natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a globális közjavak biztosítása érdekében elismeri az ODA körébe nem tartozó együttműködések szükségességét számos fejlődő országgal; úgy gondolja, hogy egy ilyen típusú együttműködést szabályozni kellene, és a forrásokat egy vagy több külön eszközön keresztül kellene lebonyolítani annak érdekében, hogy az átláthatóság biztosítva legyen, valamint hogy a külkapcsolatok terén megőrizzék a fejlesztési együttműködés sajátos jellegét mint önálló szakpolitikai területet; kitart amellett, hogy összhangban az Európai Tanács 2009. október 29–30-án tett állásfoglalásával az éghajlatváltozás elleni küzdelem nem áshatja alá, illetve nem veszélyeztetheti a szegénység elleni küzdelmet és a folymatos előrehaladásta millenniumi fejlesztési célok elérése felé, valamint hogy a szegénység csökkentésére korlátozottan rendelkezésre álló ODA-forrásokat nem kellene a fejlődő országokban nem fejlesztési célokra fordítani; hangsúlyozza, hogy az ODA OECD által meghatározott fogalmát nem szabad módosítani, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU által finanszírozott egyik fejlesztési projekt sem álljon ellentétben a globális éghajlatváltozás-mérséklési erőfeszítésekkel, és minden ilyen projekt feleljen meg az éghajlati céloknak, különösen a nagyobb infrastrukturális projektek vagy az olyan kisebb szigeteken végrehajtott projektek esetében, amelyek elsőként fogják elszenvedni az éghajlatváltozás következményeit;
Acknowledges the need for non-ODA cooperation with many developing countries for the provision of global public goods; believes that this kind of cooperation should be regulated and that funds should be channelled via one or more separate instruments, so as to ensure transparency and to protect the distinctive nature of development cooperation as an autonomous policy domain in the area of external relations; insists, in line with the commitment made at the European Council of 29-30 October 2009, that financing for climate change should not undermine or jeopardise the fight against poverty and continued progress towards the MDGs, and that the scarce ODA funds available for poverty reduction should not be diverted for non-development purposes in developing countries; stresses that the OECD definition of ODA should not be altered and calls on the Commission to ensure that no development projects financed by the EU conflict with global efforts to mitigate climate change and that all such projects are climate proof, particularly large infrastructure projects or projects in small islands which will be the first to suffer the consequences of climate change;
aggályát fejezi ki amiatt, hogy az állami költségvetés komoly megszorításainak idején túl nagy hangsúlyt helyeznek a magánszektorbeli befektetésekre, azzal a céllal, hogy az több fejlesztési finanszírozási forrást mobilizálzon; rámutat, hogy a fejlesztési együttműködés a külső fellépések tekintetében a (humanitárius segély mellett) az egyetlen olyan politika, amelyet nem az uniós érdekek szolgálatára, hanem bolygónk leginkább peremre került és legkiszolgáltatottabb népességei érdekének védelmére alakítottak ki; ennélfogva arra sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy a déli térségben a magánszektorbeli befektetések támogatására felhasznált közfinanszírozást ne a már így is alulfinanszírozott ágazatoktól vonják el (amint az például a nem állami szereplőkre és a helyi hatóságokra irányuló programok esetében történik), valamint hogy az említett támogatás eredményesen tegye lehetővé az alacsony jövedelemmel rendelkező országokban a hazai magánszektor, valamint a kis- és középvállalkozások fejlődését;
Expresses its concern, at a time of serious public budget constraints, about the strong focus placed on private sector investment as a means to leverage more development finance resources; points out that development cooperation is the only external action policy (besides humanitarian aid) which has not been designed to serve EU interests but rather to defend the interests of the most marginalised and vulnerable populations on this planet; therefore, urges the Commission to ensure that any public finance used to support private sector investment in the South is not diverted from already under-funded sectors (as in the case of the programmes for non-state actors and local authorities for instance), and that such support will effectively enable the development of the domestic private sector and small and medium enterprises in low-income countries;
egyetért a fejlődő országok különböző csoportjaival szembeni differenciált megközelítés szükségességével, valamint azzal, hogy a felemelkedő országok számára a hagyományos pénzügyi segítség kevésbé relevánssá válhat; úgy véli, hogy a felemelkedő országoknak szánt segítségnek – miközben elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést – továbbra is a partnerország fiskális politikájának támogatására és a hazai bevételek mozgósításának elősegítésére kellene koncentrálnia, amelynek a szegénység és a segélyektől való függőség csökkenéséhez kellene vezetnie;
