natgillin/translations-raw huggingface dataset:
úgy véli, hogy a balti-tengeri stratégia célkitűzései elérésének egyik legnagyobb akadályát az Unió más politikai területeivel – így például az eutrofizációt súlyosbító közös agrárpolitikával, vagy a környezeti szempontból nem fenntartható közös halászati politikával – kapcsolatos következetlenség képezi; úgy véli, hogy a közös agrárpolitika és a közös halászati politika reformjait úgy kell kivitelezni, hogy azok hozzájáruljanak a balti-tengeri térség környezeti fenntarthatóságára vonatkozó célkitűzés eléréséhez;
Considers that one of the most serious obstacles to realising the objectives of the Baltic Sea Strategy is the lack of consistency with other policy areas within the EU such as the CAP which exacerbates eutrophication, and the Common Fisheries Policy (CFP) which is not environmentally sustainable; considers that reforms to the CAP and the CFP must be made in such a way that they contribute to achieving the objective of an environmentally sustainable Baltic Sea area;
A közlekedéssel és idegenforgalommal kapcsolatos kérdések
Transport and tourism aspects
hangsúlyozza, hogy elsődleges fontossággal bír egy hatékony és környezetkímélő tengeri, szárazföldi és belvízi közlekedési és szállítmányozási hálózat kialakítása, amely előre jelezheti a jelenlegi és a jövőbeli kihívásokat, valamint időben reagálhat azokra, figyelembe véve figyelembe véve a Natura 2000 hálózatról szóló dokumentum felülvizsgált változatának rendelkezéseit, és különös figyelmet fordítva a balti-tengeri térség és más európai területek között a balti- és adriai-tengeri folyosón és a kelet-európai közlekedési folyosón keresztül megvalósuló kapcsolatokra,
Emphasises that it is a priority to create an effective and environmentally friendly sea, land and inland transport and communication network (with the sea network giving a prominent role to the transport of goods) that can anticipate and respond in a timely fashion to current and future challenges, taking account of the provisions of the updated version of the Natura 2000 document and paying particular attention to links between the Baltic Sea region and other European regions through the Baltic-Adriatic Corridor and the Central European Transport Corridor;
úgy véli, hogy a szállítás valamennyi módját érintő jobb összeköttetés jelentős mértékű hozzájárulást jelentene egy erősebb, egységesebb gazdaság létrejöttéhez a balti-tengeri régióban;
Considers enhanced connections, involving all modes of transport, to represent an essential contribution to the development of a stronger, more cohesive economy in the Baltic Sea Region;
hangsúlyozza a balti államok különleges helyzetét, amelyek jelenleg nagyrészt el vannak szigetelve az európai közlekedési hálózattól, és úgy véli, hogy ennek a stratégiának többek között hozzá kell járulnia a megfelelő infrastruktúra és hozzáférés hiányának, valamint a különféle nemzeti közlekedési hálózatok alacsony szintű kölcsönös átjárhatóságának kezeléséhez, ami az eltérő műszaki rendszerekre és adminisztratív akadályokra vezethető vissza, azzal a céllal, hogy a balti-tengeri térségben átfogó multimodális közlekedési rendszert alakítsanak ki;
Stresses the specific situation of the Baltic States, which to a large extent are currently isolated from the European transport network, and takes the view that this strategy should, inter alia, help to address the lack of appropriate infrastructure and accessibility, as well as low interoperability between various national transport networks owing to different technical systems and administrative barriers, in order to develop a comprehensive multimodal transport system across the Baltic Sea Region;
hangsúlyozza a balti-tengeri térség TEN-T prioritást élvező tengelybe történő integrálásának fontosságát, különös tekintettel a tengeri gyorsforgalmi utakra (TEN-T 21), a vasúti tengelynek Berlintől a Balti-tenger partvidékéig való bővítésére (TEN-T 1), a Berlintől a Balti-tenger partvidékéig húzódó vasúti tengely javítására a Rostock és Dánia közötti tengeri összeköttetéssel együtt, valamint a ’Rail Baltica’ tengely (TEN-T 27) korszerűsítésének és használatbavételének felgyorsítására; ugyancsak hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térséget a balti–adriai folyosón keresztül össze kell kapcsolni az egyéb európai régiókkal;
Emphasises the importance of integrating the Baltic Sea Region more closely into the TEN-T priority axes, in particular with regard to the Motorways of the Sea (TEN-T 21), extending the rail axis from Berlin to the Baltic coast (TEN-T 1), improving the rail axis from Berlin to the Baltic coast in combination with the Rostock-Denmark Seaway connection, and making more rapid progress in upgrading and using the Rail Baltica axis (TEN-T 27); also emphasises the need to complete the interconnections between the Baltic Sea Region and other European regions via the Baltic-Adriatic corridor;
