natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union is facing a series of challenges that range from globalisation to new technologies, from an ageing population to research andinnovation. To tackle these requires a highly skilled labour force, and the European Social Fund is the key to this.
Az Európai Unió számos kihívással szembesül; ilyenek például a globalizációés az új technológiák, valamint az öregedő népesség, illetve a kutatás és azinnováció.
The Fund is all about people and helping them adapt to the new demandsof a changing labour market. Everyone must have the opportunity to contribute to a prosperous European Union: women and men, young and old,
A problémák megoldásához magasan képzett munkaerőre vanszükség, és az Európai Szociális Alap kulcsfontosságú szerepet játszik ezen aterületen.
The European Commission will continue to work in partnership with the Member States to ensure growth and jobs for the whole of the EU and willmaintain the European Social Fund as a fund that invests in people.
Az Európai Bizottság a jövőben is együtt fog működni a tagállamokkal, hogyaz EU egésze számára biztosítsa a növekedést és a munka lehetőségét, illetvetovábbra is működtetni fogja az Európai Szociális Alapot, amelynek célja azemberekbe történő befektetés.
It is mypleasure to present to you this history of 50 years of investing in people; Ihope it will be an inspiration for the Fund's continued success.
Örömömre szolgál, hogy bemutathatom Önök -nek ezt az ötvenéves történetet, amely az emberekbe történő befektetésrőlszól, és remélem, hogy ez ösztönzőleg hat majd az Alap további sikereire.
POST-WAREUROPE–A changing Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
EURÓPA–Európa átalakulóban. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1970S– Facing financial challenges. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Szembesülés a pénzügyi kihívásokkal. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1980S– A decade of market changes and new needs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Piaci változások és új szükségletek évtizede. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1990S– Europe facing up to globalisation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Európa szembesül a globalizációval. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE2000S– Heading towards a knowledge-based economy. . . . . . . . . . . . . . . . . .
– Továbblépés a tudásalapú gazdaság irányába. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Celebrating 50 years investing in people. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ünnepeljük meg a „befektetés az emberekbe” immár 50 éves politikáját!. . . . . . . . . . . . . 47
ANNEXES. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
FÜGGELÉK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
REBUILDING EUROPE AFTER THE
A HÁBORÚUTÁNIEURÓPAEurópa átalakulóban
Following the calamitous loss of human life that Europe suffered duringthe Second World War, the continent headed towards reconstruction andrecovery.
EURÓPA ÚJJÁÉPÍTÉSE A MÁSODIK VILÁGHÁBORÚT KÖVETŐEN
In 1951, six years after the war had ended, six countries (France,West Germany, Italy, Belgium, the Netherlands and Luxembourg) signedthe Treaty of Paris to create the European Coal and Steel Community(ECSC) to ensure that coal and steel, key military raw materials, weremanaged collectively.
A második világháborúban elszenvedett katasztrofális emberveszteségetkövetően az európai kontinens elindult az újjáépítés és a helyreállítás útján.Hat évvel a háború befejezését követően, 1951-ben hat ország (Franciaország, Nyugat-Németország, Olaszország, Belgium, Hollandia és Luxemburg) aláírta a párizsi szerződést, amely létrehozta az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK), hogy biztosítani lehessen a szénnel és az acéllal —két katonai szempontból kulcsfontosságú nyersanyaggal — való közösgazdálkodást.
The overriding aim was to prevent war breaking outon the continent once more.
A legfontosabb cél annak megakadályozása volt, hogy ismétháború robbanjon ki a kontinensen.
In the years after the war, Europe received aid from the United States inthe form of the Marshall Plan for a European Recovery Programme torebuild its infrastructure, as well as for education and training.
A háborút követő években Európa a Marshall-terv formájában segélyt kapottaz Egyesült Államoktól az Európai Újjáépítési Program számára oktatási ésképzési, valamint infrastruktúra-újjáépítési célokra.
The coaland steel industries posed particular challenges as following the war theyhad to be downsized.
A szén- és acéliparhozkülönleges kihívások kapcsolódtak, ugyanis a háborút követően csökkentenikellett ezek szerepét.
One outcome of the ECSC Treaty was a fund tohelp workers in the coal and steel industries gain a range of job skills tokeep apace with industrial modernisation or conversion to new kinds ofproduction or, failing that, to enable them to seek work in other industriesor geographical locations.