Agrees that a differentiated approach to the diverse group of developing countries is needed, and that traditional financial aid may become less relevant for emerging countries; considers that aid for emerging countries, while promoting sustainable economic growth, should still focus on reinforcing the partner country's fiscal policy and promoting mobilisation of domestic revenue which should lead to the reduction of poverty and of aid dependency;
sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson fokozott támogatást a fejlődő és felemelkedő országoknak az adóreformok terén, azzal a céllal, hogy támogassa a hatékony, eredményes, tisztességes és fenntartható adórendszereket; felszólítja a Bizottságot, hogy ténylegesen építse be az adóügyi kérdésekkel kapcsolatos felelősségteljes kormányzás elvét az ország- és régióstratégiai dokumentumok programozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe, ugyanakkor pedig tegye meg a transznacionális társaságok országonkénti beszámolójának érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket;
Urges the Commission to provide enhanced support for assisting developing and emerging countries in tax reforms, with the aim of supporting effective, efficient, fair and sustainable tax systems; calls on the Commission to effectively integrate the principles of good governance in tax matters into the programming, implementation and monitoring of country and regional strategy papers, while taking the necessary measures to enforce country-by-country reporting by transnational companies;
hangsúlyozza ezért, hogy a jövőbeni fejlesztési együttműködési eszköznek továbbra is le kell majd fednie minden földrajzi régiót, az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának fejlődő országokat tömörítő listájának megfelelően;
Stresses that the future development cooperation instrument should continue to cover all developing countries of the geographic regions to which it applies, according to the OECD/DAC list of developing countries;
a Bizottság és a tagállamok közötti szorosabb együttműködésre szólít fel az EUMSZ 210. cikkének megvalósítása érdekében, és támogatja a közös európai stratégiai dokumentumok fejlesztését; úgy véli, hogy az egyes országokra és régiókra vonatkozó valamennyi uniós programozási dokumentumnak részletes és frissített adományozói mátrixot, valamint az uniós támogatás hatékonyságára vonatkozó fejezetet kell tartalmaznia, amely fejezet meghatározza az adományozói koordináció, harmonizáció és kiegészítő jelleg fokozására, valamint az adományozók között – és különösen az uniós tagállamok körében – a munkamegosztás javítására megtett intézkedéseket;
Calls for closer coordination between the Commission and Member States so as to achieve the Treaty prescription of Article 210 TFEU, and supports the development of joint European strategy papers; believes that all EU programming documents for each country and region should include detailed and up-to-date donor matrices, as well as a special chapter on EU aid effectiveness, specifying actions taken to increase donor coordination, harmonisation and complementarity and to improve the division of labour among donors and particularly among EU Member States;
megerősíti a felhívását, miszerint az Európai Fejlesztési Alapot (EFA) az EU költségvetésének részévé kell tenni, amely egyszerűsítené az eljárásokat és növelné az uniós segélyek hatékonyságát és eredményességét; kitart amellett, hogy ennek nem szabad az uniós szinten fejlesztési együttműködésre és az EFA-ra fordítható teljes összeg, valamint az uniós szinten az ODA tekintetében rendelkezésre álló pénzeszközök teljes összegének csökkentéséhez vezetnie;
Reiterates its call for the European Development Fund (EDF) to be brought into the EU budget, which would simplify procedures and increase the effectiveness and efficiency of EC aid; insists that this should not lead to any reduction in the global amounts of funding at EU level for the DCI and for the EDF, nor in the total amount of funding made available at EU level for ODA;
úgy véli, hogy a kiszolgáltatott csoportok (nők, fogyatékkal élők, fiatalok, munkanélküliek, őslakosok) számára, valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítése és más „átfogó kérdések” kezelése tekintetében biztosított támogatást fokozni kell; kitart amellett, hogy a fejlesztési együttműködési eszköznek jogutód eszköze egyértelmű referenciaértékeket igényel a programozási dokumentumokban annak biztosítására, hogy az ezeken a területeken végzett uniós beavatkozások hatása mérhető legyen;
