natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló 2010. október 19-i állásfoglalására Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0365 .
having regard to its resolution of 19 October 2010 on precarious women workers Texts adopted, P7_TA(2010)0365 .
tekintettel „A szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése: Az Európai Unió statisztikai portréja 2010” című 2010-es EUROSTAT-kiadványra,
having regard to the EUROSTAT 2010 publication ‘Combating poverty and social exclusion – A statistical portrait of the European Union 2010’,
tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: a szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című közleményére ( COM(2010)0758 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion’ ( COM(2010)0758 ),
tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére ( A7-0370/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0370/2011 ),
mivel 116 millió embert fenyeget az Európai Unióban a szegénység, és 42 millióan (vagyis 8%-nyian) élnek „súlyos anyagi deprivációban, és nem engedhetnek meg maguknak egy sor, Európában a tisztességes élethez nélkülözhetetlennek tartott dolgot” A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform (COM(2010)758 végleges.
whereas 116 million people in the EU are at risk of poverty and 42 million (8%) live ‘in conditions of severe material deprivation and can not afford a number of necessities considered essential in order to live a decent life in Europe’ Commission communication entitled ‘European Platform against Poverty and Social Exclusion’, ( COM(2010)0758 ).
, és mivel a szegénység a javak, a jövedelmek, és az erőforrások egyenlőtlen elosztásának elfogadhatatlan tükre egy virágzó európai gazdaságban; mivel a pénzügyi, gazdasági és szociális válság a legnagyobb mértékben a legsérülékenyebb lakossági csoportokat, így az időseket és a fogyatékkal élőket sújtotta; mivel az elfogadott vagy ezután elfogadandó megszorító intézkedések az Unióban nem lehetnek a foglalkoztatás és a szociális védelem kárára, nem súlyosbíthatják a leghátrányosabb helyzetűek életkörülményeit, és nem fenyegethetik munkanélküliséggel, bizonytalan sorssal vagy szegénységgel – különösen a közszolgáltatások és a szociális segélyezés területén végrehajtott költségvetési megszorítások révén – azokat a milliókat, akik munkájukból vagy nyugdíjukból élve még sikerrel tartják fenn magukat vagy elégítik ki létszükségleteiket; mivel a feltételhez kötöttség és a szankciók súlyosbítása – a társadalmi aktiválásra vonatkozó politikák által a válságra adott válaszként – növeli a legsérülékenyebb rétegek nehézségeit, miközben az ő számukra kevés munkaalkalom kínálkozik; mivel a válság következtében egyre mélyül a gazdagok és a szegények közötti szakadék;
; whereas poverty is the unacceptable reflection of an uneven distribution of wealth, income and resources in a prosperous European economy; whereas the most vulnerable groups, such as the elderly and people with disabilities, have been those most severely affected by the financial, economic and social crisis; whereas the austerity measures currently being taken in the EU, and those to be taken in the future, must not undermine employment and social protection, worsen the situation for the most disadvantaged or put at risk of unemployment, economic insecurity or poverty millions of people who were previously still managing to live on, and meet their basic needs from, their wages or retirement pensions, notably as a result of cuts in public service and social assistance budgets; whereas the application of tougher conditions and penalties as part of social activation policies designed to address the crisis is exacerbating the difficulties faced by the most vulnerable people at a time when few decent jobs are on offer; whereas the gap between rich and poor is continuing to widen as a result of the crisis;
tekintettel a Bizottságnak az Alapjogi Charta végrehajtására irányuló új stratégiájára, amelynek célja annak elősegítése, hogy a leginkább hátrányos helyzetűek hozzáférhessenek az alapvető jogokhoz; mivel a Chartát teljes egészében tiszteletben kell tartani és mivel a mélyszegénység az emberi jogok megsértését és az emberi méltóság súlyos sérelmét jelenti, amely elősegíti a megbélyegzést és az igazságtalanságokat; mivel a jövedelemtámogatási rendszerek központi célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy az embereket kiemelje a szegénységből és lehetővé tegye számukra a méltóságteljes életet;
