natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To this end, the headline target for energy efficiency should be raised to 50 per cent by 2030, from the currently agreed 20 per cent by 2020.
Hasonlóképpen jelentős előnyökkel járhat egy koherens európai energiapolitika végrehajtása, amelybe beletartozik az energiaágazat valódi, liberalizált egységes piacának kialakítása, az új energetikai technológiákat és a fő közös energiaipari infrastruktúrát szolgáló határozott európai beruházási politika, a közös külső álláspont, és közös adóügyi elgondolások, amelyek hozzájárulnak e beruházási politika finanszírozásához.
The EU can advance this objective by applying stricter efficiency standards for domestic appliances and new buildings, along with more ambitious vehicle emission targets.
Ez véget vetne a monopolhelyzetben lévő tagállami vállalatok védelmének, és lehetővé tenné nagy európai energiavállalatok létrejöttét, valamint a villamos energiát, illetve földgázt előállító és/vagy elosztó vállalatok átviteli hálózatainak szétválasztását („unbundling”).
It should also encourage innovative public-private partnerships for energy-efficient investments while setting and monitoring Member State compliance with efficiency targets.
Fel kell számolni az e területen meglévő szűk keresztmetszeteket, és az „energiaszigeteket” egyszer és mindenkorra be kell kötni az európai hálózatba.
Wind power is one option to use renewable energies.
A megújuló energiaforrások egyike a szélenergia.
The quest for more sustainable power generation
Törekvés fenntarthatóbb energiatermelésre
The search for a more viable energy mix must also involve recourse to nuclear energy.
Az életképesebb energiaszerkezet megteremtéséhez a nukleáris energia igénybevételére is szükség van.
Europe cannot afford to relinquish this important source of power, but unlocking investments in nuclear energy requires a greater level of regulatory certainty, as well as the further development of safety standards.
Európa nem mondhat le erről a fontos energiaforrásról, azonban a nukleáris energiába való beruházások ösztönzéséhez nagyobb fokú szabályozási biztonságot kell teremteni Európában és tovább kell fejleszteni a biztonsági előírásokat.
Finally, significant R & D efforts and innovative public-private partnerships are needed to develop next generation energy technologies.
Végezetül, jelentős kutatás-fejlesztési erőfeszítésekre és a köz- és a magánszféra innovatív partnerségére van szükség az energiatechnológiák következő generációjának kifejlesztéséhez.
The EU urgently needs a few headline projects in this context, such as the installation of solar power centres in Northern Africa and the creation of wind power farms in the North Sea.
E tekintetben az EU-nak sürgősen el kell indítania néhány olyan vezető projektet, mint a naperőművek megépítése Észak-Afrikában és a szélerőműparkok hálózatának kiépítése az Északi-tengeren.
The search for viable renewable energy sources has to be stepped up.
Fokozni kell a fenntartható megújuló energiaforrások keresésére irányuló erőfeszítéseket.
There are a range of promising options available, including wind power, solar power and biomass.
Ezzel összefüggésben egy sor ígéretes lehetőség van kilátásban, például a szélenergia, a napenergia és a biomasszából nyert energia tekintetében.
Europe should also move away from oil as the primary source of fuel for transport by encouraging bio-fuel standards and electric and hybrid vehicles.
Ezenkívül Európának a kőolajjal mint a közlekedésben felhasznált üzemanyag elsődleges forrásával szemben ösztönöznie kell a bioüzemanyagokra vonatkozó szabványok alkalmazását, valamint az elektromos és a hibrid gépjárművek használatát.
Yet for all this to happen, the EU needs vast investments to upgrade its energy grid and to develop intelligent energy networks (smart grids) which can handle future power sources and minimise power losses, finally leading to a fully integrated system of energy supplies.