Believes that support for vulnerable groups (women, people with disabilities, young and unemployed people, indigenous people), as well as for gender mainstreaming and for addressing other ‘cross-cutting’ issues, must be enhanced; insists that the DCI successor instrument requires clear benchmarks in programming documents to ensure that the impact of EU intervention in these areas can be measured;
hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok bevonása a fejlesztési politikákba elengedhetetlen az MFC elérése és a felelősségteljes kormányzás biztosítása érdekében; különösen rámutat arra, hogy a helyi hatóságok kritikus szerepet kell, hogy játsszanak az olyan területeken, mint az oktatás, az éhezés elleni küzdelem, az egészségügy, a víz, a higiénia, a társadalmi kohézió és a helyi gazdasági fejlődés stb.; ennélfogva alapvető fontosságúnak tartja, hogy a fejlesztési felelősség elvével összhangban a következő pénzügyi eszközben fokozzák ezek szerepét;
Stresses that the involvement of local authorities in development policies is essential for achieving the MDGs and ensuring good governance; points out, in particular, that local authorities have a critical role to play in areas such as education, combating hunger, health, water, sanitation, social cohesion and local economic development, etc.; deems it essential, therefore, to upgrade their role in the next financial instrument, in line with the principle of development ownership;
hangsúlyozza a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, a nem állami szereplők, valamint a helyi hatóságok közötti rendszeres és strukturált párbeszéd szükségességét a programozásról, valamint a stratégiai dokumentumok végrehajtásáról és értékeléséről; következésképpen kitart amellett, hogy a következő finanszírozási eszközökben figyelembe kell venni a strukturált párbeszédből eredő következtetéseket;
Underlines the need for a regular and structured dialogue between the Commission, the EEAS, non-state actors (NSAs) and local authorities (LAs) on the programming, implementation and evaluation of strategy papers; emphasises therefore the need to take the conclusions of the Structured Dialogue into account in future financial instruments;
hangsúlyozza a rugalmassági rendelkezések szükségességét, amely képessé tenné az Uniót, hogy a szükségletek és prioritások tekintetében fellépő igényekre reagálni tudjon; javasolja a nem programozott korlátozott támogatási keretek EFA modelljének, mint a jövőbeli fejlesztési együttműködési eszköz lehetséges modelljének vizsgálatát; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a rugalmasabb módon felhasznált pénzügyi támogatásoknak követniük kell az eredeti fejlesztési célokat;
Stresses the need for flexibility provisions which allow the EU to respond to changes in terms of needs and priorities; suggests an examination of the EDF model of limited country envelopes of non-programmed aid as a possible model for the future development cooperation instrument; stresses, however, that funds used in a more flexible manner must pursue genuine development objectives;
úgy véli, hogy az új fejlesztési együttműködési eszköznek a célzott, rugalmasabb, az instabilitás esetére nyújtott segítségnek kellene alapjául szolgálnia; úgy véli, hogy az új pénzügyi struktúrának hozzá kell járulnia a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlesztés megfelelő összekapcsolásához;
Considers that the new development cooperation instrument should provide a basis for targeted and more flexible aid to situations of fragility; believes that the new financial architecture should help to ensure proper linkage of relief, rehabilitation and development (LRRD) through flexibility and complementarity of the funding mechanisms;
felszólít, hogy szabják meg, hogy a területi programok alá tartozó kiadások 20%-át alapvető szociális ellátásra kell fordítani az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megfelelően (a 8. fejlesztési céljának 8.2-es indikátora: Globális fejlesztési partnerség kialakítása);
Calls for a benchmark of 20% of spending under geographic programmes to be allocated to basic social services as defined by the United Nations in the MDGs (indicator 8.2 for goal 8: ‘Develop a global partnership for development’);
ragaszkodik a költségvetési támogatás szigorú jogosultsági kritériumaihoz; kitart amellett, hogy a Bizottságnak kerülnie kell a költségvetési támogatás alkalmazását azokban az országokban, ahol a közkiadások átláthatósága nem biztosítható, hogy a költségvetési támogatást mindig kísérnie kell olyan intézkedéseknek, amelyek fejlesztik a befogadó ország parlamenti ellenőrzését és a pénzügyi ellenőrzési kapacitásokat, továbbá növelik az átláthatóságot és a nyilvánosságnak az információkhoz való hozzáférését, valamint lehetővé teszik, hogy a civil társadalmat be lehessen vonni a költségvetési támogatás ellenőrzésébe;
