natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy kevés bizonyíték áll rendelkezésre annak megállapításához, hogy a nagyméretű gátak az egyetlen, a legjobb vagy az optimális megoldást jelentik a villamos energia kérdésére, mivel nem feltétlenül javítják a társadalom szegény és kiszolgáltatott rétegeinek villamos energiához való hozzáférését;
Stresses that there is little evidence to establish that big dams are the only, the best or the optimal solution to the electricity question as they do not necessarily improve access to power for the poor and vulnerable sections of society;
emlékeztet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos kötelezettségekre; hangsúlyozza továbbá, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a gátak folyásirányban élő lakosságra gyakorolt hatására, akik számára a gátépítés olyan alapvető változásokat hozhat, mint például az élelmezésbiztonság csökkenése;
Recalls the obligations on Policy Coherence for Development; also stresses that greater attention should be paid to the impact of dams on populations living downstream, for which dam building might lead to fundamental changes, such as a loss of food security;
arra ösztönzi a finanszírozó intézményeket és az Uniót, hogy finanszírozzák a kapacitásépítést és a képzést az olyan hatékonyabb területgazdálkodási és vízgazdálkodási tározó módszerek terén, amelyek figyelembe veszik a tudományos és technológiai ismereteket, valamint felélesztik a régi ismereteket, így például az ősi hagyományos öntözőrendszereket, „A magashegységi gleccserek és az éghajlatváltozás” című UNEP-jelentésben foglaltak szerint; úgy véli, hogy az Uniótól származó összes támogatásnak a millenniumi fejlesztési célokkal összhangban az Unió fenntartható fejlődésre és élelmezésbiztonságra vonatkozó politikai célkitűzéseinek előmozdítására kell irányulnia;
Encourages financing institutions and the EU to finance capacity building and training in improved land management and improved water management storage methods that take into account scientific and technological knowledge and the revival of old knowledge such as ancient traditional irrigation systems, as outlined in the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’; considers that all financing from the EU should contribute to the promotion of the EU's policy objectives of sustainable development and food security, in accordance with the Millennium Development Goals;
hangsúlyozza, hogy a legkevésbé fejlett országok gátrendszereinek kiépítése és megerősítése nem elegendő a veszélyeztetett területek megóvásához, és összehangolt intézkedésekre szólít fel a probléma gyökerének, nem pedig csupán tüneteinek kezelésére, így megakadályozva az uniós adófizetők pénzének elpazarolását;
Stresses that constructing and reinforcing dams in LDCs is not enough to safeguard vulnerable areas and calls for a concerted effort in dealing with the root of the problem, not merely the symptoms, thus preventing the wasteful spending of EU taxpayers' money;
felszólítja az Uniót, hogy az árvizek megnövekedett gyakoriságának és intenzitásának hátterében álló okok kezelésével összefüggésben tegyen további kötelezettségvállalásokat az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén annak érdekében, hogy teljesítse éghajlati célkitűzését, miszerint az éghajlatváltozást az iparosodás előtti szintet 2°C-kal meghaladó szintre korlátozza;
Calls on the EU, in addressing the root causes of the increased frequency and intensity of floods, to make further commitments in greenhouse gas reductions so as to meet its objective of limiting climate change to 2°C above the preindustrial level;
sürgeti az Uniót, hogy széles körben hajtsa végre és mozdítsa elő a koromra vonatkozó kibocsátás-csökkentési intézkedéseket – amilyen például a metán szén-, olaj- és gázkitermelésből és szállításból történő visszanyerése, a metán megkötése a hulladékgazdálkodásban és a tiszta égésű tűzhelyek alkalmazása a lakossági főzés terén –, ami hozzájárul majd az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a gleccserek visszahúzódásának csökkentéséhez;
Urges the EU to widely implement and promote emission reduction measures targeting black carbon, such as the recovery of methane from coal, oil and gas extraction and transport, methane capture in waste management and the use of clean-burning stoves for residential cooking, which will contribute to combating climate change and to reducing glacial retreat;
ismételten hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a kisebb duzzasztóművek fenntarthatóbbak és környezetileg életképesebbek, mint a nagyméretű vízerőművek; különösen hangsúlyozza, hogy a centralizált ellátási hálózatoktól távol eső vidéki térségekben megfelelőbbek a helyi megújuló erőforrásokra épülő decentralizált, kisléptékű lehetőségek (mikrovízerőművek, lakossági napenergia-áramfejlesztő rendszerek, szélerőművek és biomasszarendszerek);
