natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásnak a "közös, de különböző felelősség" elvére kellene épülnie, melynek keretében az ipari országok élen járnak hazai kibocsátásaik csökkentésében, azonban megítélése szerint Kínának, Indiának és Brazíliának gazdasági súlyuknál fogva az ipari országokéhoz hasonló célértékek elérésére kötelezettséget kellene vállalnia, míg más fejlődő országoknak – a Bali cselekvési terv értelmében a fenntartható fejlődés tekintetében nemzeti szinten megfelelő csökkentési tevékenységeket kellene folytatniuk, melyeket a fejlődő országokból származó technológia, finanszírozás és kapacitásépítés révén – mérhető, nyomon követhető és ellenőrizhető módon – tesznek lehetővé és támogatnak, miközben a technológiai transzferek során tiszteletben tarják az ipari tulajdonjogokat és kellően figyelembe veszik a legkevésbé fejlett országok egyedi szükségleteit;
Stresses that the international agreement should be based on the principle of a "common but differentiated responsibility", with the industrialised countries taking the lead in reducing their domestic emissions; takes the view, however, given their economic weight, that China, India and Brazil should commit themselves to targets similar to those of the industrialised countries, whereas other emerging countries should, in accordance with the Bali Action Plan, take nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled, in a measurable, reportable and verifiable manner, by technology, financing and capacity-building from developed countries, having due regard, in technology transfers, to the protection of industrial property rights and to the special needs of the least developed countries;
úgy véli, hogy a koppenhágai megállapodásnak a feleket kötelező érvényű csökkentésekre kell köteleznie, és a nem-teljesítés esetére nemzetközi szintű szankciókat kell előírnia, amelyek formájáról később kell határozni;
Believes the Copenhagen agreement should bind the parties to mandatory reductions and provide for sanctions at international level for non-compliance, their form remaining to be defined;
emlékeztet arra, hogy a nemzetközi megállapodásnak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának kollektív csökkentését a fejlett országokban az 1990-es szinthez képest 25-40%-os csökkentési tartomány felső sávjának megfelelő szinten kellene biztosítania 2020-ig, amint azt az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport negyedik értékelő jelentése (IPCC 4AR) ajánlotta, továbbá hogy a legújabb tudományos adatok tanúsága szerint legalább 40%-os csökkentésre van szükség; szorgalmazza, hogy ezek belföldi csökkentések legyenek; emlékeztet arra, hogy az EU és más fejlett országok számára 2050-re az 1990-es szinthez képest legalább 80%-os, hosszú távú csökkentési célt kellene előírni; emlékeztet arra, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának legkésőbb 2015-ig el kellene kezdenie csökkenni; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásban foglalt csökkentési célértékeknek összhangban kell lenniük a 2°C-os céllal és a legújabb tudományos eredményekkel; ezért rendszeres, ötévenkénti felülvizsgálatokat sürget a megállapodásban annak biztosítására, hogy a csökkentési célkitűzések kellően ambiciózusak legyenek a 2°C-os célkitűzés eléréséhez, és hogy e célok továbbra is összhangban legyenek a legújabb tudományos eredményekkel; felhív egy globális szénelszámolási mechanizmus létrehozására;
Recalls that the international agreement should ensure collective reductions in greenhouse gas emissions in the developed countries at the high end of the 25-40 % range for 2020 compared to 1990 levels, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and that recent scientific data indicates that an emission reduction of at least 40 % is required; calls for those reductions to be domestic; recalls that a long-term reduction target should be set for the EU and the other developed countries of at least 80 % by 2050 compared to 1990 levels; recalls that global greenhouse gas emissions should start falling by 2015 at the latest; emphasises the need for the reduction targets agreed in the international agreement to be in line with the 2°C objective and with the latest developments in science; calls, therefore, for regular reviews in the agreement every five years to make sure that the reduction targets are ambitious enough to meet the 2°C objective and that those targets continue to be in line with the latest developments in science; calls for the establishment of a global carbon accounting mechanism;
felkéri az EU-t, hogy tegye egyértelművé, hogy milyen körülmények között fokozná kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait, figyelembe véve azt, hogy a legutóbbi tudományos ajánlások 40 %-os kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalást sürgetnek;