hangsúlyozza, hogy fontos keleti irányban bővíteni a balti-tengeri térség közlekedési kapacitását a közlekedési hálózatok különösen a vasúthálózatok közötti kölcsönös átjárhatóság előmozdítása és az Európai Unió határain átnyúló áruforgalom felgyorsítása érdekében;
Stresses that it is important to enhance the Baltic Sea Region's transport capacity towards the east, in particular in order to promote transport interoperability, especially for railways, and to speed up freight transit at the borders of the European Union;
úgy véli, hogy a kikötők és a szárazföldi területek közötti összeköttetéseknek – többek között a belvízi szállításnak – különös prioritást kell kapniuk annak biztosítása érdekében, hogy a régió valamennyi része élvezze a tengeri árufuvarozás fejlődésének előnyeit;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
hangsúlyozza e tekintetben a hatékony, határokon átnyúló koordináció és együttműködés szükségességét a vasúti terminálok, a tengeri kikötők, a belvízi kikötők, a szárazföldi terminálok és logisztikai központok között a fenntarthatóbb intermodális közlekedési rendszer kialakítása érdekében;
Stresses, in this regard, the need for effective cross-border coordination and cooperation between rail, seaports, inland ports, hinterland terminals and logistics in order to develop a more sustainable intermodal transport system;
kiemeli a rövid távú tengeri hajózás fontosságát a Balti-tengeren és annak jelentőségét a hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozásában; rámutat arra, hogy a tenger hatékony kihasználása érdekében gondoskodni kell a rövid távú tengeri hajózás útvonalainak versenyképességéről; ebből az okból szükségesnek tartja, hogy a Bizottság mihamarabb, de legkésőbb 2010 végéig hatásvizsgálatot nyújtson be az Európai Parlamentnek a MARPOL-egyezmény átdolgozott VI. mellékletének hatásairól az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területen 2015-től előírt 0,1%-os üzemanyag-kénkibocsátási határérték tekintetében;
Underlines the importance of short sea shipping in the Baltic Sea and its contribution to an efficient, environmentally-friendly transport network; points out that the competitiveness of short sea shipping links must be promoted in order to ensure efficient use of the sea; believes for this reason that the Commission needs to provide the European Parliament, as quickly as possible, but by the end of 2010 at the latest, with an impact assessment of the effects of the revised Annex VI to the MARPOL Convention, limiting sulphur in marine fuel oil to 0,1 % from 2015 in the areas of the North Sea and the Baltic Sea where sulphur emissions are being monitored;
üdvözli, hogy a Bizottság cselekvési tervébe felvették azt a célkitűzést, hogy a Balti-tengert a tiszta hajózás modellértékű régiójává alakítsák, és hogy a régió a tengeri közlekedés biztonságának és védelmének területén vezető pozícióba kerüljön; úgy véli, hogy ezen célkitűzések elsőrendű fontosságúak a régió idegenforgalomban rejlő lehetőségeinek fenntartása és növelése szempontjából;
Welcomes the inclusion in the Commission's action plan of the objective of making the Baltic Sea a model region for clean shipping and a world leader in maritime safety and security; considers these objectives to be crucial to maintaining and enhancing the region's potential for tourism;
felismeri, hogy egyedi intézkedésekre van szükség e célkitűzés támogatása során, ideértve a révkalauzoknak vagy bizonyítottan tapasztalt tengerészeknek a legnagyobb kihívást jelentő tengerszorosokban és tengeri kikötőkben való megfelelő alkalmazását, valamint a hajók fenntartható működtetésére vonatkozó kutatás és fejlesztés megfelelő finanszírozásának kialakítását;
Recognises the need for specific measures in support of this objective, including the appropriate use of nautical pilots or demonstrably experienced seafarers for the most challenging straits and ports and the establishment of reliable financing schemes for research and development on the sustainable operation of ships;
hangsúlyozza a balti térség Hanza-városainak vonzerejéből fakadó fenntartható turizmusban rejlő egyedülálló lehetőségeket; támogatja továbbá a határokon átlépő kerékpáros turizmus népszerűsítését, ami a környezet és a kis- és középvállalkozások szempontjából is előnyös lenne;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
úgy véli, hogy a vízisport-, wellness- és gyógyfürdő-turizmus, a kulturális örökség és a táj témakörei nagy lehetőséget kínálnak a régió mint turisztikai célpont profiljának fejlesztése tekintetében; hangsúlyozza emiatt a tengerparti természeti területek, a tájak és a kulturális örökség védelmének szükségességét, mivel ezekkel az erőforrásokkal szavatolható a jövőben a balti-tengeri térségben a fenntartható gazdaság;
