natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Ráadásul, jóllehet a növekedés alapvető eleme az európai szociális modellnek, a növekedés önmagában nem eléggé hatékony eszköze a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, szükség van az egyenlőtlenségek visszaszorítására is.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities. Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
A gazdasági növekedés és még a munkahelyteremtés sem eredményezi automatikusan a jövedelemkülönbségek, a munka melletti szegénység és a regionális különbségek csökkenését.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
A munka melletti szegénység az alacsony bérezéssel, az alacsony szintű képzettséggel, a bizonytalan és gyakran nem kívánatos részmunkaidős foglalkoztatással függ össze.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
A szegénységből kivezető út akkor lesz fenntartható, és a gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez akkor lehet hozzájárulni, ha jobb minőségű munkahelyek jönnek létre, és nő a humán tőke és a társadalmi tőke kihasználtsága.Az EFS (és az ESZA) keretében történtek lépések – különösen az elmaradott régiókban – annak érdekében, hogy a foglalkoztatás, a munkanélküliség és a munkaerő termelékenysége tekintetében csökkenjenek a regionális különbségek.
Features of the EES
3.Az EFS jellemzői
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Az oktatás és a képzés elengedhetetlen tényezők az EU hosszú távú versenyképességi és társadalmi kohéziós potenciáljának fejlesztésében.
Europe needs to step up its efforts to improve both the efficiency and the equity of its education and training systems.
Európának fokoznia kell erőfeszítéseit oktatási és képzési rendszereinek mind a hatékonyságot, mind pedig az igazságosságot érintő javítása terén.
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Az oktatási és képzési szakpolitikáknak azáltal kell növelniük a hatékonyságot, hogy emelik a lakosság átlagos képzettségi színvonalát, és ily módon gondoskodnak arról, hogy a képzettség és a munkaerőpiaci igények közötti összhangot könnyebben meg lehessen találni, illetve a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet is fokozni tudják.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
E szakpolitikáknak emellett az egyenlőtlenséget azáltal kell csökkenteniük, hogy a leginkább rászorulók – köztük a hátrányos helyzetűek és a bevándorlók – foglalkoztatási esélyeit javítják.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Ennek eredményeként az oktatási és képzési rendszerek hozzájárulnának azon cselekvésre ösztönző és kohéziós intézkedésekhez, amelyek célja annak – például az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó szakpolitika révén történő – biztosítása, hogy minden polgár élete minden szakaszában teljes jogúan vegyen részt a társadalom életében és a gazdaságban.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
Ezek a célkitűzések pedig nem zárják ki kölcsönösen egymást, hiszen a kiváló minőség és kitűnőség nem csak úgy érhető el, hogy a minden egyes európai embert megillető igazságos esélyek, hozzáférés, bánásmód és eredmények ennek szükségképpen áldozatul esnek.
3.3 Youth employment policies
Az EFS a gyakorlatban
Skill content of work increased
Emelkedett a munkához szükséges képzettség szintje
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Az 1997 óta tapasztalt foglalkoztatásbővülést a munkához szükséges képzettség szintjének emelkedése kísérte.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
Ezt tükrözi, hogy az EU 15ök teljes foglalkoztatási szerkezetén belül a magasan képzett, nem fizikai munkát végzők aránya az 1997-es 36%-ról 2006-ra csaknem 40%-ra nőtt.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Ennek megfelelően, az alacsonyan képzett, nem fizikai munkát végzők és a képzett, fizikai munkát végzők aránya egyaránt csökkent, és csupán az alapszakmákban jelentkezett egy csekély, 9%-ról 10%-ra történő emelkedés.
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
szintje10, és némi javulás volt tapasztalható a korai iskolaelhagyás csökkentése terén (lásd a 10. grafikont).