Insists on strict eligibility criteria for budget support; insists that the Commission must refrain from using budget support in countries where transparency in public spending cannot be assured, that budget support must always be accompanied by actions to develop the receiving country's parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information, and that civil society should be involved in monitoring budget support;
elismeri azt a fontos szerepet, amelyet a civil társadalom a fejlődésben játszik, például azzal, hogy az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a kormányzat megfigyelőjeként jár el, és felszólít arra, hogy fordítsanak megfelelő finanszírozást a fejlődő országokban a civil társadalomra;
Recognises the important roles that civil society plays in development, such as acting as a watchdog in relation to government to ensure accountability, and calls for adequate funding to be directed towards civil society in developing countries;
megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy biztosítson általános globális mérleget, amelyet a költségvetési támogatás általános, ágazati, projektenkénti, vagy a helyi önkormányzat által meghatározott bármely más formában számszerűsítettek; kitart amellett, hogy ez az átfogó szemlélet javítaná a helyi önkormányzatoknak nyújtott támogatás koherenciáját, és a partnerországokban javítaná a felelősségteljes kormányzást;
Repeats its call for the Commission to produce a comprehensive financial analysis covering general budget support, support by sector, support by project and support of any other kind granted to local government; stresses that having this global picture would make support granted to local government more consistent and improve governance in partner countries;
megjegyzi, hogy minden, a fejlesztési együttműködési eszköz alá tartozó tematikus program helytállónak bizonyult, és hangsúlyozza, hogy mind a tematikus, mind pedig a földrajzi programok fenntartása kötelező, de némi célkorrekcióra szólít fel az új kihívások tükrében, úgy mint a globális pénzügyi és gazdasági válság, a globális élelmiszerválság, az éghajlatváltozás, valamint a törékeny helyzetű és átalakulóban levő államok különleges igényei;
Notes that all thematic programmes under the DCI have proven their relevance, and emphasises that it is imperative to maintain both thematic and geographic programmes, but calls for some refocusing in the light of new challenges, such as the global financial and economic crisis, the global food crisis, climate change and special needs of fragile states and states in transition;
rámutat, hogy a migráció olyan terület, ahol a fejlesztésre vonatkozó politikai koherenciának egyértelműen prioritást kell élveznie a – főként az illegális bevándorlással szembeni küzdelemre irányuló – rövid távú uniós migrációs megfontolásokkal szemben; hangsúlyozza, hogy a migrációra fordított pénzeszközöket nem szabad a határigazgatás és az illegális bevándorlás elleni küzdelem megerősítésére felhasználni; kitart amellett, hogy a jövőbeli migrációra vonatkozó tematikus programokat teljes mértékben össze kell hangolni az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, valamint hogy a program keretein belül történő alapfinanszírozásnak ki kell elégítenie a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) jogosultsági kritériumait; különösen azt hangsúlyozza, hogy a dél–dél irányú migrációval foglalkozó projekteknek prioritást kell élvezniük a tematikus programok keretében;
Points out that migration is an area in which there is a clear need to prioritise policy coherence for development over short-term EU migration considerations, mostly aimed at fighting illegal immigration; highlights that development funds for migration should not be used for strengthening border management and combating illegal immigration; insists that any future thematic programme on migration must be fully aligned with the EU's development objectives and that the core funding under this programme must fulfil the ODA eligibility criteria; in particular, stresses that projects dealing with South-South migration should be given priority within the thematic programme;
hangsúlyozza, hogy a „Befektetés a humántőkébe” című új tematikus programnak többek között a megvalósításuk terén hiányokat mutató millenniumi fejlesztési célok elérésére kell koncentrálnia, és különös hangsúlyt kell helyeznie a rossz MDG-mutatókkal rendelkező országokra és régiókra; hangsúlyozza, hogy az alapfokú oktatás és az írás-olvasás oktatása képezi a kiindulópontot a figyelem felkeltésére irányuló folyamatban és a fejlesztési felelősségben; ezért felszólít arra, hogy az emancipáció és részvétel eszközeként a program állítsa az oktatást a figyelem középpontjába;
Stresses that a new thematic programme on ‘Investing in People’ must focus on – but not be limited to – the achievement of those MDGs which are most off-track, with particular attention to countries and regions with critical MDG indicators; emphasises that basic education and alphabetisation are the starting point for the process of awareness raising and for development ownership; therefore calls for the programme to include a focus on education as a tool for emancipation and participation;