Az ESZAK-szerződés nyomán került sor egy alap felállítására, amelynek célja a szén- és acélipari dolgozók segítése volt olyanjártasságok megszerzésében, amelyek révén lépést tarthattak az iparmodernizálásával vagy az új gyártási technológiákra való áttéréssel, illetve(amennyiben ez nem sikerült) más iparágakban vagy más földrajziterületeken kereshettek munkát.
This fund, known as the ECSC Fund for the Retraining and Resettlement of Workers, was the forerunner of the European Social Fund (ESF).
Ez a pénzalap, amelyet az ESZAKmunkavállalók átképzését és letelepedését támogató alapjának hívtak, az Európai Szociális Alap (ESZA) elődje volt.
In 1957, the Treaty of Rome established the European Economic Community (EEC), and with it the ESF.
1957-ben a Római Szerződés létrehozta az Európai Gazdasági Közösséget(EGK) és vele együtt az ESZA-t.
The ESF was an integral part of the European vision from the very beginning, established to improve job opportunities in the Community by promoting employment and increasing thegeographical and occupational mobility of workers.
A kezdettől fogva az európai jövőkép szervesrészét képező ESZA célja az volt, hogy javítsa a Közösségen belüli álláslehetőségeket a foglalkoztatás elősegítése által, valamint a munkavállalók föld -rajzi és foglalkoztatási mobilitásának fokozásával.
The Commission wasto manage the ESF, assisted by the ESF Committee.
Az ESZA irányítása a Bizottság feladata volt, amelyet ebben a munkában az ESZA Bizottságsegített.
The Committee consisted, and still consists, of representatives of governments, trade unionsand employers in equal numbers.
Ebben a bizottságban egykor és ma is egyenlő számban képviseltetik magukat a kormányok, a szakszervezetek és a munkaadók.
It helped workers in sectors that were modernising or converting tonew kinds of production by providing them with short-term retrainingallowances.
Fennállásának korai időszakában az ESZA az állásvesztés „kompenzálásának” eszközeként működött.
It also made available resettlement help for those out of work
Rövidtávú átképzési támogatások biztosításá-
The ESF could be used morewidely than the European Coal and Steel Community Fund as it coveredall sectors except agriculture.
Az ESZA szélesebb körben állt rendelkezésre, mintaz Európai Szén- és Acélközösség Alapja, ugyanis az előző a mezőgazdaságkivételével valamennyi ágazatot lefedte.
TACKLING MIGRATION AND UNEMPLOYMENT
A MIGRÁCIÓVALÉSAMUNKANÉLKÜLISÉGGELVALÓ
The main exception was Italy, which accounted for nearly two-thirds ofthe EEC's jobless with almost 1.7 million people out of work.
Az 1950-es és 1960-as években az Európai Gazdasági Közösségben afoglalkoztatás szintje olyan magas volt, hogy a munkanélküliséget kivételesnek tekintették.
Italian workers from the much poorer and agriculture-based south of the country,where unemployment was endemic, were therefore migrating to find jobs,either in the industrialising north of the country or further afield. Between1955 and 1971, as many as 9 million workers left southern Italy.
A munkanélküliséget az iskola befejezése és amunkavégzés megkezdése közötti időszakot töltő fiataloknak tulajdonították, illetve a rövid időszakokra munka nélkül maradó munkavállalóknak,akik az ESZA által támogatható átképzés után ismét beléptek a munkaerőpiacra.
Similarly,and although not then a Member State of the EEC, over a million Spaniards from Andalucía, in southern Spain, moved north to the industrial engine of the country, Catalonia, between1950 and 1970.
1957-ben a 70 millió foglalkoztatott mellett csupán 2,6 milliómunkanélkülit találunk, ami azt jelenti, hogy a munkanélküliségi ráta alighaladta meg a 3,5%-ot.
Many Italians went to Belgium following a 1946 governmental agreement,under which they worked in themines of Wallonia in exchange for Belgium pledging to supply coalto Italy.
A legfőbb kivétel Olaszország volt, ugyanis az itt található mintegy 1,7 milliómunkanélküli tette ki az EGK állástalanjainak majd kétharmadát.
As a consequence, Italianswere the major beneficiaries of the European Social Fund for retraining and resettlement grants in itsearly stages.
1955 és 1971között nem kevesebb mint 9 milliómunkavállaló távozott Dél-Olasz -országból. Hasonló volt a helyzet Spanyolországban is, bár ez azország akkor még nem volt az EGKtagállama.
