natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
14.oldal – Kísérletezés különböző modellekkel Az Európai Bizottság potenciális szerepe mint ‘trendfelállító’a részvételi folyamatokban Európában.
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
16.oldal – Az eszközök megváltoztatása Milyen eszközök alkalmazhatók a civil társadalomnak az európai irányításban való részvételének optimálissá tételéhez.
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
18.oldal – Pillantás a jövőbe Javaslatok a jövőbeni tennivalókhoz.
Page 20 – Terms and acronyms Definitions of useful terms and acronyms.
20.oldal – Fogalmak és rövidítések Hasznos fogalmak és rövidítések definíciói.
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
AZEURÓPAIKUTATÁSITERÜLET(ERA) VEZETÉSE– ADJUNK KULCSOT A TÁRSADALOM KEZÉBE A LABORATÓRIUMHOZ
Setting the stage the stage
A színtér kialakítása
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Az az egyre erŒsödŒ trend, hogy a civil társadalom közvetlenülrészt kíván venni az európai kutatás vezetésében, része egyfolyamatnak, melyet gyakran a “demokratizálódás”tudományaként szoktak emlegetni.
As researchers navigate uncharted scientific terrainand technology penetrates deeper into our lives,theview that science is not just about knowledge but alsoabout politics,ethics and quality of life is becomingmore widely accepted.
Mivel a kutatók fel nem térképezett tudományos területeken navigálnak,és a technológia mélyen beivódikéletünkbe,egyre elfogadottabbá válik az a nézet,hogy a tudomány nemcsak a tudásról szól,hanem a politikáról,az etikáról és az életminőségről is.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
A civil társadalom részvétele a döntéselőkészítési folyamatokban nem menti fel a döntéshozókat a súlyosdöntések felelős meghozatala alól.Ugyanakkor hatékonyeszközt adnak a politikai döntéshozók kezébe a döntéshozatali folyamat ösztönzéséhez és a vitatott kérdések “próbára bocsátásához”.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Tekintettel arra,hogy a tudomány hatása jócskán túlnyúlika tudományos közösségen,egyre fontosabb lesz a társadalom bevonása a kutatások prioritásainak kijelölésébe és a kutatások figyelemmel kísérésébe.A kutatási tevékenység nem különülhet el a társadalomtól,annak érdekeit is figyelembe kell vennie.
Despite Europe’s long history of pluralism and con-sultation,the question of how to boost participation isneither clear-cut nor straightforward. Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
Annak ellenére,hogy Európában a pluralizmus és a konzultáció nagy múltra tekint vissza,nem egyértelmű,sőt nem is nyílt a kérdés,hogyan lendítsék fel a részvételt.Európa sokszínűsége – ami mind az érdekeltek csoportjának sorrendjét,mind pedig az ezekbe a csoportokbatartozó emberek igen széles skáláját tekintve – azt jelenti,hogy a részvételi folyamat során az igények rendkívülszéles skáláját,illetve az alkalmazásához rengeteg alternatív modellt kell tekintetbe venni.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Bár lehet vitatni,hogy a nagyközönségnek alapvető joga-e a kutatási tevékenység figyelemmel kísérése,ennél praktikusabb indoklásokkal is szolgálhatunk arra,miért kell ebbe bevonni a civil társadalmat is.A civil társadalom képes még hatékonyabbá tenni a döntéshozatali folyamatokat,valamint jelentősen hozzátud járulni a tudás gyarapításához és az eltérő érdekekkiegyensúlyozásához.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
A modern kommunikációs technológiák részben választkínálnak a kérdésre,hiszen lehetővé teszik az állampolgárok számára,hogy hallassák hangjukat,ahogyan eddigmég sohasem.Azonban saját kihívásokat is vetnek fel:egyenleget kell vonni a közvetlen és a reprezentatívdemokrácia között,valamint az a kérdés is felmerül,kit hallgassanak meg és mely alkalmakkor.