whereas the Commission's new strategy for implementing the Charter of Fundamental Rights aims, inter alia, to improve access to fundamental rights for the most disadvantaged; whereas the Charter must be respected in its entirety, and whereas severe poverty represents a violation of human rights and a serious erosion of human dignity and encourages stigmatisation and injustice; whereas the key objective of income support schemes must be to lift people out of poverty and enable them to live in dignity;
mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés 2000 és 2008 között tovább nőtt és újabb társadalmi rétegeket ért el azon kötelezettségvállalások dacára is, amelyeket az Unió az Unióban tapasztalható szegénység 2010-ig történő megszüntetésének érdekében tett a 2000. március 23–24-i lisszaboni csúcstalálkozón, vagy amelyeket a 2000. december 7–9-i nizzai Európai Tanács fogadott el az előrelépés érdekében; mivel a szegénység és a kirekesztés csökkentése nem lehetséges, az inkluzív növekedés pedig nem valósítható meg a nemzetgazdaságok gazdasági fejlődésének és a társdalom legkiszolgáltatottabb rétegeivel való szolidaritás biztosítéka, vagyis az ország jólétének méltányos és megfelelő elosztása nélkül;
whereas poverty and social exclusion increased and involved new social categories between 2000 and 2008 despite the undertakings given by the Union in relation to the target, set at the Lisbon summit of 23 and 24 March 2000, of eradicating poverty in the EU by 2010, and the progress which the Nice European Council of 7 and 9 December 2000 agreed should be made; whereas it is impossible to reduce poverty and social exclusion, or to boost inclusive growth, if nothing is done to combat inequality and discrimination, or if countries' economies do not develop and there is no solidarity with the weakest groups in society, that is, if national wealth is not shared fairly;
mivel a szegénység veszélye közvetlenül érinti a vidéki területeket, elsősorban a kisméretű gazdaságokat és a fiatal mezőgazdasági termelőket, akiket a válság gazdasági hatása, valamint az alapanyagok árfolyamának szélsőséges ingadozása fenyeget;
whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
mivel az egyes tagállamokban fokozódnak a társadalmi egyenlőtlenségek, amelyek a jövedelmek és a gazdagság elosztásában megnyilvánuló gazdasági egyenlőtlenségből, a szociális bizonytalansággal kísért munkaerő-piaci egyenlőtlenségekből, az olyan állami társadalmi funkciókhoz, mint a társadalombiztosítás, egészségügy, oktatás, igazságszolgáltatás stb. való egyenlőtlen hozzáférésből fakadnak;
whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
mivel a szegénység, amely az uniós tagállamokban igen sok év óta magas szintet ér el, egyre jelentősebb hatást gyakorol a gazdaságra, fékezi a növekedést, növeli a költségvetési hiányt és csökkenti az európai versenyképességet, és mivel ezek a jelenségek maguk is növelik a szegénységet és a – különösen a hosszú távú, minden harmadik munkanélkülit sújtó– munkanélküliséget, és mivel ez a helyzet a sérülékenyebb gazdasággal rendelkező országokban még súlyosabb; mivel a szociális jogok megvédése az Unióban alapvető fontosságú a szegénység elleni küzdelem szempontjából;
whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU's competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
mivel az emberi jogok megsértésének tekinthető szegénység megmutatja azt, hogy milyen további erőfeszítésekre van szükség az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésében kitűzött célok eléréséhez;
whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
mivel minden megszorító politikának intelligensnek kell lennie, és lehetővé kell tennie a nagy politikai prioritásokba való kontraciklikus beruházást;
whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
mivel a strukturális reformok elfogadása lényeges Európa versenyképességének biztosításához, a munkahelyteremtéshez és a szegénység leküzdéséhez,
whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
mivel a szegénység sokoldalú jelenség, ezért olyan integrált választ kíván, amely figyelemmel van az egyének életszakaszaira és sokdimenziós szükségleteire, illetve garantálni kell tudnia a jogokhoz, az erőforrásokhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést is, amint azt – az alapvető szükségletek kielégítése és a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében – a szociális védelemről és a társadalmi beilleszkedésről szóló nyílt koordinációs módszer közös célkitűzései (2006) tartalmazzák;
whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people's multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellenei küzdelem európai éve (2010) sikeres volt a közvélemény tájékoztatása és a politikai elkötelezettség tekintetében;
whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
mivel még a minőségi növekedés és a foglalkoztatás sem alkalmas önmagában arra, hogy a szegénységet megszüntesse, és mivel a munkaerőpiac szegmentáltsága megnövekedett, az élet- és munkakörülmények – különösen a pénzügyi válság következtében – nagymértékben rosszabbodtak, a munka bizonytalansága – mely ellen küzdeni kell – erőteljesen növekszik, a szegény munkavállalók elismertsége az utóbbi években növekedett, de továbbra is olyan problémát jelent, amelyet a jelek szerint még mindig nem vesznek figyelembe a társadalom számára jelentette kihívásnak megfelelő mértékben, és mivel számuk jelentősen nőtt, hiszen a munkavállalók 8%-át fenyegeti a szegénység, a szegénységtől fenyegetettek 22%-a pedig rendelkezik munkahellyel 10 EUROSTAT (2009), SPC jelentés: Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának SPC értékelése (2011. február 10.).
whereas growth and employment – even in a decent job – alone are not sufficient to lift people out of poverty, and whereas the labour market has become increasingly fragmented, working and living conditions have deteriorated considerably, particularly in the wake of the financial crisis, and work has become much less secure – a trend which must be combated; whereas the problem of the working poor has gained increasing recognition in recent years, but does not yet appear to be being addressed to an extent commensurate with the challenges it represents for our societies; whereas the number of working poor has grown considerably in recent years, with 8% of the working population living in poverty and 22% of those at risk of poverty holding jobs EUROSTAT (2009), ‘SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy’, 10 February 2011.
; mivel a tisztességes és egyenlő munkafeltételek elérése előrelépés az elszigetelt családok és személyek szegénységének és társadalmi kirekesztésének megfékezése felé;
; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
mivel ugyanakkor az alacsony képzettséggel rendelkezők, vagy képzettség nélküliek vannak leginkább kitéve a munkaerő-piaci veszélyeknek, az időszakos és rosszul fizetett munkáknak, valamint a szegénységnek;
whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
mivel a hajléktalanság a szegénység és a nélkülözés egyik szélsőséges formája, és jelenleg is megoldatlan probléma az EU összes tagállamában; mivel az Európai Unió tagállamaiban különböző okok miatt nagyon sok hajléktalan van, ami a társadalmi beilleszkedésüket elősegítő konkrét intézkedéseket sürget; mivel az Eurobarométer szerint hozzávetőleg minden negyedik európai szerint a szegénység egyik fő oka a tisztességes lakhatás túl magas költsége, és az európaiak közül tízből kilenc szerint a szegénység akadályozza a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférést; mivel amikor a polgárok elvesztik a lakásukat, a hatóságok elvesztik velük a kapcsolatot és ez nem csupán káros minden segélyezési kezdeményezésre nézve, de felhívja a figyelmet az egyén kirekesztési folyamatának előrehaladott szakaszára is;
whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
mivel a szegénységet befolyásolja a szociális szolgáltatások – például az egészségügy, a kultúra, a lakhatás és az oktatás – hozzáférhetősége és minősége is;
whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
mivel a lakás hiánya vagy a méltatlan lakáskörülmények az emberi méltóságot súlyosan sértik, ami jelentős következményekkel jár minden más jogra nézve;
whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
mivel a nemzeti átlagos jövedelem 60%-ában meghatározott szegénységi küszöb a viszonylagos szegénység mérésének sürgős, hasznos és szükséges eszköze, amelyet ugyanakkor ki kell egészíteni egyéb mutatókkal, így az „alapvető javak és szolgáltatások kosarának” fogalmával és kiszámításával (ez csupán azonnali választ jelent a szegénységgel sújtottak sajátos helyzetére), amely nemzeti szinten tájékoztat a közpolitikai szükségletekről, valamint a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács (EPSCO) által 2010. júniusban elfogadott mutatókkal (szegénység veszélye, nélkülözés és nagyon alacsony munkaintenzitású háztartások);
whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
mivel a szociális védelem – beleértve a minimumjövedelmet garantáló rendszereket is – alapeleme a modern demokráciáknak, amely alapvetően biztosítja az egyének számára a jogot a társadalomban való szociális, gazdasági, politikai és kulturális részvételhez, és a gazdaságban olyan kulcsfontosságú stabilizáló szerepet játszik, amely az élet során enyhíti a válságok hatásait, szerephez jut az újraelosztásban, védelmet biztosít a szociális kockázatok ellen, megelőzve és mérsékelve a szegénységet, valamint a társadalmi kirekesztést;
whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
mivel az OECD szerint a szociális ellátások igénybevételének elmaradása a szolgáltatások 20–40%-ra tehető;
whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
mivel a társadalom egyes csoportjai, úgymint az egyszülős családok, az idős nők, a kisebbségekhez tartozók, a fogyatékossággal élők és a hajléktalanok a legkiszolgáltatottabbak és ki vannak téve a szegénység veszélyének;
whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
mivel a megkülönböztetésmentesség elve az alapvető jogok egyik sarokkövének tekintendő, ideértve a társadalmi származáson alapuló megkülönböztetést is;
whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
mivel a társadalom elöregedése miatt a közeljövőben jelentősen növekedni fog az eltartott személyek száma; mivel az időskorúak, főleg a nők a nyugdíjba vonulás utáni jövedelemcsökkenés és más tényezők – így a fizikai függőség, a magány és a társadalmi kirekesztés – következtében számos országban a népesség átlagánál magasabb szegénységi kockázatnak vannak kitéve; mivel a nemzedékek közötti szociális kötelék megszakadása súlyos kihívást jelent társadalmaink számára;
whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
mivel a nyugdíjpolitikák alapvető fontosságúak a szegénység elleni küzdelemben;
whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
mivel a nők jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának olyan különböző tényezők miatt, mint a nemi alapú megkülönböztetés a munkahelyeken, amely a nemek között makacsul fennmaradó bérezési különbségek szintjén jelenik meg, az ebből adódó nyugdíjkülönbségek, a szakmai pályafutás megszakításai eltartott személyek gondozása érdekében, vagy a foglalkoztatás terén megnyilvánuló megkülönböztetések; mivel Európában a nőknek csupán 63%-a dolgozik, míg a dolgozó férfiak aránya 76%, és mivel a családi és a szakmai élet összeegyeztetésében a dolgozókat nem segítik támogatási hálózatok és konkrét intézkedések, nevezetesen megfizethető segítő szolgáltatások;
whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
mivel a szegénység másként hat a nőkre és a férfiakra, illetve fiúkra és lányokra, mivel a szegény nők és lányok gyakran nehezebbnek találják a megfelelő szociális szolgáltatásokhoz és jövedelemhez való hozzáférést;
whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
mivel a platform nem veszi figyelembe a nőket és férfiakat érintő nemi alapú tényezőket, és nem fordít elegendő figyelmet arra, hogy a szegénység főként a nőket érinti;
whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
mivel a nemek közötti bérszakadék egész életen át szerzett keresetre gyakorolt hatása miatt a nőknek kisebb lesz a nyugdíja, és mivel ennek következtében a nőket a férfiaknál jobban sújtja a tartós és rendkívüli szegénység: a 65. életévüket betöltött nők 22%-át fenyegeti a szegénység kockázata, szemben a férfiak 16%-ával;
whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
mivel a gyermekek 20%-a van kitéve a szegénység kockázatának, míg az európai össznépesség körében ez az arány 17%, és az alacsony jövedelmű családok a szegénységnek leginkább kitett csoportokba tartoznak;
whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU's overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
mivel a családpolitikák lényegesek a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikák keretében;
whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
mivel az iskola elhagyásának első jelei a szegénység ciklikus újratermelődésének fontos jelei;
whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;