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
Ez azt tükrözi, hogy több figyelem összpontosult a humán tőkébe való befektetésre, és fokozódtak azon erőfeszítések, amelyek arra irányulnak, hogy a fiatalok számára a foglalkoztatás terén egyénre szabott módszereket dolgozzanak ki, valamint, hogy az egész életen át tartó tanulás hatékony stratégiáit előmozdítsák.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Ezzel együtt a fiatalok foglalkoztatása továbbra is Európa jelentős gondjai közé tartozik: jelenleg a fi atal munkavállalók foglalkoztatási aránya 17,4%.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Az elmúlt 25 év folyamán nem következett be igazi áttörés a fiatalok munkanélküliségének csökkentésében.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
A jelenlegi gazdasági fellendülés során, amikor a 2005–2008 közötti lisszaboni ciklusban a becslések szerint 7 millió új munkavállaló fog munkához jutni, a fiatalok tekintetében a munkaerőpiaci teljesítmény továbbra is kevésbé kedvezően alakul. Több mint kétszerese a valószínűsége annak, hogy egy fi -
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Az ifjúság iskolázottsági szintje azt mutatja meg, hogy a 20–24 év közötti korosztály hány százalékának van legalább a felső középfokú oktatásban szerzett végzettsége (ISCED 3. szintje).
They are more than two times as likely to be unemployed than prime age-adults.
3.Az EFS jellemzői atal munkanélkülivé válik, mint hogy egy úgynevezett „legjobb munkavállalási korban lévő” felnőtt jut erre a sorsra.
Low participation of young people also raises concerns as to their integration into society overall.
A fiatalok munkaerőpiaci részvételének alacsony szintje aggodalomra ad okot általában véve a társadalomba való beilleszkedésük tekintetében is.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
Az EU jövőbeli gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának előfeltétele, hogy a fiatalok teljes potenciálját kihasználjuk.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Ezért sürgős lépésekre van szükség az oktatási és munkaerőpiaci politikák terén, amelyek eredményeként javulnia kell a fiatalok társadalmi részvételének, tekintettel arra, hogy az idősödő társadalmakban minden egyes ember erőforrásnak tekintendő.
Employment growth concentrated in services and construction
Szolgáltatási és építési ágazat a foglalkoztatásnövekedés élén
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
A luxembourgi folyamat kezdetétől fogva, konkrétan a foglalkoztatási iránymutatásokban, felszólították a tagállamokat, hogy az EFS megvalósításába vonják be a regionális és helyi szintű szereplőket is.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Ez annak folyományaként történt, hogy az 1993-as Delors-féle fehér könyv folytatásaként 1997-ben elkészült Területi Foglalkoztatási Paktumokra vonatkozó kezdeményezés pozitív visszhangra talált, és a 2000-ben tartott lisszaboni Európai Tanács keretében ismét hangsúlyt kapott a decentralizált megközelítés és a partnerségi formák fontossága.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Ami az ágazati összetételt illeti, a nettó munkahelyteremtés főként a szolgáltatási és az építési ágazatban összpontosult.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Az EU munkaerő-felmérése szerint a foglalkoztatásnak az EU 15 tagállamában 1997 és 2006 közötti növekedéséből körülbelül 6 millió munkahely az ingatlan-bérbeadás és üzleti tevékenységek körében keletkezett, és mintegy 4 millió az egészségügyi és szociális ágazathoz köthető.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
A nagy- és kiskereskedelemben, az építőiparban és az oktatási ágazatban szintén számottevő, több mint 2 milliós foglalkoztatásbővülést regisztráltak.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
Ezzel szemben a mezőgazdaságban és a gyáriparban több mint 1 millióval csökkent a munkahelyek száma.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
2003-ban, a „Helyi foglalkoztatásfejlesztésről szóló európai fórum” alkalmával, amelyet az Európai Bizottság és az Európai Unió Elnöksége szervezett az Európai Parlament támogatásával, a Régiók Bizottsága, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint az érdekelt intézmények, a szociális partnerek és más érdekeltek megvitatták, milyen módokon lehet erősíteni az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenzióját.