Reiterates its conviction that small hydropower dams are more sustainable and economically viable than large hydropower; in particular, stresses that decentralised, small-scale options (micro hydro, home-scale solar electric systems, wind and biomass systems) based on local renewable resources are more appropriate in rural areas far away from centralised supply networks;
hangsúlyozza, hogy a korom továbbra is ugyanolyan jelentős oka a gleccserek visszahúzódásának, mint a szén-dioxid; emlékeztet arra, hogy a légkör alacsonyabb rétegeiben a korom és az ózon káros légszennyező anyagok, amelyek károsítják az egészséget, csökkentik a várható élettartamot, és világszerte – ezen belül az Északi-sarkvidéken, a Himalájában és más, jéggel és hóval borított térségben – gyorsítják a hó és jég olvadását; kiemeli, hogy az ózon egyúttal a terméshozam csökkentéséért felelős legfontosabb légszennyező anyag, és ily módon hatással van az élelmezésbiztonságra; megállapítja, hogy a metán az ózonképződés fontos előanyaga, és a metánkibocsátás csökkentése az ózonképződést is visszaszorítja;
Stresses that black carbon remains as prevalent a cause of glacial retreat as carbon dioxide; recalls, in particular, that black carbon and ozone in the lower atmosphere are harmful air pollutants which damage health, reduce life expectancy and exacerbate the melting of snow and ice around the world, including in the Arctic, the Himalayas and other glaciated and snow-covered regions; highlights the fact that ozone is also the most important air pollutant responsible for reducing crop yields, and thus affects food security; notes that methane is an important precursor to ozone formation and that reductions of methane emissions also reduce the formation of ozone;
azonnali fellépést sürget a korom- és metánkibocsátás csökkentése céljából – főként a szennyező kibocsátások csökkentését célzó technológiával kapcsolatos kutatás és beruházások előmozdítása révén –, mivel az a gleccser- és hóolvadás megállításának gyorsan ható módszere; úgy véli, hogy mivel a korom és a metán kevés időt tölt a légkörben, a gyors fellépést biztosító stratégiák segítségével biztosított kombinált kibocsátásmérséklés drámai mértékben és gyorsan csökkentené a gleccsertó kitörése által okozott áradások veszélyét;
Urges immediate action be taken with a view to reducing black carbon and methane emissions, mainly through the promotion of research and investments in technology aimed at reducing polluting emissions, as a fast-action method of halting glacial and snow melting; recommends that, given the short atmospheric life of black carbon and methane, combined mitigation by means of fast-action strategies could dramatically and rapidly alleviate the threat of GLOFs;
felszólítja az Uniót, hogy támogassa azokat a már létező technológiákat, amelyek drasztikusan képesek csökkenteni a koromkibocsátást; hangsúlyozza, hogy támogatni és ösztönözni kell azon szabályozásokat, amelyek betiltják az erdők kivágását és felégetését, szigorú és rendszeres vizsgálatoknak vetik alá a járművek általi kibocsátásokat, korlátozzák a biomassza-égetést, valamint felügyelik az erőművek éves kibocsátását; felszólítja az Uniót, hogy támogassa „A korom és a troposzférában található ózon integrált értékelése” című UNEP-jelentésben foglalt, a korom és a metán kibocsátásának csökkentésére irányuló 16 különféle intézkedést annak érdekében, hogy a fejlődő országokkal folytatott párbeszédében a levegőminőség javulását és rövid távú éghajlati előnyöket egyaránt elérjen, és a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (CLRTAP) keretében zajló munka alapján törekedjen a különböző meglévő regionális légszennyezés-megelőzési megállapodások hatályának kiterjesztésére;
Calls on the EU to promote existing technology that drastically reduces black carbon emissions; stresses that regulations banning slash-and-burn tactics in forests, enforcing stringent and regular vehicle emissions tests, limiting biomass burning and monitoring the annual emissions of power plants must be supported and encouraged; calls on the EU to promote the 16 different measures to reduce emissions of black carbon and methane that are set out in the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’, with a view to achieving both air quality improvements and near-term climate benefits in its dialogue with developing countries and working towards a broadening of different existing regional air pollution prevention agreements on the basis of the work within the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP);
