modelling and simulations.
(kékkel) évgyűrűktől, koralloktól, jégmagoktól származnak. Kerekített adatok (fekete) és hibalehetőség
We are not talking about simple PCs — the computers that are used to look 100, 200 or 300 years into the future are complex systems that take in many variables.
Évek történik. Nem egyszerű PC-kről beszélünk – a 100, 200 vagy 300 évvel a jövőbe való előretekintéshez használt számítógépek bonyolult rendszerek számos változóval.
For example scientists still do not know exactly how sensitive our climate is to the rising greenhouse gas concentrations, that is which concentrations trigger which temperature changes.
Például a tudósok még mindig nem tudják pontosan, hogy éghajlatunk mennyire érzékeny az emelkedő üvegházhatást keltő gázkoncentrációkra, vagyis, hogy milyen koncentrációk milyen éghajlatváltozást váltanak ki.
This also depends on other factors like air pollution and cloud formation.
Ez egyéb tényezőktől is függ, mint amilyen a légszennyeződés és felhőképződés.
So, the scientists run simulations based on different presumptions.
Így a tudósok különböző előfeltevéseken alapuló szimulációkat futtatnak le.
Source: European Environment Agency
Forrás: Európai Környez
They must also make many other presumptions, for example how much fossil fuel we will burn in the future, how many people will live on Earth, and how economies will develop.
Számos egyéb előfeltevéssel is dolgozniuk kell, például, hogy mennyi éghető üzemanyagot fogyasztunk el a jövőben, hány ember él majd a Földön, és hogy miként fejlődnek a gazdaságok.
This is why all projections of future climate developments operate within ranges.
Ez az, amiért valamennyi, a jövőbeni éghajlatváltozásokra vonatkozó elképzelés egy tartományon belül mozog.
In 1988, the United Nations set up the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), which brings together thousands of scientists from around the world.
1988-ban az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoportot hozott létre (IPCC), amely a világ tudósainak ezreit tömöríti.
Their task is to assess existing research and knowledge about climate change and its effects, and to report on it.
Feladatuk, hogy értékeljék a meglévő kutatást és ismereteket az éghajlatváltozásról és annak hatásairól, és hogy beszámoljanak erről.
So far, the IPCC has published three reports — in 1990, 1995 and 2001.
Mostanáig az IPCC három jelentést tett közzé, 1990-ben, 1995-ben és 2001-ben.
From all the available evidence, the IPCC has concluded that greenhouse gas concentrations in the atmosphere have increased mainly as a result of human activities.
A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az IPCC arra a következtetésre jutott, hogy az üvegházhatást okozó gázkoncentrációk a levegőben elsősorban az emberi tevékenységek következtében növekedtek.
It is also the IPCC’s assessment that temperatures will rise by between 1.4° and 5.8° Celsius by 2100 (see p. 7).
Ugyancsak az IPCC becslése, hogy a hőmérsékletek 2100-ra 1,4 és 5,8 °C között fognak emelkedni (lásd 7. o.).
Quite simply: we need to reduce emissions of greenhouse gases into the atmosphere.
Egészen egyszerű: csökkentenünk kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a légkörbe.
Some greenhouse gases are long-lived, which means that they stick around in the atmosphere for decades or even longer.
Egyes üvegházhatást okozó gázok tartósak, ami azt jelenti, hogy évtizedekig vagy még tovább is megmaradnak a légkörben.
Even if we take firm action now, temperatures will continue to rise for a while.
Még ha mostantól szigorú lépéseket teszünk is, a hőmérséklet még egy jó darabig növekedni fog.
However, if we do not take any action, temperatures will increase even more, and at some point the climate could spiral out of control.
Ha azonban semmit sem teszünk, a hőmérséklet még inkább emelkedni fog, és egy bizonyos ponton az éghajlat kicsúszhat az ellenőrzésünk alól.
Reducing our greenhouse gas emissions will require investments and changes to how we produce and use energy.