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
2006-ban a Régiók Bizottsága nyilatkozatot adott ki, amelyben amellett szólalt fel, hogy a helyi és regionális szerveket jobban be kellene vonni a lisszaboni stratégia folyamatban lévő kidolgozásába és végrehajtásába.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
Végül 2007-ben a Lipcsében ülésező miniszterek elfogadták az integrált városfejlesztést támogató chartát a fenntartható európai városokról, és megszavazták az EU területi napirendjét, amelyben elismerték, hogy szükség van az új kihívásoknak a hatékony többszintű kormányzáson belüli területi hatásainak értelmezésére.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Ezek után különféle, közösségi és tagállami szintű programok keretében folytatódott a helyi foglalkoztatásfejlesztés lehetőségeinek feltárása.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
A legutóbbi munka rávilágít arra, milyen szerepet töltenek be a helyi, több érdekelt csoportot tömörítő partnerségek a helyi foglalkoztatásfejlesztés holisztikus megközelítésében.
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Az általános vélekedés szerint a munkaerőpiaci hatékonyság előmozdításának egyik módja a munkaerő szabad áramlása, hiszen eredményeként jobban össze lehet hangolni a rendelkezésre álló munkaerő-kínálatot a munkáltatói kereslettel.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
A mobilitást egyaránt ösztönzi az, hogy a munkavállalók javítani kívánnak gazdasági helyzetükön, és az, hogy a cégek munkavállalókat keresnek munkaerőigényeik kielégítéséhez.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
A munkaerő nagyobb mobilitása – akár az egyes munkahelyek között (munkahelyi mobilitás), akár az egyes országok között (földrajzi mobilitás) – segítheti az európai gazdaságot és munkaerőt abban, hogy könnyebben és hatékonyabban alkalmazkodjon a változó feltételekhez, és hogy reagáljon a versengő globális gazdaságban megjelenő változásokra.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Miközben azonban a mobilitást széles körben a munkaerőpiac egyik pozitív jellemzőjének tekintik, Európában a tényleges mobilitási szintek viszonylag alacsonyak maradtak, hiszen az összes uniós polgár kevesebb mint 2%-a él másik EU-tagállamban.
Closing the employment gap with US and Japan
Felzárkózás az Egyesült Államokhoz és Japánhoz a foglalkoztatás terén
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Az elmúlt évtizedben tapasztalt folyamatos foglalkoztatásnövekedés hozzásegítette az EU-t ahhoz, hogy csökkentse lemaradását mind az Egyesült Államokhoz, mind pedig Japánhoz képest.
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Míg 1997-ben az EU 15ök foglalkoztatási aránya 12,8 százalékponttal maradt el az Egyesült Államokétól és 9,3 százalékponttal Japánétól, addig 2005-re a lemaradás több mint felével csökkent: az USA-hoz képest 6,3 százalékpontra, Japánhoz képest 4,1 százalékpontra (lásd az 1. grafikont). kont).
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
A Bizottság a Munkavállalói Mobilitás Európai Éve (2006) révén, valamint az Európai Munkahelyi Mobilitási Portál – az egész Európai Gazdasági Térség és Svájc területén működő állami foglalkoztatási szolgálatokat tömörítő EURES által működtetett hálózat – segítségével az európai állampolgároknak a külföldi munkavállalási lehetőségekről történő felvilágosításába kezdett.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Mivel a mozgás szabadsága az európai integráció egyik kulcsfontosságú elve, a Bizottság üdvözölte azt a tényt, hogy sok tagállam teljes egészében megnyitotta munkaerőpiacát a 2004 májusában történt bővítés óta, és hogy más tagállamok pedig – különböző mértékben – egyszerűsítették meglévő, a munkaerőpiacra való bejutást szabályozó rendszereiket és eljárásaikat.
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Terjedőben a részmunkaidős alkalmazás és a határozott idejű szerződések
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
A foglalkoztatás rugalmasabb formái egyértelműen jelentős mértékben járultak hozzá a foglalkoztatás bővüléséhez, a részmunkaidős foglalkoztatás a teljes növekedés több mint felét tette ki.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
A foglalkoztatás atipikus formái, nevezetesen a részmunkaidős és a határozott idejű foglalkoztatás, következésképpen a vizsgált időszakban egyre jobban elterjedtek az EU 25 tagállamában.
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
A foglalkoztatás teljes egészén belül a részmunkaidős foglalkoztatás aránya az 1997-es 16%ról 2006-ra 18,8%-ra nőtt, az alkalmazottak között a határozott idejű szerződések aránya pedig 11,7%-ról 14,9%-ra emelkedett (lásd a 9. grafikont). kont).