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Az érdekeltek tisztában vannak azzal,hogy a részvételnem egy múló hóbort – tartósan jelen kell lenni,ha véleményüknek hangot kívánnak adni.Az,hogy a nagyközönség vitatja a géntechnológiával módosítottorganizmusokat és gátolja a sejtkutatást,azt jelzi,hogy minden szinten feltűnt a politikai napirendben arésztvevőleges irányítás koncepciója.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
Viszont a részvétel mechanikája és eszközei vajmi keveset számítanak,ha nincsen meg a konzultáció és részvétel alapvető kultúrája.A megfelelő kulturális alapmegkreálásához intézményes és az egyéni attitűd változása szükségeltetik,amely önmagában egy fokozatosan lezajló,széles körű konzultációt igénylő feladat.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
Ez azt jelenti,hogy a tudomány és a technológia egyreinkább az élet részévé válik,regionális,országos éseurópai szinten egyaránt.Ez abban is megnyilvánul,hogy szélesebb értelemben a demokrácia jóval közvetlenebb formái felé tolódik el a hangsúly,mint pl.aze-demokrácia felé.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
Ahhoz,hogy megtaláljuk az optimális előrehaladás útját,az Európai Bizottság gondosan meghallgatta a nem kormányzati szervezetek/civil szervezetek (nongovernmental organizations,NGOs),valamint az érdekeltek véleményét,mivel így biztosítható,hogy a civiltársadalomnak szava legyen az Európai Kutatási Területvezetésében betöltött szerepének kialakításában.Az,hogymár a tervezés szakaszába is bevonják a civil társadalmat, bizonyítja Európa szilárd elkötelezettségét a részvétel iránt.
Foreword tific progress in which scienceand technology have permeatedinto every aspect of life.As such,we have come to expect a lotfrom science.Yet, paradoxically, the public does not alwaysappear very attracted to it.
ElŒsz ó beszivárgott életünk minden vonatkozásába.Ennek következtében pedig most már rengeteget várunk el a tudománytól.Paradox módon,a nagyközönségmégsem mindig viseltetik túlzottszimpátiával a tudomány iránt.
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Amennyiben az európai kutatásnakválaszt kell adnia a polgárai aspirációira és aggodalmaira,miközben versenyképes is kell,hogy maradjon – valamint tőkét kellkovácsolnia az élenjáró technológiákáltal biztosított lehetőségekből is –szilárd partneri viszonyra vanszükség a tudományos közösség,a politikai döntéshozók,az ipar és a civil társadalom között.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
Miközben a közvéleménykutatásokazt mutatják,hogy egészében véveaz európaiak pozitívan vélekednek a tudomány és technológia életükregyakorolt hatásairól,jócskán eltérőenítélik meg viszont a tudományoshaladással együttjáró lehetségeskockázatokat és etikai tényezőket.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
2000.márciusában,Lisszabonban,az Európai Unió ambiciózus célt tűzöttki:2010-re a világ vezető,tudásalapúgazdaságává kíván válni.Azóta Európa jó néhány fontos lépést megtett a tudás felé vezető úton.
Europe is currently engaged in broad public debateson issues such as GMOs,stem cell research,the envi-ronment,or food safety. Nevertheless, minimising risksand taking the necessary precautions requires thedevelopment and use of sophisticated scientific tools.
Európában jelenleg széles körbenviták dúlnak olyan kérdésekben,mint pl.a géntechnológiával módosított organizmusok,a sejtkutatás,a környezetvédelem vagy az élelmiszerekbiztonságossága.Ennek ellenére a kockázatok minimálisracsökkentéséhez és a kellő óvintézkedések megtételéhezkifinomult tudományos eszközök kifejlesztésére és alkalmazására van szükség.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
2002-ben,Barcelonában az európai vezetők megállapodtak,hogy megvalósítják azon fogadalmukat,hogy több forrást áldoznak a kutatásra és fejlesztésre(K & F).Az Unió legfontosabb céljaként tűzték ki,hogy akutatásba és fejlesztésbe a bruttó nemzeti termékének3%-át fekteti be.És az Európai Bizottság 2003-ban egyútmutatót hozott nyilvánosságra,amely segít a tagállamoknak a 3%-os cél elérésében.
