natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples of methods are the 21st Century Town Meeting, the Citizens Jury, the Consensus Conference and the World Café.
A módszerek példái között szerepel a 21. századi Várostalálkozó, a Polgári Esküdtszék, a Konszenzus Konferencia és a Világkávézó.
Participatory Methods Toolkit: A practitioner’s manual, September 2005, available onwww.kbs-frb.be or www.viWTA.be
Részvételi módszerek eszközkészlete: A szakemberek kézikönyve, 2005. szeptember, elérhetősége: www.kbs-frb.be or www.viWTA.be
Common Basic Principle Nr. 9 recognises that the participation of immigrants in the democratic process and in the formulation of integration policies and measures, especially at the local level, supports their integration.
A 9-es számú közös alapelv elismeri, hogy a bevándorlók részvétele a demokratikus folyamatban és a beilleszkedési politikák és intézkedések kialakításában – különösen helyi szinten – támogatja a beilleszkedésüket.
Various forms of democratic participation of immigrants are discussed in Chapter 2 of the first edition of the Handbook on Integration.
A bevándorlók demokratikus részvételének különféle formáit az Integrációról szóló kézikönyv első kiadásának 2. fejezete tárgyalja.
Sharing local experiences
A helyi tapasztalatok megosztása
The exchange of experiences among local communities can serve as an inspiration regarding innovative projects or approaches.
A helyi közösségek közötti tapasztalatcsere ösztönzőleg hathat az innovatív projektek vagy szemléletek kifejlődésére.
In a more structured way, such horizontal exchanges can also give rise to common indicators or evaluation methods.
Ha szervezettebben zajlanak, az ilyen horizontális cserék közös mutatókat vagy értékelési módszereket is szülhetnek.
Local communities could develop common quality standards on integration.
A helyi közösségek közös minőségi szabványokat is kidolgozhatnak az integráció tekintetében.
One way of identifying criteria for good integration policies, or ‘success factors’, is by carrying out competitions.
A helyes beilleszkedési politika kritériumait avagy sikertényezőit többek között versenyek segítségével is meg lehet határozni.
National or European competitions can be used as a framework to gather and make known initiatives that promote integration.
A nemzeti vagy európai szintű versenyek keretet biztosíthatnak a beilleszkedést előmozdító kezdeményezések összegyűjtéséhez és megismertetéséhez.
The competition ‘Successful integration is no coincidence: strategies of local integration policy’, initiated by the German Ministry of Interior and the Bertelsmann Foundation, was driven by the following questions: ‘Where do our local communities stand today with regard to integration?
Az „A sikeres integráció nem a véletlennek köszönhető: a helyi beilleszkedési politika stratégiái” címmel a német Belügyminisztérium és a Bertelsmann Alapítvány által elindított verseny a következő kérdések mentén szerveződött: „Hol állnak ma helyi közösségeink az integráció tekintetében?
What strategies have they pursued?
Milyen stratégiák szerint jártak el?
And what successes have they had?’
Milyen sikereket értek el?”
Although the competition’s two-stage application process required a considerable amount of time and effort, several smaller communities were represented in the group of 23 finalists (of 107 contributions).
Annak ellenére, hogy a verseny két szakaszból álló jelentkezési eljárása komoly időt és erőfeszítést igényelt, a (107 pályázóból kiválasztott) 23 döntős csoportjában számos kisebb közösség képviseltette magát.
The jury, which was composed of 11 experts, personally visited 15 communities and finally awarded prizes to four local authorities of different sizes.
A 11 szakértőből álló zsűri 15 közösséget személyesen is felkeresett, és végül négy, különböző méretű helyi hatóságnak ítélte oda a díjakat.
Ten recommendations for a successful local integration policy were developed on the basis of the competition and published together with an extensive documentation of the local communities’ experiences.
A verseny alapján a sikeres integráció témakörében tíz ajánlást dolgoztak ki és jelentettek meg, a helyi közösségek tapasztalatainak terjedelmes dokumentációjával kísérve.
The 100-page documentation has been distributed to local authorities in Germany, and an English summary has also been produced.Although local communities are the primary addressees of the documentation and recommendations, the competition was also motivated by the aim of providing Federal government with insights about the practical experiences of communities.
A 100 oldalas dokumentációt Németország helyi hatóságainak körében terjesztették, de készült belőle egy angol nyelvű összefoglaló is. Bár a dokumentáció és az ajánlások elsősorban a helyi közösségeknek szólnak, a verseny azt a célt is szolgálta, hogy a szövetségi kormányzat betekintést nyerjen a közösségek gyakorlati tapasztalataiba.