úgy véli, hogy az új eszköznek differenciált megközelítést kell biztosítania a civil társadalmi szervezeteknek és a helyi hatóságoknak nyújtott finanszírozás tekintetében, illetve e két szereplőtípus közötti eredménytelen verseny elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi program keretében tapasztalt túljelentkezés problémáját kezelni kell; felszólít arra, hogy a jövőbeli eszköz és a javasolt támogatási módok keretében teljes mértékben tükrözzék a strukturált párbeszéd eredményeit;
Believes that the new instrument should provide for a differentiated approach to funding for civil society organisations and local authorities, and also avoid pointless competition between the two types of actor; stresses the need to address the problem of the current programme's over-subscription; calls for the results of the Structured Dialogue to be fully reflected in the future thematic programme and the proposed aid modalities;
hangsúlyozza, hogy a környezet, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák által az emberi fejlődéshez és a szegénység felszámolásához való hozzájárulás el nem ismerése az egyik oka annak, amiért a millenniumi fejlesztési célok nem teljesültek; aggodalommal állapítja meg, hogy míg a jelenlegi európai hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) az összes kiadásnak csupán 3%-át osztja ki környezetvédelmi kérdésekre, további probléma az, hogy a fejlődő országoknak nyújtott uniós és tagállami finanszírozás egy részét olyan projektekbe fektetik, amelyek elősegítik az éghajlatváltozást, ahelyett, hogy mérsékelnék azt; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás területén javítani kell a fejlesztéssel kapcsolatos politikai koherenciát, különösen az éghajlattal kapcsolatos finanszírozás, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásoknak az uniós fejlesztési együttműködésben való érvényesítése tekintetében;
Points out that one of the reasons why the MDGs have not been fulfilled is the failure to recognise the contributions of the environment, natural resources and ecosystems to human development and poverty elimination; notes with concern that, while current European ODA allocates only 3% of total spending to environmental issues, an additional problem is that a part of the EU and Member States' funding to developing countries is invested in projects that foster climate change, rather than mitigate it; stresses that policy coherence for development must be improved in the area of climate change, especially in relation to climate funding and mainstreaming of climate change concerns into EU development cooperation;
rámutat, hogy a Számvevőszék 6/2006. sz. külön jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy az EU 2001 óta csupán korlátozott előrehaladást ért el a környezet fejlesztési együttműködésben történő érvényesítésében, mivel az országstratégiai dokumentumok nem vették elégséges mértékben figyelembe a környezeti kérdéseket; ennek megfelelően sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi kérdéseket minden külső politika és pénzügyi eszköz terén jobban érvényesítsék és rendszeresen nyomon kövessék, különösen az éghajlatváltozáshoz és a biológiai sokféleség hanyatlásához fűződő jelenlegi kihívások fényében;
Points out that the Court of Auditors concluded in its ‘Special Report 6/2006’ that the EU has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment in its development cooperation, as Country Strategy Papers did not take sufficient account of environmental issues; accordingly, urges the Commission to ensure that environmental issues are better mainstreamed and systematically monitored throughout all external policies and financial instruments, especially in the face of the current challenges of climate change and biodiversity loss;
megismétli, hogy az EUMSZ 290. cikke teljes mértékben alkalmazható a fejlesztési együttműködési eszköz vonatkozásában, ezért kiemeli arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazása kötelező az olyan döntésekre, amelyek megfelelnek az EUMSZ 29. cikkében foglalt kritériumoknak, úgy mint az általános célkitűzésekre, a prioritásokra, a várt eredményekre és a pénzeszközök kiutalására vonatkozó döntések;
Reiterates that Article 290 TFEU is fully applicable to the DCI, and therefore emphasises that application of the delegated acts procedure is compulsory for those decisions which fulfil the criteria of Article 290 TFEU, including on the establishment of general objectives, priorities, expected results and financial allocations;
Az Európai Parlament 2011. június 8-i állásfoglalása a fogyasztók és a vállalkozások javára szolgáló európai szerződési jog felé történő előrehaladás szakpolitikai választási lehetőségeiről ( 2011/2013(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( 2011/2013(INI) )