Considers themes such as water sports, wellness and spa tourism, the cultural heritage and landscapes to offer great potential for developing the region's profile as a tourist destination; stresses, therefore, the need to protect natural coastal areas, landscapes and the cultural heritage as a resource for ensuring a sustainable economy in the Baltic Sea Region in the future;
úgy véli, hogy legalább annyira fontos a szállítási útvonalak fejlesztése és a torlódások megszüntetése; megállapítja, hogy e stratégián keresztül – a balti-tengeri térségben az áruk zökkenőmentes áramlását biztosítandó – meg lehetne oldani a határátlépés nehézségeit, amelyek az EU-t az Orosz Föderációtól elválasztó keleti határon található ellenőrzőpontokon jelentkeznek, és amelyek hosszú kamionsorokat okoznak, és veszélyeztetik a környezetet, a társadalmi közérzetet, a közlekedésbiztonságot és a járművezetők biztonságát.
Regards improvements in transport links and the elimination of bottlenecks to be of no less importance, and notes that border-crossing difficulties at checkpoints on the EU's eastern border with the Russian Federation, which cause long queues of lorries and pose threats to the environment, social harmony, traffic safety and drivers’ safety, could be solved via this strategy in order to ensure the smooth flow of goods through the Baltic Sea Region;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Orosz Föderáció, Fehéroroszország és Norvégia kormányának.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, national parliaments, and the governments of the Russian Federation, Belarus and Norway.
Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az EU regionális politikájának hozzájárulásáról a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre ( 2009/2234(INI) )
European Parliament resolution of 6 July 2010 on the contribution of EU regional policy towards fighting the financial and economic crisis, with a special reference to Objective 2 ( 2009/2234(INI) )
tekintettel a ’Konzultáció a jövőbeni EU 2020 stratégiáról’ című bizottsági munkadokumentumra ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission working document ’Consultation on the future ’EU 2020’ strategy’ ( COM(2009)0647 ),
tekintettel a Bizottság ’Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról’ című közleményére ( COM(2010)0110 ),
having regard to the Commission Communication ’Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
tekintettel a Bizottságnak a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik helyzetjelentésére ( COM(2009)0295 ),
having regard to the Sixth progress report from the Commission on economic and social cohesion ( COM(2009)0295 ),
tekintettel a Bizottság ’Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez’ című közleményére ( COM(2009)0114 ),
having regard to the Commission Communication ’Driving European recovery’ ( COM(2009)0114 ),
tekintettel a Bizottság ’Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások’ című közleményére ( COM(2008)0876 ),
having regard to the Commission Communication ’Cohesion Policy: investing in the real economy’ ( COM(2008)0876 ),
tekintettel a Bizottság ’Új munkahelyekhez szükséges új készségek: a munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása’ című közleményére ( COM(2008)0868 ),
having regard to the Commission Communication ’New Skills for New Jobs: Anticipating and matching labour market and skills needs’ ( COM(2008)0868 ),
tekintettel a Bizottság ’Az európai gazdasági fellendülés terve’ című közleményére ( COM(2008)0800 ),
having regard to the Commission Communication ’A European Economic Recovery Plan’ ( COM(2008)0800 ),
tekintettel a Bizottság ’A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret’ című közleményére ( COM(2008)0706 ),
having regard to the Commission Communication ’From financial crisis to recovery: a European framework for action’ ( COM(2008)0706 ),
tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi aktualizálásáról és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak megvalósításáról szóló tanácsi ajánlásra ( COM(2009)0034 ),
having regard to the Council Recommendation on the 2009 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies ( COM(2009)0034 ),
tekintettel a tagállamok 2009-es nemzeti stratégiai jelentéseire,
having regard to the National Strategic Reports from the Member States for 2009,
tekintettel a ’Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások’ című, 2009. március 11-i állásfoglalására Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0124 .