felszólítja az Uniót, hogy támogassa az árvizekkel, földcsuszamlásokkal és szökőárral kapcsolatos globális korai figyelmeztető rendszer létrehozását (lehetőleg az ENSZ égisze alatt), és biztosítsa, hogy ez az információ eljusson a távoli területekre és a fejlődő országok lakosságának legkiszolgáltatottabb csoportjaihoz is;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
rámutat a folyamatban lévő tárgyalásokra, amelyek célja, hogy a kormot modellként szerepeltessék a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (CLRTAP) Göteborgi Jegyzőkönyvének felülvizsgálatában, és hangsúlyozza, hogy az éghajlatot befolyásoló, rövid élettartamú anyagok kibocsátásának csökkentésére irányuló globális cselekvési terv kidolgozásával kövessék nyomon „A korom és a troposzférában található ózon integrált értékelése” című UNEP-jelentést;
Points at the on-going negotiations to include black carbon in the revision of the Gothenburg Protocol to the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP) as a model and stresses the need to follow up the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’ by elaborating a Global Action Plan to reduce the emissions of short-lived climate forcers;
felszólítja az Uniót, hogy a gleccsertó kitörése által okozott áradások határokon átnyúló jellegére való tekintettel támogassa az országok közötti párbeszédeket a természeti katasztrófák kezelésére irányuló politikák kidolgozása céljából, valamint ösztönözze azokat a beruházásokat, amelyek a Hindukus régiójában található országok áradásokkal szembeni megóvását célozzák; sürgeti annak elismerését, hogy ezzel a problémával nem csupán egy, hanem számos ország szembesül, és ezért többoldalú megközelítésre szólít fel a kérdés megoldásában;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
javasolja az ENSZ égisze alatt működő, határokon átnyúló ügynökség mihamarabbi létrehozását, melynek kifejezett célja a rendelkezésre álló adatok megosztása, a határokon átnyúló, vízzel kapcsolatos veszélyek problémájának és okainak kezelése, valamint a megfelelő alkalmazkodási és kárenyhítési intézkedések előterjesztése; hangsúlyozza, hogy egy ilyen ügyekben eljáró ügynökség irányítása nélkül az árvizek megelőzésével és enyhítésével kapcsolatos, kritikus jelentőségű tárgyalások az ellentétes véleményt képviselő országok között ellehetetlenülhetnek; hangsúlyozza, hogy az árvízesemények gyakori forrását képező gleccserrégiókat stratégiai fontosságú pontoknak tekintik, amelyek nemzetek közötti határokat képeznek, és ily módon az érintett felek vonakodhatnak a kulcsfontosságú információk megosztásától;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
rámutat arra, hogy a gátépítési projektek kihatnak a nemzetközi biztonságra; hangsúlyozza, hogy ezen hatások kedvezőtlenek is lehetnek azáltal, hogy határokon átnyúló konfliktusokat, társadalmi nyugtalanságot és környezeti károkat okoznak; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az energia- és vízellátási kérdések kedvező hatással is járhatnak azáltal, hogy elősegítik a határos államok közötti párbeszédet;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
hangsúlyozza, hogy a gátakra vonatkozó terveket öt szempont alapján kell értékelni: méltányosság, hatékonyság, részvételen alapuló döntéshozatal, fenntarthatóság és elszámoltathatóság; tágabb értelemben sürgeti, hogy a gátakkal kapcsolatos döntéshozatali folyamat teljes mértékben vegye figyelembe az emberi jogok fogalmát, emlékeztet arra, hogy ahol a projektek őslakos vagy törzsi népeket érintenek, az ilyen folyamatokat az említett népek szabadon meghozott, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyásának kell vezérelnie; a gátépítési projektek környezeti és társadalmi költségeit teljes körűen felmérő, alapos hatásvizsgálatok elvégzését kéri bármely gátépítési projekt jóváhagyása előtt, átlátható módon és a lakosság részvételével;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Világbank több mint 100 milliárd dollárt költött gátak építésére, főként nagyszabású, exportorientált vízerőműprojektekre, ami a becslések szerint 40–80 millió személyt késztetett lakóhelyének elhagyására, valamint megélhetésük elvesztéséhez, az ökoszisztémák károsodásához és a fejlődő országokra háruló komoly adósságteherhez vezetett;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
hangsúlyozza, hogy a gátak építése miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nem pusztán anyagi kártérítésben kell részesülniük, hanem biztosítani kell számukra, hogy gondoskodni tudjanak hosszú távú megélhetési szükségleteik kielégítéséről;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