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Ami még ennél is fontosabb:ahhoz,hogy biztosíthatólegyen,hogy a tudomány megadja az embereknek,amire szükségük van,az kell,hogy a szociális dimenzióösszefonódjék a tudományos kutatással.Ez azt jelenti,hogy a politikai döntéshozóknak aktívan közre kellműködniük a civil társadalomban.Az ERA helyes irányításamegkívánja a civil társadalomban való részvételt.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Azonban a pénzbefektetés a történetnek csak egy része.Európának arra van szüksége,hogy a legtöbb emberierőforrást és kutatási kapacitást tudja szolgálatába állítani.Ez a legfontosabb hajtóerő áll az ambiciózus Európai Kutatási Terület (ERA) mögött.
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Ha a tudományt öncélúan tekintjük,nem jutunk semmire.Sokkal fényesebb jövője lesz,ha szilárdan kötődik a társadalomhoz és a társadalom érdekében működik.
Philippe Busquin Research Commissioner
Philippe Busquin Kutatási Biztos
While acknowledging that one of Europe’s manystrengths is its diversity,the ERA is helping the European research community to co-operate onissues of mutual interest in an integrated and coordinated fashion to make the most of this cultural andscientific wealth.
A tudásalapú társadalom kiépítésének egyik sarkalatospontja,hogy ismerjük önmagunkat – vágyainkat,igényeinket és gondjainkat.Példa nélküli tudományoshaladás korát éljük,melyben a tudomány és a technika
Part of forging a knowledge-based society is knowing
Az az egyre ödŒ trend, hogy a civil adalom közvetlenül részt
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
AZEURÓPAIKUTATÁSITERÜLET(ERA) VEZETÉSE– ADJUNK
SOCIETY A KEY TO THE LAB
KULCSOT A TÁRSADALOM KEZÉBE A LABORATÓRIUMHOZ
3_ ropean research is part of
3_ n venni az európai kutatá tésében, része egy
The 2003 conference
A 2003. évi konferencia
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Az Európai Kutatási Terület (ERA) egyre inkább valósággá válik és új korszakotfémjelez az európai tudományos együttmıködésben.
As Europe’sresearch community forges ever-closer links and alliances thatcriss-cross national boundaries, the question arises of how togovern this new domain democratically and equitably.
Ahogyan Európa kutatóiközössége az országhatárokon átívelŒ, egyre szorosabb kapcsolatokat ésszövetségeket hoz létre, felmerül a kérdés, hogyan is lehet ezt az új területetdemokratikusan és pártatlanul, igazságosan vezetni.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
A demokratikus társadalmak leglényegesebb eleme anagyközönség részvétele,és aligha vitatható,hogy a civiltársadalmat aktívan be kell vonni az ERA irányításába.Az ördög azonban a részletekben rejlik.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Ez volt az első ilyen jellegű összejövetel,mely tükrözi az Európai Bizottság hosszú távú elkötelezettségét a részvételi folyamat iránt,illetve azt a szándékát,hogybevonja a civil társadalmat egy új tudományos és társadalmi partnerség alapjainak befektetésébe,amely jobban szolgálja majd az európai polgárokat.
Who exactly should participate?
Pontosan kik vegyenek részt?
When should they becalled on?
Mikor kell őket felszólítanierre?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
Milyen formában történjék ez a részvétel? Hogyanvegyék figyelembe reagálásaikat?
Theseare some of the important questions requiring answers.