Invites the EU to clarify under which conditions it would increase its reduction commitment, taking into account the fact that the latest scientific recommendations call for a commitment to a 40 % reduction in emissions;
szorgalmazza, hogy vegyenek fel jelentéstételi követelményeket a koppenhágai megállapodásba, amelyek értelmében az 1. melléklet aláíróinak a 2050-ig tartó időszakban történő, a 2°C -os határértékkel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés elérésére szolgáló cselekvési terveket kell kidolgozniuk;
Calls for the inclusion of reporting requirements in the Copenhagen agreement under which Annex 1 Parties will have to establish action plans for achieving emission reductions in the period up to 2050 consistent with the 2°C limit;
elismeri Japán kötelezettségvállalását, hogy kibocsátását 2020-ig 25 %-kal csökkenti, és üdvözli a Kínából érkező pozitív jelzéseket; e fejlemények fényében sürgeti az Egyesült Államokat, hogy tegye kötelező erejűvé a választási kampány során kitűzött célokat, és ezáltal adjon határozott jelzést a vezető fejlett országok eltökéltségét illetően az éghajlat-változás elleni küzdelem felvállalása terén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy rendkívül fontos, hogy India is tegyen hozzájárulást;
Recognises Japan's commitment to reduce its emissions by 25 % by 2020 and welcomes the positive signals from China; urges, in the light of these developments, the USA to make binding the goals set during the election campaign, thereby giving a strong signal of the resolve of the leading developed countries to take up the fight against climate change; stresses in this regard that it is also extremely important for India to make a contribution;
üdvözli a Bizottságnak "Az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló nemzetközi finanszírozás növelése: európai tervezet a koppenhágai megállapodáshoz" című 2009. szeptember 10-i közleményét, amely a vitában fontos előrelépésnek tekinthető, és külön hangsúlyozza a Parlament, mint költségvetési hatóság szerepét;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication of 10 September 2009 as an important step in the discussion, and especially underlines the role of Parliament as a budgetary authority;
emlékeztet rá, hogy a nemzetközi megállapodásnak biztosítania kell azt is, hogy a fejlődő országok együttesen 15–30%-ra korlátozzák kibocsátásaik növelését a szokásos szint alatt annak érdekében, hogy teljesíthető legyen a 2 ºC-ra vonatkozó célkitűzés;
Recalls that the international agreement should also ensure that developing countries as a group limit the growth of their emissions to 15 to 30 % below "business as usual" in order to ensure that the 2ºC objective is achieved;
hangsúlyozza, hogy az I. melléklet nem részes feleit nem lehet egységes tömbként kezelni, mivel nem azonos az éghajlatváltozás enyhítésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba történő befektetési kapacitásuk, illetve az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodóképességük;
Stresses that the Non-Annex-I countries cannot be treated as a block, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same;
kéri az EU-t, hogy hívja fel a COP15-konferencia résztvevőit egy közös jövőkép kialakítására a 2050-ös és az azt követő évek vonatkozásában;
Calls on the EU to invite the members of the COP 15 to develop a common vision for the year 2050 and beyond;
hangsúlyozza, hogy a koppenhágai megállapodás megfelelő ösztönzést adhatna egy "Fenntartható New Deal" számára, amely fokozza a fenntartható társadalmi és gazdasági növekedést, előmozdítja a környezetvédelmi szempontból fenntartható technológiákat, a megújuló energiát és az energia-hatékonyságot, csökkenti az energiafogyasztást, valamint új munkahelyeket és társadalmi kohéziót biztosít a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt; megjegyzi továbbá, hogy kellő figyelmet kell fordítani az éghajlatváltozás közegészségügyi vonatkozásaira is; emlékeztet az éghajlat-változás gazdaságtanáról szóló Stern-felülvizsgálatra, amely egyértelmű gazdasági ösztönzőket mutat be a nemzetközi közösség számára az éghajlatváltozás kezelésére a lehető leghamarabb történő fellépés érdekében; elismeri, hogy az állami szektor általi kezdeti befektetések a fenntartható energetikai infrastruktúrába, valamint a kiegészítő kutatásba és fejlesztésbe csökkenteni fogják az éghajlat-változás társadalmi költségeit;