Üvegházhatást okozó gázkibocsátásunk csökkentése beruházásokat igényel és változtatásokat energiatermelésünkben és -felhasználásunkban.
Recent studies find that the price of doing nothing would be much higher because of the damage and suffering that unconstrained climate change would cause.
A legfrissebb tanulmányok kimutatták, hogy ha semmit nem teszünk, akkor sokkal nagyobb árat kell fizetnünk azzal a kárral és szenvedéssel, amit a korlátlan éghajlatváltozás okozhat.
In the 1980s, evidence of climate change was mounting.
Az 1980-as években egyre gyarapodtak az éghajlatváltozás bizonyítékai.
Governments realised how big a threat climate change was and that they had to do something about it.
A kormányok felismerték, hogy az éghajlatváltozás mekkora fenyegetést jelent, és hogy tenniük kell valamit ez ügyben.
They also realised that they had to work together to have a chance of success.
Szintén felismerték, hogy keményen együtt kell működniük a siker esélyének megteremtése érdekében.
Climate change is a global issue because all countries contribute, in varying degrees, to greenhouse gas emissions, and all countries are affected by it.
Az éghajlatváltozás globális téma, mivel valamennyi ország hozzájárul, különböző mértékben, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához, és minden országot érint ennek hatása.
So no country can solve the problem on its own.
Vagyis egyetlen ország sem képes önerejéből megoldani ezt a problémát.
The UN Framework Convention on Climate Change
Az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye
In 1992, governments agreed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
1992-ben a kormányok megállapodtak az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményében (UNFCCC).
So far, this international agreement has been formally accepted by 189 countries — almost all the countries in the world.
Mostanáig ezt a nemzetközi megállapodást hivatalosan 189 ország fogadta el – a világ csaknem valamennyi országa.
The ultimate objective of this Convention is: the stabilisation of greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic [human-induced] interference with the climate system.
A megállapodás végső célkitűzései: az üvegházgázok légköri koncentrációinak stabilizálása olyan szinten, amely megakadályozná az éghajlati rendszerre gyakorolt veszélyes antropogén hatást.
Such a level should be achieved within a timeframe sufficient to allow ecosystems to adapt naturally to climate change, to ensure that food production is not threatened and
Ezt a szintet olyan időhatáron belül kell elérni, amely lehetővé teszi az ökológiai rendszerek természetes alkalmazkodását az éghajlatváltozáshoz, továbbá, amely biztosítja, hogy az élelmiszer-termelést az éghajlatváltozás
13 to enable economic development to proceed in a sustainable manner.
13 ne fenyegesse, valamint módot nyújt a fenntartható gazdasági fejlődés folytatódására.
Under the Convention, the 189 governments monitor and report the greenhouse gases they produce, develop climate change strategies, and help the poorer among them address climate change.
A megállapodás értelmében a 189 kormány folyamatosan megfigyeli az általa kibocsátott üvegházhatást okozó gázokat, és jelentést tesz azokról, éghajlatváltozási stratégiákat dolgoz ki, és segíti a szegényebb államokat az éghajlatváltozás kezelésében.
They meet once a year to discuss things and decide what to do next.
Évente egyszer találkoznak, hogy megvitassák az ügyeket, és határozzanak a következő lépésekről.
The Convention was designed as an umbrella under which more action would be agreed in the future.
A megállapodást úgy alakították ki, mint egy átfogó programot, amelynek keretében több cselekvésben is megegyeznek a jövőben.
The Kyoto Protocol
A Kiotói Jegyzőkönyv
In 1997, in the Japanese city of Kyoto, the governments took the next step and agreed the important Kyoto Protocol.
1997-ben a japán Kiotó városban a kormányok megtették a következő lépést, és megállapodás született a jelentős Kiotói Jegyzőkönyvről.
This treaty commits the industrialised countries among them to reduce or limit their greenhouse gas emissions and reach certain emission targets by 2012.
Az egyezmény többek között arra kötelezi az iparilag fejlett országokat, hogy csökkentsék vagy korlátozzák üvegházhatást okozó gázkibocsátásukat, és hogy 2012re érjenek el bizonyos gázkibocsátási célkitűzéseket.