Ehhez azonban jelentős beruházásokat kell végrehajtani az energiahálózat korszerűsítése és olyan intelligens energiahálózatok létrehozása érdekében, amelyek képesek a jövőbeli energiaforrások kezelésére és az energiaveszteség minimalizálására, és végeredményben az energiaellátás teljes mértékben integrált rendszerét eredményezik.
Reducing the EU’s external energy dependency
Az EU külső energiafüggőségének csökkentése
The development of carbon capture and storage (CCS) systems needs to be backed up by firm decisions on a range of issues which can no longer be delayed. These include the appropriate level of subsidies, a legal framework, and a roadmap for developing CCS beyond the demonstration phase.
A szén-dioxid-leválasztási és -tárolási (CCS) rendszerek létrehozásához határozott döntésekre van szükség egy sor olyan kérdésben, amelyek rendezése nem tűr halasztást, ideértve többek között a támogatások megfelelő szintjét, a jogi keretet, valamint a CCS-nek a demonstrációs szakaszon túli fejlesztésére vonatkozó ütemtervet.
In order to move from the experimental to the operational stage, the EU needs to research, develop and test new technologies and proc-
A kísérleti szakaszból az üzemeltetési szakaszba való átmenet érdekében az EU-nak kutatások alapján olyan új technológiákat és eljárásokat kell
The era of cheap oil seems to be over with new supplies increasingly remote, difficult to access and more expensive to exploit.
Úgy tűnik, hogy az olcsó kőolaj korszaka véget ért, mivel az új készletekre egyre távolabbi helyeken bukkannak rá, és azokat egyre nehezebb elérni, és egyre költségesebb kitermelni.
At the same time, the EU will continue to depend on external sources for its energy supply for a considerable time.
Az EU ugyanakkor az energiaellátás tekintetében még sokáig függeni fog a külső forrásoktól.
Today this is the case for 90 per cent of its oil supplies; 80 per cent of its gas; and 50 per cent of its coal.
Jelenleg e külső függőség mértéke 90% a kőolaj, 80% a földgáz és 50% a kőszén esetében.
Of its gas imports
A behozott földgáznak például 42%-a
alone, 42 per cent are currently from Russia.
Oroszországból származik.
There is no chance of becoming energy independent, but the EU must strive to increase its energy security by all possible means.
Az EU-nak nincs esélye arra, hogy energiafüggetlenné váljon, azonban minden lehetséges eszközzel törekednie kell energiabiztonságának növelésére.
To begin with, there is still considerable scope for increasing gas production within Europe.
Először is, a földgázkitermelés még számottevően bővíthető Európában.
The EU should support and grow its domestic gas production by opening new frontiers of potential gas resources, by removing licensing barriers and by allowing investments in frontier areas, such as the Arctic.
Az EU-nak támogatnia és növelnie kell a belső földgázkitermelést azáltal, hogy új potenciális kitermelőhelyeket kutat fel, megszünteti az engedélyezési korlátokat és lehetővé teszi a beruházásokat az olyan határterületeken, mint például az Északi-sarkvidék.
In addition, there is significant potential to develop unconventional energy sources such as tight gas and shale oil, for instance in Central and Northern Europe.
Ezenfelül számottevő potenciál mutatkozik az olyan, nem hagyományos energiaforrások kiaknázása tekintetében, mint a homokgáz és a palaolaj, például Közép- és Észak-Európában.
These strategies must subsequently be backed up by new endeavours to mitigate the EU’s vulnerability to external shocks.
A fenti stratégiáknak később olyan új erőfeszítésekkel kell párosulniuk, amelyek az EU külső zavarokkal szembeni kiszolgáltatottságának csökkentésére irányulnak.
This means establishing reliable and lasting relations with its principal suppliers, Russia in particular, while diversifying the supply routes and methods, including alternative gas pipelines and developing liquefied natural gas imports.
Ez azt jelenti, hogy Európának megbízható és tartós kapcsolatokat kell kiépítenie a fő beszállító országokkal, különösen Oroszországgal, és ezzel párhuzamosan diverzifikálnia kell az ellátási útvonalakat és módokat, ideértve az alternatív földgázvezetékeket és a cseppfolyósított földgáz (LNG) behozatalának fejlesztését.