European exchanges take place in the context of different federal structures, degrees of centralisation and distribution of competences across national, regional and local levels.
Az európai szintű tapasztalatcsere a különböző szövetségi struktúrák, centralizáltsági fokok és a nemzeti, regionális és helyi szint közötti hatáskörmegosztás kontextusában zajlik.
At the same time, both horizontal exchanges and links with other levels of government have proven fruitful for the integration efforts of many local communities.
Ugyanakkor a horizontális csere és a más kormányzati szintekkel való kapcsolat egyaránt gyümölcsözőnek bizonyult sok helyi közösség integrációs erőfeszítéseinek szempontjából.
Several European networks have taken on integration as a key concern (see Chapter 2).
Az integrációt számos európai hálózat kiemelt ügyének tekinti (lásd még a 2. fejezetet).
Planning and evaluating integration policies
A beilleszkedési politikák megtervezése és értékelése
The translation of overall policy goals into concrete integration programmes and projects requires careful planning, of which the definition of clear objectives is an integral part.
Az átfogó politikai célok konkrét beilleszkedési programokká és projektekké alakításához gondos tervezésre van szükség, amelynek szerves része a világos célkitűzések meghatározása.
Objectives should be SMART:
„Okos”(SMART) célkitűzésekre van szükség:
Specific: Objectives should be precise and concrete enough not to be open to varying interpretations.Measurable: Objectives should define a desired future state in measurable terms, so that it is possible to verify whether the objective has been achieved or not.
Mérhető (Measurable): A célkitűzésekben az elérni kívánt jövőbeni állapotot mérhető fogalmakkal kell leírni, hogy utóbb meg lehessen győződni a célkitűzés tényleges eléréséről. Ehhez vagy számszerűsíthető, vagy a leírást pontrendszerrel ötvöző célkitűzések kellenek.
Such objectives are either quantified or based on a combination of description and scoring scales.Accepted: If objectives and target levels are to influence behaviour, they must be accepted, understood and interpreted similarly by all of those who are expected to take responsibility for achieving them.
Elfogadott (Accepted): Ha a célkitűzések és a célszintek a magatartást hivatottak befolyásolni, ezeket hasonlóan kell elfogadni, megérteni és értelmezni mindazoknak, akiknek az elérésükért felelősséget kell vállalniuk.
Realistic: Objectives and target levels should be ambitious – setting an objective that only reflects the current level of achievement is not useful – but they should also be realistic so that those responsible see them as meaningful.Time-dependent: Objectives and target levels remain vague if they are not related to a fixed date or time period.
Reális (Realistic): A célkitűzéseknek és célszinteknek nagyra törőnek kell lenniük – hiszen nincs értelme a jelenlegi szintet tükröző célokat kitűzni –, ugyanakkor a realitások talaján kell maradniuk, hogy a felelőseik is értelmesnek lássák őket.
European Commission, Impact Assessment Guidelines, SEC (2005) 791, June 2005
Európai Bizottság, Hatásértékelési iránymutatások, SEC (2005) 791, 2005. június
During the implementation of integration programmes, policy-makers and practitioners may at some stage ask themselves the following questions: how well did we succeed in achieving the objectives defined in the beginning?
A beilleszkedési programok végrehajtása során a szakpolitikusok és a szakemberek valamelyik szakaszban feltehetik maguknak a következő kérdéseket: mennyire voltunk sikeresek a kezdetben meghatározott célkitűzések elérésében?
Did we in fact do what we set out to do?
Tényleg azt tettük, amit tenni akartunk?
Who participated in the programme and why; who did not participate and why?
Ki vett részt a programban és miért; ki nem vett részt és miért?
For whom did the programme work (or not work)?
Kiknek kedvezett (vagy nem kedvezett) a program?
What were the critical factors determining the outcome?
Melyek voltak a kimenetelét meghatározó kritikus tényezők?
How were the risks managed and the opportunities used?
Hogyan kezeltük a kockázatokat, és hogyan éltünk a lehetőségekkel?
Were there differences between men and women, young and old?
Voltak-e különbségek a férfiak és a nők, illetve a fiatalok és az idősek között?
Did these groups receive special attention?
Kiemelt figyelemben részesültek-e ezek a csoportok?
Evaluations can be used to address some of these questions.
Az értékelések révén foglalkozni lehet e kérdések némelyikével.
They can help in decisionmaking about objectives and priorities, and about the allocation of resources.
Segíthetik a célkitűzésekre és prioritásokra, illetve a források elosztására vonatkozó döntéshozatalt.