For each country, there is a target.
Minden ország számára van egy meghatározott célérték.
The Kyoto Protocol focuses on industrialised countries because they are responsible for most of the past and current greenhouse gas emissions and have the knowledge and money to reduce them.
A Kiotói Jegyzőkönyv az iparilag fejlett országokat állítja a középpontba, mert ezek felelősek a legtöbb múltbeli és jelen üvegházhatást okozó gázkibocsátásért, és elég ismerettel és pénzzel rendelkeznek ahhoz, hogy csökkentsék azt.
For example, the amount of greenhouse gases produced in the EU is 11 tonnes per citizen every year, while developing countries produce only around 1 tonne per citizen each year.
Például az EU-ban kibocsátott üvegházhatást okozó gázok mennyisége minden évben 11 tonna/fő, míg a fejlődő országok üvegházhatást okozó gázkibocsátása fejenként 1 tonna körül van évente.
The Kyoto Protocol came into legal force on 16 February 2005.
A Kiotói Jegyzőkönyv 2005. február 16-án lépett életbe.
So far, 150 governments, including all 25 EU countries, have formally adopted it (). Thirty-six are industrialised countries and have Kyoto targets, most of which require greenhouse gas reductions of5 to 8 % from 1990 levels by 2012.
Mindeddig 150 kormány, beleértve a 25 EU-tagállamot, fogadta el hivatalosan (). zek közül harminchat iparosodott ország is és magáévá tette a kiotói célkitűzéseket, amennyiben legtöbbjük 1990 és 2012 között 5–8%-os csökkenést kíván elérni az üvegházhatást okozó gázkibocsátás tekintetében.
Only the US and Australia have decided not to participate in the Kyoto Protocol although they had initially planned to do so.
Csak az USA és Ausztrália határozott úgy, hogy nem vesz részt a kiotói egyezményben, annak ellenére, hogy kezdetben tervezték a részvételt.
() The status of the number of ratifications is as of 29 April 2005.
() 2005. április 29-i állapot a ratifikációk számát tekintve.
The Kyoto Protocol is a first step — even when it was negotiated, it was clear that it would not be enough to stop climate change.
A Kiotói Jegyzőkönyv az első lépés – de már a tárgyalások során is egyértelmű volt, hogy nem lesz elegendő az éghajlatváltozás megfékezéséhez.
But the Protocol is crucial because it signals to the rest of the world that the vast majority of industrialised nations are willing to change course to save the world’s climate.
A jegyzőkönyv azonban mégis döntő jelentőségű, mivel jelzi a világ többi részének, hogy az iparosodott nemzetek óriási többsége hajlandó a változtatásra a Föld éghajlatának megmentése érdekében.
It has also introduced various mechanisms under which countries cooperate in reducing emissions, which will lower costs.
Ugyancsak bevezetett számos olyan eljárást, amelynek keretében az országok együttműködhetnek a gázkibocsátás csökkentését illetően, ami a kiadásokat is csökkenti.
The European Union is at the forefront of the global fight against climate change.
Az Európai Unió az éghajlatváltozás elleni globális küzdelem élharcosa.
It is convinced that as a major economic power it has a duty to lead by example.
Meggyőződése, hogy jelentős gazdasági hatalomként kötelessége példát mutatni.
During the negotiations of the Kyoto Protocol, the 15 countries that made up the EU at the time (marked in yellow, see box next page) took on a particularly ambitious target: to reduce their collective greenhouse gas emissions by 8 % below 1990 levels until 2012.
A Kiotói Jegyzőkönyv tárgyalása során az akkor az EU-t alkotó 15 tagország (lásd a következő oldalon a kockában sárgával jelölve) különösen ambiciózus célkitűzést vállalt annak érdekében, hogy 2012-ig együttes gázkibocsátását 8%-kal az 1990-es szint alá csökkentse.
