natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A szervezet tevékenysége korábban a háttérben zajlott, mára azonban kiterjedt az oktatásban részt vevő diákok és szüleik zsarolására, megfélemlítésére.
This organisation's activities used to have a low profile, but it is now blackmailing and intimidating pupils attending the classes and their parents.
A településen működő állami iskola és az ott oktató tanárok egy része sem pártatlan a kérdésben: az intézmény helyt adott egy olyan találkozónak, amelyen a gyermekeket igyekeztek lebeszélni a magyarórákon való részvételről.
The State school in Nagypatak and its teachers are not impartial on the issue either: the institution has allowed its premises to be used for a meeting at which attempts were made to dissuade children from attending the Hungarian lessons.
A sorozatos fenyegetés hatásaként a 2008. február 26-án megtartott foglalkozáson már csak egy diák vett részt.
The successive threats have been so effective that the session on 26 February 2008 was attended by only one pupil.
Az oktatás helyszínéül szolgáló épületet – amely egyben az oktatók lakhelye is –, ismeretlenek kővel dobálták meg.
Unknown persons have pelted with stones the building where the classes have been held, which is also where the teachers live.
Az említett csak egy a sok eset közül, amelyek során megpróbálták megfélemlíteni azokat, akik a román mellett saját nyelvüket is elsajátítani, tanulni, fejleszteni szeretnék.
This is just one among many attempts to intimidate those who wish to master, study and develop their own language in addition to Romanian.
Azokat a gyerekeket igyekeztek és igyekeznek eltántorítani az anyanyelvi oktatásban való részvételtől, akik délutáni szabadidejüket feláldozva próbálják gyakorolni azt, ami az állami oktatásban számukra nem lehetséges: a magyartanulást.
Efforts have been made, and are continuing, to deter children from attending language lessons in their mother tongue who have sacrificed their own free time in the afternoons in order to do something which is not possible in the State education system: learn Hungarian.
A diákok beszámoltak arról, hogy a román iskolában több tanár is rossz érdemjegyeket helyezett kilátásba büntetésképpen azok számára, aki részt vesznek a délutáni magyarórákon.
Pupils have reported that various teachers at the Romanian school have threatened to punish those who attend the Hungarian classes in the afternoon by giving them bad grades.
A fenti eset súlyosan sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 22. cikkét, amely kimondja, hogy az Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleségét.
The above case seriously violates Article 22 of the European Union Charter of Fundamental Rights, which lays down that the Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity.
A fentiek figyelembevételével kérdezzük a Bizottságot, hogy milyen eszközökkel kíván fellépni a konkrét és az ehhez hasonló esetekkel szemben, illetve a hasonló jelenségek megakadályozása érdekében a 2007. január 1-jén európai uniós taggá vált Romániában?
In view of the above, what action will the Commission take with regard to this and similar cases and to prevent similar occurrences in Romania, which acceded to the European Union on 1 January 2007?
Ján Figeľ válasza a Bizottság nevében
Answer given by Mr Figel' on behalf of the Commission
(2008. június 9.)
(9 June 2008)
A Bizottság hisz abban, hogy társadalmaink harmonikus életét a kulturális sokszínűség tiszteletben tartása és előmozdítása, az esélyegyenlőség biztosítása és a diszkrimináció EU-n belüli mellőzése szavatolhatja.
The Commission believes that respecting and promoting cultural diversity and ensuring equal opportunities and non-discrimination within the EU is of fundamental importance in ensuring that our societies live in harmony.
Ugyan nincsenek részletes információi a tisztelt képviselők által bemutatott helyzetről, a Bizottságot azonban aggasztják az ilyen beszámolók.
Although it has no detailed knowledge of the situation as it is described by the Honourable Members, the Commission is concerned by such reports.
ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS E-1995/08
WRITTEN QUESTION E-1995/08
(2008. április 10.)
(10 April 2008)
Tárgy: Európai allergiastratégia
Subject: European allergy strategy
Létezik-e az Európai Uniónak stratégiája az allergiás betegségek elleni küzdelemre?
Does the European Union have a strategy for the fight against allergic diseases?
Ha nem, tervezi-e a Bizottság egy ilyen stratégia előterjesztését?
If not, does the Commission plan to put forward such a strategy?
Tervezi-e a Bizottság bármilyen, az allergiás megbetegedések leküzdését és megelőzését elősegítő jogszabályok előterjesztését?
Is the Commission planning to put forward any legislation to promote the combat and prevention of allergic diseases?
Állnak-e uniós források rendelkezésre az allergia, valamint az allergiát kiváltó gyomnövények, mint a parlagfű visszaszorítására?
Are EU funds available for the containment of allergies and the weeds which trigger allergies, such as ragweed?