Emphasises that an agreement in Copenhagen could provide the necessary stimulus for a "Sustainable New Deal" boosting sustainable social and economic growth, promoting environmentally sustainable technologies, renewable energy and energy efficiency, reducing energy consumption and securing new jobs and social cohesion in both developed and developing countries; notes also that due consideration needs to be given to the public health aspects of climate change; recalls the Stern Review on the Economics of Climate Change, which demonstrates clear economic incentives for the international community to act as soon as possible to tackle climate change; recognises that upfront investments by the public sector in a sustainable energy infrastructure, and in complementary research and development, will reduce the social costs of climate change;
hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változási kihívás kezelésében csak akkor fog minden ország aktívan részt venni, ha a fejlődő országok és a feltörekvő gazdaságok képesek a fenntartható gazdasági növekedésre; valóban integrált szakpolitikai válaszokat szorgalmaz ezért a fejlesztési és éghajlat-változási kihívásokra;
Emphasises that the active participation of all countries in tackling the climate challenge will only come about if developing countries and emerging economies can maintain sustainable economic growth; calls, therefore, for more truly integrated policy responses to development and climate challenges;
megjegyzi, hogy az éghajlat-változás olyan kihívás, amelyre nincs egyetlen politikai megoldás, de a meglévő lehetőségek kombinációja és a hatékonyság drámai mértékű növelése a gazdaság és a társadalom minden területén a fejlett és a fejlődő országokban hozzájárulna az erőforrás- és elosztási probléma megoldásához, és előkészítene egy harmadik ipari forradalmat;
Notes that climate change is a challenge to which there is no single political solution, but that the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society in developed and developing countries would contribute to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution;
hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban élő embereket még súlyosabban fogják érinteni az éghajlatváltozás következményei, és hogy a fejlődő országoknak is érdekében áll, hogy hozzájáruljanak egy sikeres éghajlatvédelmi egyezmény megkötéséhez;
Stresses that people in developing countries will be even worse affected by the consequences of climate change and that it is therefore also in the interests of those countries to contribute to the successful conclusion of a climate change convention;
hangsúlyozza, hogy a fejlett országok felelősek azért, hogy a fejlődő országok számára megfelelő, fenntartható és kiszámítható pénzügyi és technikai támogatást nyújtsanak annak érdekében, hogy lehetővé tegyék számukra az üvegházhatást okozó gázok általuk történő kibocsátásának csökkentése iránti kötelezettségvállalást, az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodást, és az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentését, továbbá a kapacitásépítés fokozását az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeni nemzetközi megállapodás szerinti kötelezettségeknek való megfelelés céljából;
Emphasises the responsibility of developed countries to provide sufficient, sustainable and predictable financial and technical support to the developing countries to allow them to commit themselves to the reduction of their greenhouse gas emissions, to adapt to the consequences of climate change and to reduce emissions from deforestation and forest degradation, as well as to enhance capacity-building in order to comply with obligations under the future international agreement on climate change;
ragaszkodik ahhoz, hogy a UNFCCC-vel összefüggésben meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló kiszámítható pénzügyi támogatás új legyen, egészítse ki az ODA-t, és legyen független a tagállamok éves költségvetési eljárásaitól; emlékeztet arra, hogy a forrásokat nem kedvezményes hitelekként, hanem támogatásokként kell elosztani; emlékeztet a már meglévő kötelezettségvállalásokra, amelyek 2015-re a GDP 0,7 %-ának elérésére irányulnak az ODA-nak megfelelően;
Insists that such commitments to provide for the required predictable financial support for climate change mitigation and adaptation in the context of the UNFCCC must be new and additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States; recalls that the resources should be distributed not as concessional loans, but as grants; recalls the already-existing commitments, aimed at achieving ODA levels of 0,7 % of GDP by 2015;
hangsúlyozza a közvélemény "repülőrajt jellegű" nemzetközi támogatásának szükségességét, hogy egy nagyratörő koppenhágai megállapodást érjenek el, és felszólítja az EU-t, hogy legalább a Bizottság által készített becslés szerinti évi 5-7 milliárd eurós átfogó finanszírozásra vállaljon kötelezettséget a 2010-2012 közötti időszakra;