To this end, the EU needs a common strategy and an assertive external policy to better defend its interests in the international arena.
Ennek érdekében az EU-nak közös stratégiát kell alkalmaznia és határozott külpolitikát kell folytatnia, hogy jobban meg tudja védeni érdekeit a nemzetközi színtéren.
Energetic refurbishment of buildings.
Élen az éghajlatváltozás elleni küzdelemben
Leading the fight against climate change
Mindez nem jelenti azt, hogy az EU-nak mérsékelnie kellene azon erőfeszítéseit, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemben vezető szerepet játsszon.
Climate change can only be addressed effectively at the global level.
Az éghajlatváltozás csak globális szinten kezelhető eredményesen.
The outcome of the UN summit in Copenhagen was therefore a bitter disappointment as its non-binding agreement is unlikely to be sufficient to fend off dangerous global warming.
A koppenhágai ENSZ-konferencia ezért keserű csalódást okozott, mivel a konferencián elfogadott, nem kötelező erejű megállapodás várhatóan nem lesz elegendő a veszélyes globális felmelegedés megállításához.
Additionally, Copenhagen has demonstrated that the EU still falls short of being accepted as an indispensible interlocutor and player at the global level – and this despite its efforts to lead by example by committing itself to an ambitious objective: reducing by 2020 its emissions by 20 per cent while increasing both its energy efficiency and its share of renewables by 20 per cent as well.
A konferencia rámutatott továbbá arra, hogy az EU-t globális szinten még mindig nem tartják elengedhetetlenül fontos tárgyalópartnernek és szereplőnek, dacára annak, hogy az Unió e téren vezető szerepre és példamutatásra törekedve igen ambiciózus célt tűzött ki, nevezetesen azt, hogy 2020-ra 20%-kal csökkenti kibocsátását, miközben energiahatékonyságát és energiaszerkezetében a megújuló energia arányát egyaránt 20%-kal növeli.
On the contrary, in the follow-up negotiations the EU should push for an agreement to make sure that the pledges given at Copenhagen by developed and developing countries are realised.
Ehhez azonban az Unión belül is több erőfeszítésre van szükség, többek között javítani kell az uniós szén-dioxid-piac működésén, amely jelenleg a legnagyobb meglévő ilyen piac.
In doing so, the EU should defend its legitimate interests, ensuring that the outcome of any new agreement helps sustain the objectives of Europe’s economic and social model, for instance through a targeted strategy of conditionality.
Mára általánosan elfogadottá vált, hogy a fenti piac központi elemét képező szén-dioxid-ár kérdése problematikus, a kibocsátáskereskedelmi rendszer pedig nem eléggé átlátható és kiszámítható az ipari szereplők számára.
However, for this to happen, the EU must also do more work at home. This includes improving the functioning
Az árat úgy kell megállapítani, hogy annak egyrészt visszatartó ereje legyen a
Forests form an essential part of the landscape and of the local climate.
Az erdő a táj elengedhetetlen része, és a helyi klímát is alapvetően befolyásolja.
Photo: ccvision
Fotó: ccvision szén-dioxid-kibocsátást illetően, másrészt pedig ösztönözze az életképes, új, tiszta technológiák kifejlesztését.
While the EU continues to be the global leader with 40 per cent market share in renewable technology exports, the allocation of both R & D resources and financing into these technologies is clearly faster in China and the United States.
továbbra is globális vezető szerepet tölt be, a K+F-re szánt források és e technológiák finanszírozása azonban egyértelműen gyorsabb Kínában és az Egyesült Államokban.
The EU needs to make sure that it can consolidate its lead through appropriate increases in the reallocation of resources and funding.