Androulla Vassiliou válasza a Bizottság nevében
Answer given by Ms Vassiliou on behalf of the Commission
(2008. május 26.)
(26 May 2008)
A Bizottság tudatában van az európai lakosságot érintő allergiás betegségek jelentőségének és társadalmi hatásának.
The Commission is aware of the importance and social impact of allergies in the European population.
A Bizottság erőteljes lépést tett annak érdekében, hogy a kutatási keretprogramból, valamint az egészségügyi programokból rendelkezésre álló pénzeszközöket felhasználva jobban megismerje a probléma dimenzióját az európai lakosság körében.
The Commission has conducted an intensive action, using funds from the framework research and from the health programmes, in order to know better the dimension of the problem in the European population.
Az allergia és a többi túlérzékenység általános kifejezés olyan tünetekre, amelyeket a környezetünkben előforduló anyagok okoznak, és amelyek az emberek többségénél – rendes körülmények között – semmilyen reakciót nem váltanak ki.
Allergy and other hypersensitivity is a generic term for symptoms caused by substances in our surroundings which people normally tolerate.
Az allergia kifejezést kizárólag olyan reakciókra kell alkalmazni, amelyek a szervezet immunológiai mechanizmusát érintik.
The term allergy should be reserved for reactions in which the body's immunological mechanisms are involved.
Az allergiás betegségek legismertebb formái közé tartoznak a légzőszervi allergiák.
Respiratory allergies are among the most common.
Ezek közé sorolható az allergiás rhinitis, ezen belül például a szénanátha, amelynek előfordulása a lakosság körében a XX. század eleji 1%-ról az elmúlt évekre már 15–20%-ra emelkedett, s amely különösen a serdülőket és a fiatal felnőtteket sújtja.
They include allergic rhinitis, such as hay fever, the incidence of which seems to have increased from 1 % of the population at the beginning of the 20th century to between 15 % and 20 % over recent years, affecting adolescents and young adults in particular.
Az 1990-es éveket megelőzően számos járványtani tanulmányt végeztek az asztma, illetve az allergiás betegségek előfordulásával kapcsolatosan, amelyeket az ötödik és a hatodik kutatási keretprogramból finanszíroztak.
Before the 1990s, a large number of epidemiological studies on the prevalence of asthma and allergies were carried out, financed by the 5th and 6th Research Framework Programmes.
Mindamellett nem alkalmaztak egységes módszereket, és az összehasonlíthatóság is nagyon nehéznek bizonyult.
However, no standardised methods were used and comparability was very difficult.
Ezenkívül sor került az AIRE (Asthma Insights and Reality in Europe, Betekintés az asztma világába és az európai valóság) vizsgálatra, amelyet különböző adatgyűjtési módszereket alkalmazván, nemzeti szinten reprezentatív mintát alkotó résztvevőkkel, asztmás betegekkel, valamennyi korosztályt lefedve végeztek.
In addition, the AIRE (Asthma Insights and Reality in Europe) study has been carried out using different methodologies for data and being nationally representative and including patients with current asthma and from all age groups.
A GALEN (Global Allergy and Asthma European Network, Európai Allergia és Asztma Hálózat) http://www.ga2len.net/index.cfm?CFID=67805&CFTOKEN=99524612 vizsgálat állandó és tartós kereteket biztosít az allergia és az asztma terén végzett európai kutatási kapacitások összehangolásához.
The GALEN (Global Allergy and Asthma European Network) http://www.ga2len.net/index.cfm?CFID=67805&CFTOKEN=99524612 study creates a permanent and durable structure to coordinate research capacity in Europe on allergy and asthma issues.
A cél egy nemzetközi szinten is versenyképes hálózat létrehozása, a kutatások minőségének és alkalmazhatóságának javítása, a betegség valamennyi területére kiterjedő vizsgálata és, végső fokon, az allergia és az asztma európai szinten történő visszaszorítása.
The objective is to establish an internationally competitive network, to enhance the quality and relevance of research, address all aspects of the disease and eventually to decrease the burden of allergy and asthma throughout Europe.
A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) egyik fő célkitűzése a közegészségügyi politika keretében alkalmazható beavatkozásoknak az asztmás megbetegedések elterjedtségére gyakorolt hatásának értékelése volt.
One of the objectives of Community action in the field of public health (2003‑08) was to evaluate the impact on asthma prevalence of possible health policy interventions.
Ezeknek a beavatkozásoknak az asztma kialakulásáért felelős sajátos kockázati tényezők csökkentését is szem előtt kellene tartaniuk.
These interventions should also focus on the reduction of specific asthma risk factors.