In its early years, the Fundwas used by EEC governments to deal with problemsat a national level.
Ennek kö -vetkeztében a korai időszakokban az ESZA átképzési ésletelepedési támogatásainaklegfőbb kedvezményezettjeiaz olaszok voltak.
Applications were automaticallyaccepted by the Commission.Since there was no overarching European strategy, resourceswere spread across a wide rangeof ad-hoc projects rather than beingused strategically.
Egy az Alapot rendszeresen igénybevevő másik ország Nyugat-Németország volt, amely azonmunkavállalók átképzésére hasz -nálta célzottan, akik munka közbenszenvedtek balesetet.
However, the Fund provided an early example of a Community-fundingrule which still applies today: EEC funding had to be matched withnational funding.
A korai évek során az Alapot az EGK kormányai a nemzeti szintű problémákmegoldásához vették igénybe.
At this time, private companies did not participate in the ESF.
Miután nem létezett átfogó európai stratégia, az erőforrásokatszerteágazó ad hoc projektek között osztották ki ahelyett, hogy valamelystratégiának megfelelő módon használták volna fel.
The impact of the Fund was felt immediately, with some estimates indicating that it helped 1 million workers get back to work between 1960 and1973. Europe's economy was thriving at the time, stimulated by reconstruction and boosted by cheap oil.
Az Alap azonban korai példát szolgáltatott a közösségi finanszírozás egyolyan szabályára, amely ma is érvényben van: az EGK finanszírozását azonosértékben nemzeti finanszírozásnak kell kiegészítenie.
The number of applications grew rapidly and the Fund became a victim ofits own success.
A jóváhagyástkövetően a forrásokat az állami szektor által működtetett kormányzatiátképzési és áttelepítési projektekhez irányították.
Soon there was no longer enough money; funds had to beallocated and used more efficiently.
Ekkor magántársaságokmég nem vettek részt az ESZA-ban.
The 1950s and early 1960s had been periods of high employment, but inthe late 1960s there was a growing concern over whether there really werejobs for everyone.
Az Alap hatása azonnal érezhető volt: bizonyos becslések szerint 1960 és1973 között 1 millió munkavállaló számára biztosította a munkába történővisszatérést.
In 1969, EEC governments meeting at The Hague conference referred to the need to reform the Fund as part of efforts to bringinto line their respective social policies.
Az újjáépítés által jelentett ösztönzés miatt, valamint az olcsóolajnak köszönhetően Európa gazdasága ekkoriban virágzott.
THE1970SFacing financial challenges
AZESZA NÖVEKSZIKÉSKINÖVIAKORÁBBIKERETEKET
The 1970s saw the ESF open up to a wider selection of employees.
AZ1970-ESÉVEKSzembesülés a pénzügyi kihívásokkal
The ESF had already provided resettlement support for migrants in earlier decades, but in the 1970s this was extended to help people with thepractical problems they faced when finding work in another EEC country.
Az 1970-es években (különösen az 1973. évi olajválság nyomán) az európaigazdaság lelassult, és véget ért az a korszak, amelyet néha az európaigazdasági növekedés aranykorának is szokás tekinteni.
Workers were helped with the cost of learning the local language andgiven advice to help them and their families adapt to their new living andworking conditions.
Miután 1973-ban az O l a j e x p o r t áflló Arab Országok Szervezete (OAPEC) beszüntette az olajszállítástazoknak az országoknak, amelyek támogatták Izraelt Egyiptom és Szíriaelleni háborújában, a magasba szökő olajárak a gazdaság minden részére, ígya foglalkoztatásra is hatást gyakoroltak.
The ESF was also extended to support preparatorystudies and innovative pilot schemes to test new ideas and practices.
Az 1979. évi energiaválság csak mégsúlyosabbá tette a helyzetet.
Youth unemployment rose steadily in the 1970s.
A SZEGÉNYEBBRÉGIÓKSEGÍTSÉGETKAPNAK
By 1977, the Commission noted that youth unemployment had morethan doubled over four years, with around 2 million unemployed peopleaged less than 25 in the European Community.
1973-ban az Egyesült Királyság, Dánia és Írország is csatlakozott az EGK-hoz.
Having a vocational qualification or holding a university degree became more and more important when looking for a job.
Ennek az első bővítésnek a nyomán a tagállamok száma hatrólkilencre emelkedett.