Az EU-nak biztosítania kell, hogy a forrás- és finanszírozás-újra-elosztás megfelelő növelésével képes megszilárdítani vezető helyét.
of its carbon market, the largest such market in existence. It is now generally accepted that the carbon price at the heart of this market is problematic and the emissions trading system lacks the clarity and predictability required by industry.
Az EU-nak emellett meg kell ragadnia az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, forráshatékony és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodó gazdaságra való áttérésben rejlő gazdasági lehetőségeket.
Eventually, a price must be established at a level which has the dual effect of dissuading carbon emissions while encouraging investment in the development of viable, new, clean technologies.
Ennek értelmében további támogatást, ösztönzést és megfelelő infrastruktúrát kell biztosítania környezetbarát vezető ipari szereplők kialakulásának elősegítése érdekében.
This should go hand in hand with supplementing the market mechanism with CO2 taxes. As some Member States have already done, the EU must urgently coordinate these fiscal measures in order to avoid market distortions.
Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban számos új ipari szegmens jön majd létre, ideértve például az elektromos gépjárműveket, az energiahatékony megoldásokat, a vízhatékonysági szolgáltatásokat, a biomaszszával üzemelő generátorokat, valamint a szén-dioxid-levá-lasztási és -tárolási szolgáltatásokat.
Finally, the agriculture sector, accounting for around 14 per cent of global greenhouse gas emissions, cannot be spared.
Végezetül nem kímélhető a mezőgazdasági ágazat sem, amely a világ összes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának mintegy 14%-át adja.
Forests and soils act as natural sinks for carbon.
Az erdők és a talaj természetes módon elnyelik a szén-dioxidot.
Halting ongoing tropical deforestation, reforesting marginal areas of land and sequestering more CO2 in soils through changing agricultural practices would increase carbon sequestration.
A jelenleg zajló trópusi erdőirtás megállítása, a marginális földterületek újraerdősítése, valamint a talajban megkötött szén-dioxid mennyiségének a mezőgazdasági gyakorlatok megváltoztatása révén történő növelése fokozná a szén-dioxid megkötését.
The EU should therefore redirect CAP resources towards environmen-tally-friendly agriculture and stockbreeding, taking an active part in reforestation efforts both at the EU and the international level.
Az EU-nak ezért a KAP-források átcsoportosítása révén támogatnia kell a környezetbarát földművelést és állattenyésztést, és mind uniós, mind nemzetközi szinten aktív szerepet kell vállalnia az újraerdősítési erőfeszítésekben.
Furthermore, the EU needs to seize the economic opportunities of a transition to a low carbon, resource-efficient, climate-resilient economy.
Jelentős gazdasági előnyök várhatók ezen az új gazdasági területen, amely a globális GDP újraelosztás 1%-át képviseli.
This must include providing additional support, incentives and an appropriate infrastructure to facilitate the creation of green industry leaders.
Az EU, a megújuló energiával kapcsolatos technológiák exportjában felmutatott 40%-os piaci részesedésével ugyan
INTERNAL AND EXTERNAL SECURITY: THE ETERNAL CHALLENGE cooperation on law-enforcement in European countries can jeopardise efforts to combat terrorism abroad.
BELSŐ ÉS KÜLSŐ BIZTONSÁG: FOLYAMATOS KIHÍVÁSOK lóképpen, ha az európai országok nem működnek együtt megfelelően a bűnüldözés terén, ez veszélyeztetheti a terrorizmus ellen más országokban folytatott küzdelem eredményességét.
All security risks are in turn interlocked, with poverty and instability in failing states becoming a breeding ground for terrorism and other types of criminal activity.
A biztonsági kockázatok továbbá összefüggenek egymással: a nehéz helyzetben lévő országokban a szegénység és az instabilitás melegágya a terrorizmusnak és az egyéb bűnözői tevékenységeknek.
Addressing 21st century security challenges therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the EU can provide.