having regard to its motion for a resolution of 11 March 2009 on Cohesion Policy: investing in the real economy Texts adopted, P6_TA(2009)0124 .
tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik bizottsági helyzetjelentésről elfogadott véleményére (COTER-IV-027),
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on the Sixth progress report from the Commission on economic and social cohesion (COTER-IV-027),
tekintettel a ’European Economic Forecast - Autumn 2009’ című dokumentumra (European Economy 10/2009 – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság – Európai Bizottság),
having regard to the European Economic Forecast – Autumn 2009/ European Economy 10/2009 – DG Economic and Financial Affairs-European Commission,
tekintettel a ’Quarterly Report on the Euro Area’ 8. évfolyamának 4. számára (2009) – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság – Európai Bizottság,
having regard to the Quarterly Report on the Euro Area - Volume 8 No 4 (2009) – DG Economic and Financial Affairs – European Commission,
tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére ( A7-0206/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0206/2010 ),
mivel 2000–2006 között az európai polgárok 15,2%-a (69,8 millió ember) élt a 2. célkitűzés alá tartozó térségben, ahol összesen 22,5 milliárd EUR finanszírozáshoz (az összes forrás 9,6%-ához) jutott, 730 000 ’bruttó’ munkahely jött létre, miközben a legtöbb mutató tekintetében (foglalkoztatás, innováció, kutatás-fejlesztés [K+F], a humán tőke intenzitása, oktatás és képzés, egész életen át tartó tanulás) jó eredmények voltak tapasztalhatók, más mutatóknál viszont (közvetlen külföldi befektetések [KKB], termelékenység) gyengébb eredmények mutatkoztak, mint a konvergenciarégiókban; ami pedig az egy főre jutó GDP-nek az Európai Unió átlagához viszonyított alakulását illeti, a szóban forgó régiók eléggé megelőzték (122%) a konvergenciarégiókat (59%), de ennek ellenére 4,4% csökkenést mutattak ebben az időszakban,
whereas between 2000 and 2006 15.2% of Europeans (69.8 million) lived in Objective 2 areas and benefited from total financing of EUR 22.5 billion (9.6% of total resources), with 730 000 ’gross’ jobs being created, and most indicators showing high performance levels (employment, innovation, research and development (R&D), human capital intensity, education and training, lifelong learning) while, on the other hand, other indicators (foreign direct investment (FDI), productivity) show lower performance levels than those of the convergence regions, and, as regards growth of per capita GDP compared with the EU average, the regions in question are quite a long way ahead (122%) of the convergence regions (59%) but nevertheless show a fall of 4.4% over that period,
megállapítva, hogy a 2006-os reformnak köszönhetően a 2. célkitűzés immár a regionális versenyképesség és foglalkoztatás támogatására irányul 19 tagállam összesen 168 régiójában, azaz 314 millió lakos körében, 2007–2013 között összesen 54,7 milliárd EUR finanszírozással (az összes forrás csaknem 16%-a), és érdemes megjegyezni, hogy ezen összeg mintegy 74%-át a tudás és innováció fejlesztésére (33,7%), illetve több és jobb munkahely létrehozására (40%) szánják,
noting that, with the 2006 reform, Objective 2 now concerns strengthening regional competitiveness and employment in a total of 168 regions in 19 Member States, i.e. 314 million inhabitants, with total financing for 2007-2013 of EUR 54.7 billion (just under 16% of overall resources), and, it is worth pointing out, around 74% of that amount is earmarked for improving knowledge and innovation (33.7%) and for more and better jobs (40%),
mivel a Bizottság legújabb (2009–2011-re vonatkozó) előrejelzései szerint a munkaerő-piaci helyzet az Európai Unióban továbbra is kedvezőtlenül alakul, és a munkanélküliek aránya el fogja érni a 10,25%-ot, miközben a munkahelyvesztés 2009-ben 2,25%-os, 2010-ben pedig 1,25%-os mértékű lesz, ami a tagállamokban többek között a társadalmi szakadék növekedésével jár; az európai uniós régió kulcságazataiban megfigyelhető: a) az új megrendelések és a bizalom növekedése az Európai Unió iparáról kialakult kép javulásával karöltve, noha a termelés aránya 20%-kal alacsonyabb a 2008 eleji szintnél; b) hogy a feldolgozóipari tevékenység tovább csökken; c) továbbra is nehéz a kkv-k hozzájutása a mikrohitelekhez/mikrofinanszírozáshoz,