Stresses the need for "fast-start" international public support in order to reach an ambitious Copenhagen agreement, and calls upon the EU to commit at least to the Commission's estimate of overall financing of EUR 5-7 billion annually for the period 2010-2012;
emlékeztet arra, hogy az EU-nak a fejlődő országok enyhítést célzó erőfeszítéseihez és alkalmazkodási szükségleteihez való együttes hozzájárulása 2020-ig nem lehet kevesebb évi 30 000 millió eurónál, amely összeg az éghajlatváltozás súlyosságának és a költségek szintjének ismeretében emelkedhet;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
kéri a nemzetközi közösséget, hogy jelentősen növelje hozzájárulását az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló pénzügyi támogatáshoz, egyéb innovatív pénzügyi mechanizmusok felkutatása révén (mint például a "debt-for-nature swap" (adósságcsökkentés környezetvédelem fejében);
Invites the international community to increase significantly its financial support for adaptation to and mitigation of climate change for developing countries by exploring other innovative financial mechanisms (for example debt-for-nature swaps);
hangsúlyozza, hogy a kibocsátási jogoknak az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerben (ETS) történő árverezése – közte a légi és tengeri közlekedésre vonatkozó árverezés – révén létrejött bevétel jelentős részét arra a célra kellene előirányozni, hogy a fejlődő országoknak lehetőségük legyen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, illetve az ahhoz való alkalmazkodásra; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a 2005-ben elindított EU ETS az EU kibocsátások több mint 50%-át nem fedi le; emlékeztet ezért arra, hogy alternatív stratégiák kidolgozására van szükség annak érdekében, hogy ne csak az ipar, hanem a gazdaság minden ágazata, és különösen minden tagállam viselje a kibocsátás-csökkentés terhét, és vállalja a rá háruló felelősséget;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of certificates in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling developing countries to fight and adapt to climate change; stresses, however, that more than 50 % of EU emissions are not covered by the EU ETS that started in 2005; recalls, therefore, that it is necessary to develop alternative strategies so that every part of the economy, not only industry, and especially all the Member States, bear the burden of reducing emissions and assume their responsibilities;
hangsúlyozza, hogy az Unió közelgő költségvetési felülvizsgálatának összpontosítania kell arra, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az éghajlatváltozás elleni védekezésre és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre;
Emphasises that the upcoming EU budget review needs to focus on providing sufficient resources for measures for protection against, and adaptation to, climate change;
javasolja, hogy a fejlett országok fontolják meg GDP-jük bizonyos százalékának elkülönítését egy együttműködési alap részére a tiszta energetikai technológiák megvalósítása céljából, függetlenül a meglévő fejlesztési segélyalapoktól;
Recommends that the developed countries envisage earmarking a percentage of their GDP for the creation of a cooperation fund for the realisation of clean energy technologies, independently of existing development aid funds;
támogatja Norvégiának a kibocsátható mennyiségi egységekre irányuló javaslatát, valamint Dánia és Mexikó javaslatait;
Supports Norway's proposal for Assigned Amount Units and the proposals from Denmark and Mexico;
felhív arra, hogy a koppenhágai megállapodás alapján történő éghajlati intézkedések finanszírozással kapcsolatban létrehozott irányítási struktúrákban a fejlett és fejlődő országok egyenlő módon legyenek képviselve; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi transzferek fenntartható módon való igénybevételének biztosítása érdekében alkalmazni kellene a fejlesztési politika során szerzett tapasztalatokat, illetve az olyan bevált alapelveket, mint a "felelősségteljes kormányzás"; rámutat arra, hogy a donor országoknak a fejlődő országok "abszorpciós kapacitásának" növelésébe kell befektetniük annak érdekében, hogy ez utóbbiak képesek legyenek hatékony módon használni az erőforrásaikat;
Calls for the governing structures established in relation to climate financing under the Copenhagen agreement to ensure equal representation of developed and developing countries; stresses, furthermore, that, in order to guarantee that financial transfers are being used in a sustainable manner, experience from development policy and established principles such as "good governance" should be applied; points out that donor countries need to invest in increasing the "absorptive capacity" in developing countries, so that the latter are able to use the resources effectively;