A XXI. század biztonsági kihívásainak kezeléséhez tehát globális és megelőző intézkedésekre van szükség, amelyeket csak egy EU-formátumú szereplő képes biztosítani.
Over the last twenty years, we have witnessed a shift from a bipolar world order, followed by a brief “unipolar moment” dominated by the US, to a gradually unfolding multi-polar system.
Az elmúlt húsz évben a korábbi kétpólusú világ egy rövid egypólusú, az Egyesült Államok dominanciája által jellemezhető állapotot követően fokozatosan többpólusúvá vált.
In this new world order different centres of power coexist in a more unstable environment.
Az új világrendben különböző hatalmi központok léteznek egymás mellett a korábbihoz képest instabilabb környezetben.
Old threats, including nuclear weapons, persist in new forms (proliferation), while new threats have emerged.
A régi veszélyek – például a nukleáris fegyverek jelentette kockázat – új formákat öltenek (proliferáció), miközben új veszélyek is megjelentek.
These new forms of insecurity – which include financial instability, environmental degradation, energy dependence, organised crime and terrorism – are more diverse, less visible and less predictable than ever before.
A bizonytalanság ezen új formái – amelyek magukban foglalják a pénzügyi instabilitást, a környezet pusztulását, az energiafüggőséget, a szervezett bűnözést és a terrorizmust – változatosabbak, kevésbé láthatók és kevésbé kiszámíthatók, mint valaha.
Globalisation has also increased our sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of security.
Emellett ma sebezhetőbbnek is érezzük magunkat, mivel a globalizáció eltüntette a határokat a biztonság belső és külső formái között.
Armed conflicts in a distant continent can threaten Europe’s internal stability by causing large inflows of refugees.
Például egy távoli földrészen zajló fegyveres konfliktus veszélyeztetheti Európa belső stabilitását azáltal, hogy menekültek tömeges bevándorlását idézi elő.
Likewise, weak
Hason-
The EU has long committed itself to maintaining and developing an “area of justice, freedom and security” aimed at facilitating the everyday life of its citizens.
Az EU régóta elkötelezetten törekszik „a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség” fenntartására és továbbfejlesztésére, amelynek célja az uniós polgárok mindennapi életének megkönnyítése.
EU NAVFOR Somalia - operation Atalanta.
Az EU NAVFOR Szomália-művelet a szomáliai kalózkodás elleni küzdelmet szolgálja.
Photo: European Union, 2010
Fotó: Európai Unió, 2010
judicial cooperation, law-enforcement, border control and health, social and civil protection.
Az együttműködés kultúrájának létrehozása – a biztonság mint határoktól független közjó a 2001 szeptemberében az USA-ban, 2004 márciusában Madridban és 2005 júliusában Londonban elkövetett terrorista merényletek nyomán egyértelművé vált, hogy hatékonyabb és összehangoltabb uniós intézkedésekre van szükség a terrorizmussal és az egyéb határokon átnyúló biztonsági problémákkal szembeni eredményes fellépés érdekében.
This will require increasing the powers of existing agencies and instruments, such as Europol, Eurojust, the Situation Centre, Frontex and the Counter-Terrorism Coordinator. It will also require setting up new bodies, such as a European centre of good police practices.
Ilyen biztonsági problémát jelent például az emberkereskedelem, a személyek és az illegális anyagok csempészete, a pénzmosás, a nők és a gyermekek kizsákmányolása, a természeti és az ember által okozott katasztrófák, a számítástechnikai bűnözés, a szellemi tulajdonjogi kalózkodás.
coordinated action at EU level to tackle terrorism and other cross-border security problems.
Az előttünk álló biztonsági kihívások kezeléséhez valódi uniós szintű megközelítésre, jelentős együttműködési erőfeszítésekre, közös intézményekre és megfelelő finanszírozásra van szükség.
These include human trafficking, the smuggling of persons and illegal substances, money laundering, the exploitation of women and children, natural and man-made disaster, cyber-crime, intellectual piracy and, of course, corruption.