They can also increase knowledge of needs and problems, identify unwanted outcomes, and explain why stated goals were not reached.
Ugyancsak hozzásegíthetnek az igények és a problémák jobb megismeréséhez, a nem kívánt eredmények felismeréséhez és a kitűzött, de nem megvalósított célok esetében adandó magyarázathoz.
Evaluation techniques are commonly used to look at individual projects and at their success in accomplishing set objectives.
Az értékelési technikák általában arra szolgálnak, hogy megvizsgáljuk az egyes projekteket és ezek sikerességét a kitűzött célok elérésében.
However, only checking for effective implementation will not capture problems with the overall strategic direction, since ‘bad policy can be implemented well’ as much as ‘good policy can be implemented badly’.
Ha azonban pusztán a tényleges végrehajtást ellenőrizzük, nem derül fény az átfogó stratégiai iránnyal kapcsolatban felmerülő problémákra, mivel a„rossz politikát ugyanúgy végre lehet hajtani jól, ahogy a jót rosszul”.
It may therefore be useful to make policies themselves the subject of evaluations.
Éppen ezért hasznos lehet magát a szakpolitikát is az értékelés tárgyává tenni.
In this way, the assumptions underpinning funding programmes can be questioned before significant resources are invested.
Ezáltal a finanszírozási programok alapjául szolgáló feltételezések még az előtt megkérdőjelezhetők, hogy jelentős források befektetésére kerülne sor.
At the same time, experience shows that some of the parameters for integration policy are set by political realities.
A tapasztalatok ugyanakkor azt mutatják, hogy a beilleszkedési politika paramétereinek némelyikét a politikai realitások határozzák meg.
In such cases, it is important to make explicit the political goals linked with integration and to base programmes on a clear statement of purpose.
Ilyen esetekben fontos egyértelművé tenni a beilleszkedéshez kapcsolódó politikai célt, és a programokat egy világos szándéknyilatkozatra építeni.
Some of the complexities surrounding the definition of targets for integration policies, and the choice of indicators for measuring progress, are discussed in Chapter 3 of the first edition of the Handbook on Integration.
A beilleszkedési politika céljainak meghatározásával és az előrehaladás mérésére szolgáló mutatók kiválasztásával kapcsolatos összetett kérdések közül néhányat az integrációról szóló kézikönyv első kiadásának 3. fejezete is tárgyal.
Evaluations look chiefly at the appropriateness and quality of integration policies themselves, for which good governance indicators can be developed, rather than attempting to measure the ‘degree of integration’ of individuals or immigrant groups, which remains a challenge.
Az értékelések főként a beilleszkedési politikák alkalmasságát és minőségét vizsgálják, amihez helyes kormányzati mutatókat lehet kidolgozni, ahelyett hogy az egyének vagy bevándorló csoportok „beilleszkedésének mértékét” próbálnák felmérni, ami továbbra is megoldatlan feladat.
In France, the LOLF (Loi organique sur les lois de finances) is one of the elements supporting the performance orientation of public administration. It provides for an information system on the precise cost of specific public policies.
Franciaországban a LOLF (Loi organique sur les lois de finances) a közigazgatás teljesítményközpontúságát támogató elemek egyike, amely előírja a konkrét állami politikák pontos költségeiről szóló tájékoztató rendszer meglétét.
Every programme has a PAP (Projet annuel de performances) specifying the activities planned, their cost, the objectives of the programme as well as past and projected results according to specific indicators.
Minden programhoz tartozik egy PAP (Projet annuel de performances) – ez mutatja be a tervezett tevékenységeket, azok költségét, a program célkitűzéseit, valamint a múltbeli és a várható eredményeket, egyedi mutatók szerint.
The PAP of the ‘reception of foreigners and integration’ programme is being presented to Parliament in 2006.
A„külföldiek befogadása és beilleszkedése”programhoz tartozó PAP-ot 2006-ban mutatják be a parlamentnek.
Identifying indicators has been difficult because PAPs look only at the specific programmes under review, whereas many factors play a role in shaping integration outcomes.
A mutatók meghatározását megnehezítette, hogy a PAP-ok csak a felülvizsgálat alatt álló, konkrét programokat vizsgálják, a beilleszkedés eredményeinek alakításában viszont számos tényező szerepet kap.
Two indicators have been chosen: (1) the percentage of signatories to the reception and integration contract who follow the civic training, and (2) the percentage of non-Francophone beneficiaries of public reception services who, at the end of their training, obtain a certificate of elementary French language proficiency.