whereas, based on the latest Commission forecasts (2009-2011), the labour market situation will remain unfavourable and the unemployment rate will reach 10.25% in the EU, with the loss of 2.25% of jobs for 2009 and 1.25% for 2010 and entailing inter alia an increase in social breakdown in the member countries; whereas the key sectors in the EU region show: (a) an increase in new orders and confidence, with an improvement in the overall EU industrial picture, although at a rate of production 20% lower than at the start of 2008, (b) continued decline in activities in the manufacturing sector, and (c) continued difficulty for SMEs in accessing micro-credit/financing,
mivel annak ellenére, hogy a válság eleinte valóban jobban érintette a férfiakat, jelenleg a munkahelyek megszűnésének üteme azonos a férfiak és a nők esetében, akiknek munkaerő-piaci jelenléte az EU tagállamok többségében elmarad a férfiakétól; mivel a megelőző válságokból megtanultuk, hogy a munkájukat elveszített nők esetében nagyobb az esélye, hogy nem találnak másikat; mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést, továbbá a nők munkaerő-piaci részvétele számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár,
whereas although it is true that initially the crisis affected men more, currently the rate of job loss is similar for men and women, and women's presence in the labour market is lower than that of men in most countries of the EU; whereas we have learned from other crises that women who lose their jobs are more likely to be unable to find other work; whereas equality between men and women has a positive impact on productivity and economic growth, and participation of women in the labour market has many social and economic benefits,
kiemelve azt a tényt, hogy a 2009-es nemzeti stratégiai jelentésekből, a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika és programok végrehajtásáról szóló 2010. évi bizottsági stratégiai jelentésből láthatóan a tagállamok meglehetősen eltérő módon alkalmazták a kohéziós politika elősegítésének azon eszközeit, módszereit és lehetőségeit, amelyeket a Bizottság javasolt a válság kezelésére és a tényleges ráfordítások növelésére, például az operatív programok stratégiai irányainak, prioritási tengelyeinek és finanszírozásának módosítása, a végrehajtási eljárások egyszerűsítésére adott reakció,
stressing the fact that, based on the National Strategic Reports for 2009, and the Strategic Report 2010 of the Commission regarding cohesion policy and the implementation of the programmes 2007-2013, the Member States appear to have made rather different uses of the instruments, means and methods for facilitating cohesion policy proposed by the Commission to combat the crisis and increase actual expenditure, such as changes to the strategic guidelines, the axes and financing for the operational programmes and the response to the simplification of implementing procedures,
hangsúlyozva, hogy 2008 októberétől a Bizottság több intézkedésre tett javaslatot azért, hogy felgyorsítsa az összes forrás és eszköz mozgósítása érdekében a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika alá tartozó programok végrehajtását, így téve lehetővé, hogy nemzeti és regionális szinten azonnali és hatékony támogatásban részesüljenek a fellendülést célzó erőfeszítések,
stressing that from October 2008 onwards the Commission proposed a series of measures aimed at speeding up implementation of programmes under the cohesion policy 2007-2013 in order to mobilise all its resources and means to provide immediate and effective support for recovery efforts at national and regional level,
mivel a Bizottságnak a beruházások felgyorsítására és a kohéziós politikai programoknak a tagállamok számára tett ajánlások és jogalkotási, illetve nem jogalkotási intézkedések révén történő egyszerűsítésére irányuló stratégiája a következő három tengely köré szerveződik: a) a kohéziós programok rugalmasabbá tétele; b) a régiók számára előnyös helyzet biztosítása; c) intelligens beruházások a kohéziós programokba; mivel 2010-ben a foglalkoztatásra és a versenyképességre előirányzott 64,3 milliárd euróból 49,4 milliárd EUR fordítható a kohézióra (2%-os növekedés 2009-hez képest), 14,9 milliárd EUR pedig a versenyképességre (7,9%-os növekedés 2009-hez képest),
whereas the Commission strategy to accelerate investment and simplify cohesion policy programmes through recommendations to the Member States and legislative or non-legislative measures is built around three axes: (a) greater flexibility for cohesion programmes, (b) giving the regions a head start, and (c) smart investment for cohesion programmes; whereas for 2010, of the EUR 64.3 billion earmarked for employment and competitiveness, EUR 49.4 billion are to be used for cohesion (an increase of 2% over 2009) and EUR 14.9 billion for competitiveness (an increase of 7.9% over 2009),