Hogy csak néhányatemlítsünk a fontos,megválaszolandó kérdések közül.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
A brüsszeli összejövetel egy több szakaszból állófolyamat közbülső fázisát képezte.A konferenciát megelőzően az IFOK,egy független szakértői csoporttámogatásával,elkészített egy tanulmányt a konferenciaparamétereinek kijelölése céljából.Ezenkívül az esemény jelentős segítséget adott a végső jelentéshezvalamint a javaslatokhoz és konklúziókhoz.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
26 európai és Európán kívüli ország több mint 200 küldötte gyűlt össze egy,“Az Európai Kutatási Terület Irányítása:a civil társadalom szerepe”elnevezésűkonferencián Brüsszelben 2003.június 12-13-án – hogykijelöljék az utat a részvételi folyamat felé.
First encounters of the governance kind
Az első pengeváltások az irányítás formáját illetően etlen beszélgetések és kerekasztal konferenciák
The conference kicked off with a general session toset the political scene.The remaining day and a halfwas dedicated to extensive round-table and focusgroup discussions on the various issues relating tocivil society and governance.
A konferencia általános üléssel kezdődött,melynek céljaa politikai színtér kialakítása volt.A nap többi részébenés a következő fél napban átfogó kerekasztal- és csoportos megbeszélések zajlottak a különböző,civil társadalomra és irányításra vonatkozó kérdésekről.
During the two-day Commission-backed conference,NGOs and other civil society organisations, private and public research bodies,industry representativesand policymakers at regional,national and Europeanlevel shared their ideas on the role of civil society inthe governance of the ERA.
A Bizottság által támogatott,kétnapos konferencián,nemkormányzati szervezetek és más civil társadalmi szervezetek,magán- és állami kutatóintézmények,ipari képviselők és politikai döntéshozók cseréltekeszmét regionális,országos és európai szinten a civil társadalomnak az ERA irányításában betöltendő szerepéről.
These included the current situation related to therole of civil society,how to take this forward to achieveeffective participation,and determining how thepolicy framework could be adapted to promote suchinvolvement.
A megbeszélt témák közé tartozott,többek között,a civiltársadalom jelenlegi szerepe,hogyan lehetne ebben előrelépni a hatékony részvétel megvalósításáért,illetve meghatározták,hogyan adaptálható a politikai szerkezeta civil társadalom bevonásának elősegítésére.
The areas the conference set out to explore includedthe rationale for involving civil society,the parametersfor measuring the success of the participatory process,the constraints within which such systems operate,and the roadmap for future participation at the European level.
A konferencián kijelölt megtárgyalandó kérdések közétartozott még például,annak ésszerű magyarázata,miért kell bevonni a civil társadalmat;a részvételifolyamat sikerének mérésére szolgáló paraméterek;milyen keretek között tudnak az ilyen rendszerekműködni;valamint útmutatás a jövőbeni részvételhezeurópai szinten.
Introducing
A szereplŒk
Introducing the players the players
A szereplŒk bemutatása bemutatása
Open doors
Nyitott kapuk
Improving the participatory process involves building up anaccurate picture of the different stakeholders, their goals andneeds.
Ami egykor a “tudomány elefántcsonttornyának”számított,most megnyitja kapuit a civil társadalom felé.A tudományos és technológiai fejlődés minden európaipolgárt közvetlenül is érint,de elmúltak már azok azidők,amikor a tudományos haladást önmagában végcélnak tekintették.
But, as any such exercisewill soon reveal, each of theseinterest groups is not a homogenous entity and it would bereckless to regard them as such. As much attention needs to be paid to the differences within eachgroup as to those between them.
A részvételi folyamat javításához fontosa k ü lönbözŒ érdekeltek, a céljaik és igényeik pontos feltérképezése.Azonban, ennek során hamarosankiderül majd, hogy ezek azérdekcsoportok egyáltalán nemalkotnak egységes egészet, és meggondolatlanság is lenne, ha egységesnek tekintenénk Œket.Legalább annyira oda kell majd figyelni az egyes csoportokon belülikülönbségekre, mint a közöttük lévŒ k ü lönbségekre.