Két mutatót választottak ki: (1) a befogadási és beilleszkedési szerződések aláírói közül azoknak a százalékaránya, akik eljárnak az állampolgársági képzésre, és (2) az állami befogadási szolgálatok azon, nem franciaajkú kedvezményezetteinek százalékaránya, akik a képzésük végén alapfokúnyelvvizsga-bizonyítványt szereznek francia nyelvből.
Evaluation ideally goes hand in hand with planning, or at least informs any major changes to programmes that are already in place.
Az értékelés ideális esetben együtt jár a tervezéssel, vagy legalábbis minden nagyobb változásról tájékoztatást ad a már működő programoknak.
Evaluations of pilot projects can also be used to shape and modify ongoing programmes.
A kísérleti projektekről készített értékelések szintén felhasználhatók a folyamatban lévő programok alakítására és módosítására.
For instance, in Norway the evaluation of pilot integration courses in 26 municipalities was used to adjust the policy before its extension to the national level.
Norvégiában például a 26 településen indított kísérleti beilleszkedési tanfolyamok értékelését használták fel a szakpolitika kiigazítására, mielőtt országos szintre terjesztették volna ki.
The Swiss programme for promoting the social integration of foreigners provides an annual credit of approximately 9 million Euros to about 600 co-financed projects.
A külföldiek társadalmi integrációjának előmozdítását szolgáló svájci program éves szinten körülbelül 9 millió euró összegű hitelt biztosít nagyjából 600, társfinanszírozásban részesülő projektnek.
It targets five priority areas: (1) language skills, (2) opening up institutions, (3) small local projects, (4) regional centres of competence, and (5) innovation and quality assurance.
Öt kiemelt területtel foglalkozik: (1) a nyelvi készségek fejlesztése, (2) az intézmények megnyitása, (3) kisméretű helyi projektek, (4) regionális kompetenciaközpontok, és (5) innováció és minőségbiztosítás.
For the evaluation of the first programme phase (2001-2003), partial evaluations of the five priority areas were carried out as steps towards the final synthesis and summary report.
A program első szakaszának (2001–2003) értékeléséhez a végső összegzés és az összefoglaló jelentés előkészítéseként részleges értékeléseket készítettek az öt kiemelt területről.
The schedule of partial and final evaluation reports was designed so that interim results could already be used for developing the next programme phase (2004-2007).
A részleges és a záró értékelő jelentések elkészítését úgy ütemezték, hogy az időközi eredményeket már fel lehessen használni a program következő szakaszának (2004–2007) kidolgozásában.
Similarly, current evaluation activities will play a role in the definition of the next phase (from 2008).
A jelenlegi értékelési tevékenységek hasonlóképpen szerepet fognak kapni a következő (2008-al kezdődő) programszakasz megtervezésében.
Evaluation methods
Értékelési módszerek
Both external evaluations and self-evaluations are used in the field of immigrant integration.
A bevándorlók beilleszkedésének területén külső értékeléseket és önértékeléseket egyaránt használnak.
Self-evaluations can build the capacity of administrations and promote organisational learning and the identification of best practices.
Az önértékelések építően tudnak hatni az igazgatás kapacitására, és előmozdítják a szervezeti tanulást és a legjobb gyakorlatok felismerését.
On the other hand, external evaluations provide an outside view and can make an independent and credible assessment of policies’ actual impact.
A külső értékelések viszont kívülről adnak képet, ezáltal független, hiteles értékeléssel szolgálnak a szakpolitikák tényleges hatásáról.
Evaluations typically include a number of policy recommendations, which may be highly political given the public profile of immigrant integration.
Az értékelések jellemzően tartalmaznak egy sor szakpolitikai ajánlást is, amelyek a bevándorlók beilleszkedésének „állami” jellegére való tekintettel kifejezetten politikai jellegűek lehetnek.
They may also have significant financial implications.
Mindemellett komoly pénzügyi vonatkozásaik is lehetnek.
Where external evaluations are used, the terms of reference should define the relationship between the commissioning body and the evaluator and clearly set out the scope of the task at hand.
Amikor külső értékelést alkalmaznak, az ezt szabályozó feltételekben meg kell határozni a megbízást adó szerv és az értékelő közötti viszonyt, és egyértelműen be kell határolni a szóban forgó feladatot.
Competitive tender procedures often facilitate the establishment of such explicit ‘ground rules’.
A versenytárgyalásos eljárások gyakran megkönnyítik az ilyen explicit „alapszabályok” rögzítését.
The means employed should be proportionate to the aims and to the prospective function of the evaluation in the overall process of policymaking and implementation.