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Tíz évvel később, 2007-ben az európai munkaerőpiac még mindig változik.
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Ennek négy fő oka érdemel említést: az európai és nemzetközi gazdasági integráció; az új technológiák gyors fejlődése, különösen az informatika és kommunikáció terén; az európai társadalmak demog-ráfi fiai öregedése, és ezzel együtt a még mindig viszonylag alacsony foglalkoztatási arányok és túl magas tartós munkanélküliség, amelyek veszélyeztetik a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságát; valamint számos országban szegmentált munkaerőpiacok kialakulása, amelyekben egymás mellett megtalálhatók a viszonylag védett és a védelmet nem élvező munkavállalók („bennfentesek” és „kívülállók”).
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
A több és jobb munkahely lisszaboni célkitűzésének elérése érdekében a rugalmasság és biztonság új formáira van szükség minden korosztálybeli egyén, a vállalatok, valamint a tagállamok és az EU számára is.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Az egyéneknek egyre inkább arra van szükségük, hogy a foglalkoztatásuk biztos legyen, és nem annyira arra, hogy az állásuk biztos legyen, hiszen csökken azok száma, akik egész életükben egy állást töltenek be.
Companies, including the many SMEs in
A vállalatoknak, a sok európai kis- és középvállalkozást is beleértve, képeseknek kell lenniük arra, hogy elősegítsék munkaerejüknek a gazdasági feltéte-
Features of the EES
3.Az EFS jellemzői lek változásaihoz való jobb alkalmazkodását.
Europe, need to be able to better adapt their workforce to changes in economic conditions. They should be able to recruit staff with a better skills match, who will be more productive and adaptable leading to greater innovation and competitiveness.
A végzettségi igényeknek jobban megfelelő alkalmazottakat kell felvenniük, akik termelékenyebbek lesznek, jobban tudnak alkalmazkodni, és ezáltal több újítás és fokozottabb versenyképesség elérésére nyílik lehetőség.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
2006 elején az ausztriai Villachban rendezett informális Tanács alkalmával a tagállamok első ízben vitatták meg a „rugalmas biztonság” témáját.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Az Európai Tanács felszólította a tagállamokat arra, hogy „a nemzeti reformprogramokban szisztematikusabban dolgozzanak ki a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének javítását szolgáló, átfogó szakpolitikai stratégiákat”.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
A Bizottságot felkérték, hogy a tagállamokkal és a szociális partnerekkel karöltve „tárja fel a rugalmas biztonságra vonatkozó közös elvrendszer kidolgozásának lehetőségét”, mint hasznos referenciát annak elérése végett, hogy a munkaerőpiac nyitottabb legyen, könynyebben és gyorsabban reagáljon, valamint, hogy a munkahelyek termelékenysége növekedjen.
At the European Council in Finland in 2006, an informal Tripartite Social Summit took place.
A 2006-os finnországi Európai Tanács alkalmával sor került egy informális háromoldalú szociális csúcstalálkozóra.
During this summit the need to adapt to globalisation and change the perspective towards working life in order to find a balance between flexibility and security where economic efficiency and social justice can coexist was stressed.
Ezen a csúcstalálkozón hangsúlyozták, hogy alkalmazkodni kell a globalizációhoz és meg kell változtatni a munka világához való hozzáállást ahhoz, hogy olyan egyensúlyt lehessen teremteni a rugalmasság és a biztonság között, amelyben a gazdasági hatékonyság és a társadalmi igazságosság megfér egymás mellett.
A Communication entitled “Towards common principles of flexicurity” was adopted by the Commission in June 2007.
2007 júniusában a Bizottság közleményt fogadott el, „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé” címmel.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Ennek célja, hogy megkönnyítse az átfogó vitát az EU-intézmények, a tagállamok, a szociális partnerek és más érdekeltek között, hogy ennek eredményeként az Európai Tanács 2007 végéig el tudjon fogadni egy, a rugalmas biztonságot jellemző közös elvrendszert.