Új együttműködési kultúrát kell kialakítani számos területen, például az igazságügyi együttműködés, a bűnüldözés, a határellenőrzés, valamint az egészségügy, a szociális védelem és a katasztrófavédelem tekintetében.
In addition, the following issues should be prioritised:– Improve systems for exchanging information in relation to network funding, trafficking routes for weapons of mass destruction (WMD), recovery after terrorist attacks and longterm preventive measures.
Ezenkívül prioritásként kell kezelni a következő kérdéseket:
– Create a European civil reserve team of specially trained units ready to be deployed at short notice, shaped along the lines of the military component.
– a hálózatok finanszírozásával, a tömegpusztító fegyverek kereskedelmi útvonalaival, a terrortámadások utáni helyreállítással és a hosszú távú megelőző intézkedésekkel kapcsolatos információcserét szolgáló rendszerek javítása;
We now need to take decisive action and implement a new ‘European Security Model’.
Határozott cselekvésre és egy új „európai biztonsági modell” bevezetésére van szükség.
Drawing on the vision and objectives contained in the recently adopted ‘Internal Security Strategy’, the model must prioritise the interests of European citizens while addressing the rapidly evolving challenges of the 21st century.
A közelmúltban elfogadott belső biztonsági stratégiában foglalt elképzelések és célok alapján a modellnek prioritásként kell kezelnie az európai polgárok érdekeit, ugyanakkor foglalkoznia kell a XXI. század gyorsan változó kihívásaival is.
It must protect individual rights and freedoms; improve cooperation and solidarity between Member States; focus on the causes of insecurity and not just the effects; prioritise prevention; engage with citizens; and recognise the interdependence between the internal and external dimensions of security in establishing a 'global security' approach with third countries.
A modellnek biztosítania kell a következőket: a személyi jogok és szabadságok védelme; a tagállamok közötti együttműködés és szolidaritás erősítése; a bizonytalanság hatásai mellett azok okainak kezelése; a megelőzés elsődlegessége; a polgárok bevonása; a biztonság belső és külső dimenziója közötti összefüggések felismerése alapján „globális biztonsági megközelítés” alkalmazása a harmadik országokkal való kapcsolatokban.
– Develop a more integrated external border management system by reinforcing Frontex with a European body of specialised personnel available to support the Member States.
– egy különleges képzésben részesült egységekből álló, rövid határidőn belül bevethető és a katonai komponens mintájára kialakított európai polgári tartalékos erő létrehozása;
– Iron out inconsistencies in Europe’s Asylum System in particular by standardising the definition of a refugee.
– integráltabb külsőhatár-igazgatási rendszer létrehozása azáltal, hogy a Frontexet megerősítik a tagállamok támogatására rendelkezésre álló, szakképzett európai személyi állománnyal;
To date joint action in this field has been hampered by Member State resistance to sharing information and coordinating policies in relation to law and order, which remains one of the most political sensitive issues in domestic politics.
Ezen a területen az együttes fellépést mindeddig akadályozta, hogy a tagállamok nem kívánták megosztani információikat és összehangolni politikáikat a közrenddel kapcsolatban, amely továbbra is a belpolitika egyik legérzékenyebb területe.
However, this resistance flies against the wishes of European citizens, who want the EU to become a more relevant security actor.
A tagállamok ellenállása azonban ellentétes az európai polgárok óhajával, akik azt szeretnék, ha az EU nagyobb szerephez jutna a biztonság terén.
It also ignores the substantial instruments and resources that the EU has acquired over time in the field of security, not least through the recently adopted Lisbon Treaty.
Az ellenálló tagállamok emellett nem veszik figyelembe mindazokat az eszközöket és erőforrásokat sem, amelyekkel az EU ma a biztonság terén – nem kis mértékben a közelmúltban elfogadott Lisszaboni Szerződésnek köszönhetően – rendelkezik.