Az alkalmazott eszköznek arányban kell állnia a célokkal és az értékelés várható feladatával a politikai döntéshozatal és végrehajtás teljes folyamatát tekintve.
Methodology and data collection should be adapted to the circumstances.
A módszert és az adatgyűjtést a körülményekhez kell igazítani.
For instance, control groups are desirable from a scientific point of view but are generally difficult to designate in the context of integration interventions.
A kontrollcsoportok alkalmazása például tudományos szempontból kívánatos lehet, az integrációs beavatkozások esetében azonban általában véve nehéz ilyeneket kijelölni.
In situations where the target population fluctuates, evaluators should opt for continuous monitoring rather than for before-after tests, which are likely to suffer from a high degree of attrition.
Olyan helyzetekben, amikor a célpopulációban nagy a fluktuáció, az értékelőknek inkább a folyamatos nyomon követést kell választaniuk az „előtte-utána felmérések” helyett, mivel ezek nagymértékben torzíthatnak.
The definition of target groups is a key step in any evaluation.
A célcsoportok meghatározása minden értékelésben kulcsfontosságú lépés.
In the Swiss programme for promoting the social integration of foreigners, a useful distinction was made between direct target groups and ‘end users’.
A külföldiek társadalmi integrációjának előmozdítását szolgáló svájci programban megkülönböztették a közvetlen célcsoportokat a végfelhasználóktól.
For instance, an intercultural training programme targeted ‘key players’ such as janitors or sports coaches.
Egy interkulturális képzési programban például a célcsoportot az olyan meghatározó szereplők jelentik, mint a házfelügyelők vagy a sportedzők.
The evaluation showed that these key players benefited from the training programmes but did not use their knowledge effectively enough in their interactions with ‘end users’, i.e. society more broadly.
Az értékelés azt mutatta, hogy ezeknek a meghatározó szereplőknek ugyan javára vált a képzési program, de a végfelhasználókkal, azaz a tágabb értelemben vett társadalommal való interakcióikban ezt a tudásukat nem használták kellő hatékonysággal.
An analysis of ‘next steps’ should therefore be included in a complete assessment of the programme’s impact.
A program hatásának teljes körű értékelésébe éppen ezért fel kell venni a „következő lépések” elemzését is.
Timing is an important consideration when choosing evaluation methods.
Az időzítés fontos szempont az értékelési módszerek megválasztásában.
For instance, quantitative evaluations can be especially valuable in the early implementation phases, while qualitative methods can yield helpful information on the impact of longer-running programmes.
A mennyiségi értékelések például különösen hasznosnak bizonyulhatnak a végrehajtás korai szakaszaiban, míg a minőségi értékelések inkább a hosszabb ideje működő programok hatásáról szolgálhatnak értékes információkkal.
Ongoing data collection in the framework of performance management systems is increasingly becoming a part of public and private programmes in the integration field.
A teljesítményértékelési rendszerek keretében végzett folyamatos adatgyűjtés egyre inkább részévé válik az integráció területén folyó állami és magánprogramoknak.
Often, the monitoring of outputs is a ‘built-in’ project activity required by the supervising or funding body.
A kimenő eredmények ellenőrzése sok esetben beépített, a felügyeleti vagy finanszírozó szerv által megkövetelt projekttevékenység.
Such regular auditing processes can stimulate the learning process within an organisation while laying the foundation for future (often external) evaluations.
Az ilyen rendszeres ellenőrzési folyamatok ösztönözhetik az intézményen belüli tanulási folyamatot, egyben megteremtik az alapokat a későbbi (gyakran külső) értékelések számára.
In fact, ex-post evaluations of programmes without regular data gathering mechanisms are unlikely to attain a scientific standard because they will be ‘snapshots’ rather than looking at outputs and impacts over time.
A programok külső értékelése valójában rendszeres adatgyűjtési mechanizmusok nélkül aligha képes tudományos színvonalra emelkedni, mivel leginkább csak pillanatképeket ad, az idő folyamán elért eredmények és hatások vizsgálata nélkül.
In summary, a well-balanced mix of quantitative and qualitative methods, and of internal and external evaluations, is most likely to contribute to a comprehensive understanding.
Összefoglalva tehát, valószínűleg a mennyiségi és minőségi módszerek, illetve a belső és külső értékelések kiegyensúlyozott ötvözete járul hozzá legjobban az átfogó megismeréshez.
At the same time, limitations will remain because of the multifaceted and complex nature of integration.
A beilleszkedés sokoldalú, összetett természetéből eredően a megismerésnek így is maradnak korlátai.