They then decided how much each of them should do for this collective target to be reached, taking into account the economic situation and industrial structure of each country.
Ezután meghatározták, hogy egyénileg mennyit kell teljesíteniük a közös célkitűzés elérése érdekében, figyelembe véve mindegyik ország gazdasági helyzetét és ipari szerkezetét.
Most have to reduce their emissions, but some are allowed to increase them up to a certain limit, while others must keep their emissions at the same levels as in 1990.
Többségüknek csökkentenie kell a gázkibocsátását, de néhánynak megengedték, hogy egy bizonyos határig növelje azt, míg másoknak ugyanazon a szinten kell tartania gázkibocsátását, mint amilyen 1990-ben volt.
The ten countries that joined the EU on 1 May 2004 (marked in blue) have individual targets under the Protocol with the exception of Cyprus and Malta, which have no targets.
A 2004. május 1-jén az EU-hoz csatlakozott tíz ország (kékkel jelölve) egyedi célkitűzéssel rendelkezik a jegyzőkönyv értelmében, Ciprus és Málta kivételével, amelyeknek nincs célkitűzésük.
Kyoto Targets in the EU
A kiotói célkitűzések az EU-ban
EU Member States with individual targets under the Kyoto Protocol
EU-tagállamokegyéni célkitűzésekkela Kiotói Jegyzőkönyv értelmében
EU Member States sharing an 8 % reduction target under the Kyoto Protocol
Az EU-tagállamok, amelyek a Kiotói Jegyzőkönyv 8%-os csökkentési célkitűzésén osztoznak
Estonia Hungary Latvia Lithuania Poland Slovak Republic Slovenia
Észtország Lengyelország Lettország Litvánia Magyarország Szlovák Köztársaság Szlovénia
United Kingdom
Spanyolország Svédország
In March 2000, the EU launched the European Climate Change Programme (ECCP).
2000 márciusában az EU meghirdette az Európai Éghajlatváltozási Programot (ECCP).
Together with representatives from industry, environmental associations and other interested groups, the EU has identified 42 measures that will help its member states reduce their greenhouse gas emissions in a cost-effective way.
Az ipar, a környezetvédő egyesületek és az egyéb érdekelt csoportok képviselőivel együtt az EU 42 intézkedést határozott meg, amelyek költséghatékony módon segítik majd a tagállamokat üvegházhatást keltő gázkibocsátásuk csökkentésében.
All these measures have already become law or are in the process of being adopted.
Már valamennyi intézkedést jogszabályba iktatták, illetve elfogadásuk folyamatban van.
A cornerstone of EU climate change policies is the EU’s emissions trading scheme launched on 1 January 2005.
Az EU éghajlatváltozási politikájának sarokköve az EU-kibocsátás 2005. január 1-jén életbe lépett kereskedelmi rendszere.
EU governments have set limits to how much CO some 12 000 power plants and energy-intensive factories are allowed to emit per year.
Az EU-kormányok korlátozást határoztak meg, hogy a mintegy 12 000 erőmű és intenzív energiafelhasználó gyár mennyi CO-otbocsáthat ki évente.
These plants account for almost half of the EU’s CO emissions.
Ezek az erőművek okozzák az EU CO-kibocsátásának mintegy felét.
Those plants that emit less CO than they are allowed to can sell the unused emission quotas to other factories that are not doing that well.
Azok az erőművek, amelyek a megengedettnél kevesebb CO-ot bocsátanak ki, eladhatják a fel nem használt kibocsátási kvótákat a kevésbé jól működő gyáraknak.
This provides for a financial incentive to reduce emissions.
Ez anyagilag ösztönzi a kibocsátás csökkentését.
The system also makes sure that there are buyers for the emission allowances.
A rendszer ugyanakkor azt is biztosítja, hogy legyenek vásárlók a kibocsátási egységekre.
Companies that exceed their emission limits and do not cover them with emission rights bought from others will have to pay hefty penalties.
Azok a vállalatok, amelyek túllépték kibocsátási kereteiket, anélkül hogy másoktól megvásárolták