Young people without these qualifications,or with qualifications that did not meet the needs of the labour market,found it increasingly difficult to find jobs.
A bővítésre történő felkészülés során az EGK kilenctagállamának vezetői 1972 októberében Párizsban találkoztak, és egyetértettek abban, hogy foglalkozni kell a gazdasági fejlődés regionális és strukturális egyenlőtlenségeivel.
Unemployed young peoplethus became a priority group for the ESF.
Három évvel később, 1975-ben létrejött az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA).
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
Mandátuma azon régiók támogatásáraszólt, amelyek a szerkezetátalakítás és az ipari változások miatt nehézségekkel szembesültek.
Responding to the growingrole of women in the workplace, the ESF gave greater support towomen, whether they had lost their job, were joining the labour marketfor the first time or returning to work after a break.
Az elképzelés az volt, hogy a két alap szorosan együtt -működik úgy, hogy az ESZA új jártasságok megszerzésében segíti az embereket szerte Európában, az ERFA pedig az elmaradott régiók infra -struktúrájának fejlesztésére összpontosít.
Other specific social groups, such as the disabled and older workers (aged 50 and over),were also beginning to be targeted by the Fund.
A két alapot együttesen „strukturális alapok”-nak nevezték.
HEADING TOWARDS A COMMON EUROPEAN COMMUNITY STRATEGY
Így 1975-ben az ESZA-t a ruházati ipar előtt is megnyitották.
As the ESF was developing a more tailored approach for different targetgroups, it became clear that it couldno longer work solely with publicorganisations; it had to involveemployers and trade unions andindeed individual companies.This effectively amounted toa form of public/privatepartnership, but it led toanother major change inthe way the Fund worked.
A munkavállalók számára térítették a helyi nyelv tanulásának költségeit, és tanácsokat adtaknekik és családjuknak arra nézve, hogy miként alkalmazkodjanak az újélet- és munkakörülményeikhez. Az ESZA-t tovább bővítették, és immárelőkészítő tanulmányokat, valamint az új elképzelések és gyakorlat tesztelésére szolgáló innovatív kísérleti programokat is támogatott.
Now that access tothe Fund was wider, a system of prior approval hadto be put in place.
Az álláskereséssorán egyre fontosabbá vált a szakmai képesítés vagy az egyetemi végzettségmegléte.
This ledto significant changes: mostimportantly, it was thebeginning of a process inwhich the Commission and Member States would, in thefuture, define common prioritiesacross the EEC and allocate concentrated amounts of funding to dealwith them.
Az ilyen képesítéseket nélkülöző vagy a munkaerőpiac igényeineknem megfelelő képesítéssel rendelkező fiatalok egyre nehezebben találtakállást.
In other words, a structuredapproach was emerging as to how tooptimise use of the money, and make ESF-funded interventions as efficient as possible.
Ily módon a munkanélküli fiatalok kiemelt fontosságú csoporttáváltak az ESZA számára.
But this was not the only change.
Nagyjából ezidőtől fogva az ESZA egyre inkább kezdett foglalkozni a nőkmunkaerő-piaci helyzetével is.
With the new system of prior approval and a more structured approach came also more checks to ensurethat ESF funding was spent properly.
Az Alap figyelme egyre inkább ráirányultegyéb különleges társadalmi csoportokra is.
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
Ilyenek voltak a fogyatékkalélők, valamint az 50 évnél idősebb munkavállalók csoportjai.
It also brought with it anapparently inevitable increase in paperwork.
EURÓPAI KÖZÖSSÉG KÖZÖS STRATÉGIÁJÁNAK
THE1980SA decade of market changesand new needs
Nem ez volt azonban az egyetlen változás.
One year later, in 1987, progress towards a single European market speeded up as the Single European Act entered intoforce.
AZ1980-ASÉVEK—A piaci változások és új igények évtizede
Unemployment was still severe. Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
Az 1980-as évek jelentős változásokat hoztak az európai gazdaságok számára.Az 1979. évi energiaválság nyomán az évtized elején új pénzügyi visszaeséskövetkezett be, amely azonban kevésbé volt súlyos, mint az, amely az 1970-esévek elején jelentkezett.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
Az európai vezetők felismerték, hogy szorosabbgazdasági és pénzügyi együttműködés esetén Európa jobban tudná kezelni azilyen válságokat.
For the ESF, industrial change meant an enormous challenge.