az árvizek hatásainak csökkentésére, valamint a víz- és az energiaszükségletek fedezésére rendelkezésre álló lehetőségek teljes spektrumának átfogó, átlátható és részvételen alapuló értékelésére szólít fel, amelynek keretében kiemelt fontosságot tulajdonítanak az ökoszisztéma-alapú megoldásoknak, valamint a meglévő rendszerek hatékonyabbá és fenntarthatóbbá tételének;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
sürgeti az Uniót, hogy az áradások kezelése érdekében „puha” politikát folytasson, elismeri, hogy az árvizek körülményei folyamatosan változnak, és ezért rugalmas megközelítést kívánnak meg; felszólít az árvíz-előrejelzés javítására, az egyes épületek árvizekkel szembeni ellenállásának növelésére, valamint az árterületek és az árvízelvezető rendszerek fejlesztésére;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Az Európai Parlament 2011. szeptember 27-i állásfoglalása a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség európai uniós szakpolitikai keretéről ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
tekintettel az ENSZ-nek az EU valamennyi tagállama által aláírt Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában foglalt kötelezettségekre, különösen annak az élelemhez való jogról szóló 11. cikkére,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
tekintettel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozó (Római Nyilatkozat) azon célkitűzésére, hogy az éhező emberek száma 2015-ig a felére csökkenjen,
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
tekintettel az ENSZ 2000. szeptemberi millenniumi csúcstalálkozóján elfogadott millenniumi fejlesztési célokra, és különös tekintettel a súlyos szegénység és éhínség felszámolásának elvére vonatkozó 1. számú millenniumi fejlesztési célra,
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által az Európai Unió humanitárius segítségnyújtásáról elfogadott, „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” című együttes nyilatkozatra,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
tekintettel a Londonban 1999. április 13-án aláírt élelmiszersegély-egyezményre, amely célkitűzései révén hozzájárul a világ élelmezésbiztonságához és javítja a nemzetközi közösség abbéli képességét, hogy választ tudjon adni az élelmezési vészhelyzetekre és a fejlődő országok más élelmezési szükségleteire,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
tekintettel az élelmezésbiztonsággal foglalkozó 2009-es világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra, valamint FAO által kidolgozott, „A termőföld és más természeti erőforrások használatának felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes irányelvek” című dokumentumra,
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
tekintettel a FAO „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumára,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
tekintettel a G20-ak francia elnökségének 2011. június 2-án benyújtott, az „Árak volatilitása az élelmiszer- és mezőgazdasági piacokon: politikai válaszok” című, a G20-ak számára készült intézményközi jelentésre,
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
tekintettel az EU termőföld-politikáról szóló, 2004. novemberi iránymutatására,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
tekintettel az OECD és a FAO által 2011. június 17-én közzétett, „Az OECD-FAO mezőgazdasági kilátásai 2011–2020” című közös kiadványra,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
tekintettel a Világbank által készített, a világban 2008-ban végbement fejleményekről szóló, „Mezőgazdaság a fejlődés szolgálatában” című jelentésre,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
tekintettel „A KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közleményre,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
tekintettel a FAO legutóbbi (2011. júniusi) kétévenkéti jelentésére az élelmiszerekkel kapcsolatos kilátásokról,
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
tekintettel az agrártudományi és fejlesztési technológiai nemzetközi felmérésről (IAASTD) szóló, 2008. április 15-én közzétett jelentésre,
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
tekintettel a globális élelmezésbiztonságról szóló, 2009. július 10-én elfogadott L'Aquila-i Közös Nyilatkozatra,
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
tekintettel az ENSZ minimális szociális védelemre vonatkozó kezdeményezésére,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
tekintettel az ENSZ 1982. évi tengerjogi egyezményére,
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
tekintettel a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó 1995. évi magatartási kódexére,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
tekintettel a FAO „A halászat és akvakultúra helyzete a világban – 2010” című éves értékelésére,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,