Even what was once regarded as the ‘ivory tower ofscience’is opening its gates to civil society.Scientificand technological progress has touched every European citizen intimately,but gone are the days whenscientific progress was viewed as an end in itself.
Ma már az emberek attól félnek,hogy a tudománynemcsak hasznot hajt,de árthat is,és mivel az élenjárótechnológia potenciálisan mindenkit érint,egyre nő azigény rá,hogy a tudományos kutatások programjábanfokozottabb társadalmi kontroll érvényesüljön.
Nowadays,people fear that science can do harm aswell as good and that,since cutting-edge technologycan potentially affect everyone,demands are growingfor greater societal control of the scientific researchagenda.
Ebben a fejezetben röviden vázoljuk az EU kutatás részvételi folyamatábana három legfontosabb érdekeltnek – a civil társadalom, a kutatási közösségés az Európai Bizottság – profilját,valamint azt is, hogyan viszonyulnak a társadalomnak a döntéshozatali és a politikai folyamatokba valófokozottabb bevonásához.
In this section, we sketch out abrief profile of three of the keystakeholders in the EU researchparticipatory process–civilsociety, the research communityand the European Commission–andhow each relates to the prospectof increased social involvementin the decision- and policymaking processes.
“Az európaiak többsége... a nemkormányzati szervezetekben bízik,mert az állampolgárok úgy érzik,hogy jórészt kirekesztették Œket a technológia alkalmazásából,”mondta Roberto Ferrigno, az Európai Környezetvédelmi Iroda Európai Politikájának Igazgatója.“Fokoznunk kell a politikai folyamatban való részvételünket, arészvételi demokrácia megvalósításaérdekében,” tette hozzá.
“A great majority of Europeanstrust... NGOs because citizens feelthey are largely excluded from theapplication of technology,” said Roberto Ferrigno, European Policy Director at the European Environmental Bureau.
A civil társadalom fogalma legalább olyan régi,mintmaga a civilizáció.Felismervén a tömegben rejlő erőt,az emberek mindig csoportokba tömörültek,hogy tiltakozzanak és megvédjék jogaikat és érdekeiket.
The notion of civil society is as old as civilisation itself.Recognising the idea of strength in numbers,peoplehave always formed groups to protect and defendtheir rights and interests.
Számos NGO-képviselő gondolja úgy,hogy a civil társadalom részvétele segít majd biztosítani,hogy a tudományos haladás a társadalom igényeit elégítse ki és a társadalom problémáit célozza meg,ezzel ellensúlyozza a nagyközönség szkepticizmusát.
Many NGO representatives believe that the participation of civil society will help ensure that scientificprogress meets society’s needs and addresses itsconcerns,and will counteract public scepticism.
“A konzultáció és a nagyközönségrészvétele elengedhetetlen ott,ahol a tudomány fŒszerepet játszika törvényhozási folyamatban eszközölt változtatásokban,” kommentálta Tony Venables, az EU civil társadalom csoportjának(ECAS) igazgatója.
“Consultation and public participation is indispensable where scienceis fundamental to the choices madein the legislative process,” commented Tony Venables, director ofthe EU-wide civil society group ECAS.
A mai,zsugorodó világban a civil társadalom koncepciója még kialakulóban van – számos definiciótlehetne mondani,de a legalapvetőbb összetevői mindenbizonnyal az egyes polgárok és ezek szervezetei (mintpéldául a nem kormányzati szervezetek).Mivel az országhatárok kezdenek elmosódni,és közös érdeklődésre számot tartó kérdések vetődnek fel – mintpl.a környezetre és a nemzetközi üzletekre vonatkozókérdések –,számos szervezet igyekszik megfelelni azonkettős igénynek,hogy megválaszolja a helyi problémákatés egyre nagyobb mértékben foglalkozzék globálisügyekkel is.