A később monetáris unióként ismert építmény első építőköveit már 1979-benlerakták.
A for-ward-looking decision was taken in the early 1980s to use the ESF fortraining in the newly emerging technologies.
Ekkor vezették be az európai valutaegységet (az ECU-t), amely azeuró előfutára volt.
One major modificationintroduced in the 1983-1988 funding period removed the requirementthat a retrained person had to workin a job related to his training for atleast six months following theirtraining.
Az ECU virtuális valutaként működött, a nemzeti valutákat ehhez képest rögzítették, és ez által korlátozták a valuták mozgásánakvolatilitását.
This reflected the realityof a labour market in flux and opened up the Fund to provide trainingacross all areas of the economy.The aim was to equip beneficiarieswith a range of skills, making iteasier to find employment in different sectors.
1981-ben Görögország is csatlakozott az Európai Közösséghez, majd1986-ban Spanyolország és Portugália követte. Egy évvel később, 1987ben felgyorsultak az egységes európai piac megteremtésére irányuló lépések, ugyanis életbe lépett az Egységes Európai Okmány.
At the time, industry was strugglingto find young people with advanced qualifications in areas such aselectronics, engineering and information technology.
Az európai ipar ugyancsak átalakulóban volt – az 1980-as években megkezdődött az ipari korszakból az információs korba történő átmenet.
of which was on-the-job work experience) and courses that trainedpeople in the use of new technologies.
Az Európai Közösségben a munkanélküliek száma az 1979. évi 6 millióról 1983-ra 12 millióra emelkedett, a fiatalok munkanélküliségi rátája pedig a legtöbb tagállamban 25% felett állt.
New technologies would soon bepart of everyday life in the workplace and the ESF tackled this needearly on.
Még súlyosabb jelenség volt, hogy a tartós (egyévig vagy annál is hosszabb ideig fennálló) munkanélküliség egyre általánosabbá vált.
WEALTHIER ONES
KÉPZÉS
YOUTHUNEMPLOYMENTANDWOMENINTHELABOURMARKET- TOPOFTHEESF AGENDA
Az ESZA számára az ipar változása óriási kihívást jelentett.
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
Az 1980-asévek elején azt az előremutató döntést hozták, hogy az ESZA-t az újonnankialakuló technológiákra vonatkozó képzés támogatására is vegyék igénybe.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Az 1983–1988 közötti finanszírozási időszakban egy jelentős módosítás megszüntette azt a követelményt, hogy az átképzett személynek a képzést követően legalább hat hónapig a képzéssel kapcsolatos állásban kelldolgoznia. Ez tükrözte a munkaerőpiac ingatag voltát, és lehetővétette az Alap számára, hogy a gazdaság valamennyi területén támogassaa képzést.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
A cél az volt, hogy a kedvezményezetteket felszereljék egysor olyan készséggel, amelyek megkönnyítik számukra, hogy különböző ágazatokban találjanak állást.
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
Akkoriban az ipar nehezen találtolyan fiatalokat, akik felsőfokúképesítéssel rendelkeztek például azelektronika, a mérnöki tudományokvagy az informatika területén.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
Az 1980-as években csatlakozott három új tagállamban (Görögországban,Portugáliában és Spanyolországban) továbbra is a mezőgazdaság volt adomináns ágazat, és az egy főre eső jövedelem jelentősen alatta maradt az EK átlagának.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
1983-ban olyan döntés született, hogy az ESZA által biztosított forrásokat a különlegesen rászoruló régiókba kell irányítani.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
Enneknyomán emelkedett a pályázatok száma, és 1988ban sor került az ESZAmegreformálására, hogy jobban tudja támogatni a leginkább elmaradottrégiókat (csökkentve ezáltal a gazdag és a szegény régiók közötti szakadékot), és kielégítse az egyre nagyobb számú pályázatot.
The creation of the single market gave life to the free movement of goods, services, people and money.
A FIATALOKMUNKANÉLKÜLISÉGEÉSANŐKMUNKAERŐ-PIACIHELYZETE– AZESZA LEGFŐBBTEENDŐI
The Fund had grown in size considerably; but so had the administrativework that came with it.
Az 1970-es évek végére a fiatalok munkanélkülisége egyre aggasztóbbproblémává vált.
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Az 1980-as években Európa lépéseket tett a szorosabbintegráció irányába, a fiatalok munkanélkülisége azonban makacs problémának bizonyult.