létesítsenek új partnerségeket, jelentősen nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdonról szóló megállapodások és az intézményi kapacitásépítés céljára, többek között az alkalmazkodásra irányuló nemzeti cselekvési programokra, amelyek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos eszközei, és ösztönzik a saját tulajdonba vételt;
including for National Adaptation Programmes of Action (NAPAs) as important instruments for adaptation to climate change, promoting ownership;
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség (GCCA) költségvetését jelentősen növeljék, és javasolja, hogy a finanszírozás egy részét az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerén (EU ETS) belüli árverezés várható bevételeiből biztosítsák; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a GCCA a fejlődő országok alkalmazkodási finanszírozásának elosztó szervévé váljék, ezáltal elkerülve az újabb kétoldalú uniós kezdeményezések létrejöttét;
Calls on the Commission and the Member States to increase substantially the budget for the GCCA and suggests that one source of funding could be obtained from the expected revenues from auctioning within the EU ETS; urges the Commission to ensure that the GCCA becomes a clearing house for adaptation funding in developing countries, thus avoiding the creation of new bilateral EU initiatives;
úgy véli, hogy az éghajlatváltozás az embereket lakóhely-változtatásra kényszeríti, és így újfajta kényszermigrációt eredményez, amellyel a nemzetközi közösségnek megfelelően foglalkoznia kell; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsa és kezelje az éghajlatváltozás menekültjeinek védelmét érintő jogi hiányosságokat, továbbá kezdeményezze egy egyedi segítségnyújtási és védelmi rendszer létrehozását;
Considers that climate change causes displacement of people and therefore creates new forced migration which has to be adequately addressed by the international community; calls on the international community to identify and address the legal shortfalls that exist in respect of the protection of climate refugees, and to initiate a specific assistance and protection system;
hangsúlyozza, hogy az intézményi elszámoltathatóságot és hitelességet azáltal szükséges biztosítani, hogy az adományozó és a kedvezményezett országok megfelelő képviselettel rendelkeznek az alkalmazkodást finanszírozó intézmények vezetőségében;
Underlines the necessity for institutional accountability and trust to be ensured by establishing a fair representation of donor and recipient countries in the management body of adaptation funding institutions;
úgy véli, hogy egy hatékony fenntartható gazdaságra való világméretű áttérés nem csak a fenyegető éghajlatváltozás megelőzése miatt szükséges az üvegházhatású gázok csökkentése révén, hanem potenciálisan növelheti a beruházást, a foglalkoztatást, a gazdasági növekedést, a versenyképességet, és javíthatja az életminőséget is anélkül, hogy veszélyeztetné a modern energia szolgáltatásokhoz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításának célkitűzését; hangsúlyozza ezért, hogy égető szükség van az energiahatékonyság globális szintű növelésére és a megújuló energiaforrások arányának bővítésére;
Considers that the global transformation to an efficient sustainable economy is not only necessary to pre-empt dangerous climate change by reducing greenhouse gas emissions, but that it also has the potential to increase investment, employment, economic growth, competitiveness and to improve quality of life without compromising the objective of ensuring access to modern energy services for all; stresses, therefore, the urgent need to improve energy efficiency on a global scale and to increase the share of renewable energy resources;
hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába történő nemzetközi elmozdulás középtávon megfontolás tárgyává teszi az atomenergia felhasználását az alkalmazott energiaforrások összességének egyik fontos elemeként; rámutat azonban arra, hogy a nukleárisfűtőanyag-ciklus biztonságával kapcsolatos kérdést megfelelően kell kezelni nemzetközi szinten a lehető legmagasabb szintű biztonság szavatolása érdekében;
Stresses that an international shift towards a low-carbon economy will consider nuclear energy as an important part of the energy mix in the medium term; points out, however, that the issue of safety and security of the nuclear fuel cycle must be addressed in an appropriate manner at international level in order to ensure the highest possible level of safety;