Éppen ezért támogatja a Bizottság az IMCA (Indicators for Monitoring COPD and Asthma in the EU, Az Európai Unióban előforduló krónikus obstruktív tüdőbetegség és az asztma felügyeletére vonatkozó mutatók) projektet http://www.imca.cat , amelynek célja az asztma EU-szintű felügyeletére szolgáló mutatók kifejlesztése, az asztmával kapcsolatos tünetek, az asztmás rohamok, az orvosok által diagnosztizált asztmás betegségek, kor, nem, társadalmi-gazdasági helyzet és földrajzi előfordulás szerinti elterjedtségének feltérképezése, valamint a javasolt mutatókban történő változások figyelemmel kísérése.
For this purpose, the Commission supports the IMCA (Indicators for Monitoring COPD and asthma in the EU) Project to develop indicators to monitor asthma in the European Union, to describe the prevalence of asthma related symptoms, asthma attacks, physician diagnosed asthma by age group, gender, socioeconomic status and geographical area and to monitor changes over time in the indicators proposed.
Az európai országokban jelen lévő jelentősebb kültéri, belélegezhető allergén anyagokról az aerobiológiai vizsgálati állomások tesznek jelentést, az adatokat pedig az Európai Aerobiológiai Hálózat (European Aeroallergen Network) http://www.univie.ac.at/ean gyűjti össze.
The presence of major inhalant allergens in the outdoor environment of most European countries is reported by aeroallergen survey stations and compiled by the European Aeroallergen Network http://www.univie.ac.at/ean/ .
A kültéri allergén anyagok – köztük a pollen és a spórák – felelősek a szénanátha és az asztmás megbetegedések jelentős százalékáért.
Outdoor allergens such as pollen and spores are the causative factors in a high percentage of hay fever and asthma cases.
A legjelentősebb beltéri allergén anyagok között a házi poratkát és az állati hámsejteket tartják számon.
The major indoor allergens are house-dust mites and animal dander.
A jelenlegi nemzetközi konszenzus szerint ezek az allergiáért felelős kockázati tényezők valószínűleg szorosan összefüggenek a modern nyugati életmóddal, amelynek feltehetőleg egyik következménye immunrendszerünk azon képességének fokozatos gyengülése, hogy a szervezetbe behatoló mikroorganizmusokat eltávolítsa, és amelynek során egyre többet kerülünk érintkezésbe vegyi anyagokkal és iparilag feldolgozott élelmiszerekkel.
The present international consensus suggests that risk factors to allergies may be strongly linked to the modern western lifestyle, possibly including gradual decrease in the ability of our immune system to repulse invading micro-organisms and increasing contact with chemicals and industrially processed foods.
A legtöbb bizonyíték azt a feltételezést támasztja alá, hogy a túlzott higiénia és a mesterséges antigéneket előállító környezet éppen a tőlük várt hatás ellenkezőjét váltják ki.
Most evidence favours the hypothesis of adverse effects due to an increasingly hygienic and artificial antigen-producing environment.
Ugyanakkor a legjelentősebb beltéri allergén anyagok ellen tett megelőző intézkedések a megbetegedések lényeges csökkenését eredményezik.
However, preventive measures against major indoor allergens should reduce morbidity significantly.
Jelenleg azonban csak hiányos információk állnak rendelkezésre az allergiás betegségek költségeire, valamint a Közösségen belüli allergiás megbetegedések közvetlen költségeit érintő intézkedések költség-haszon arányára vonatkozóan.
However, only fragmented information is currently available on the costs of allergies and on the cost-benefit ratio of measures affecting indirect costs of allergic diseases in Europe.
Az európai országok földrajzi lebontása rámutat a szemléletmódok különbözőségére, kihangsúlyozván azt, hogy az EU előtt még hosszú út áll az allergiával kapcsolatos problémákhoz fűződő szemléletek tényleges egységesítéséig.
A geographic breakdown of European countries highlights the disparity in approach, again emphasising that the EU still has a long road to travel to a true unification of approaches to the allergies problem.
Végezetül, – annak érdekében, hogy az allergiában vagy túlérzékenységben szenvedő betegek számára lehetővé tegyük a megfelelő tájékoztatás és biztonságos választás lehetőségét – az élelmiszerek címkézésére vonatkozó közösségi jogszabálynak rendelkeznie kell az élelmiszerekben jelen lévő allergén anyagokat feltüntető címkékre vonatkozó pontos tájékoztatásról.
Finally, with a view to enable people suffering from allergies or intolerances to make informed and safe choices, Community food labelling legislation requires the provision of clear information on the label about the presence of allergenic substances in foodstuffs.
A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, nemrégiben elfogadott bizottsági rendeletjavaslat COM(2008)40 végleges. szigorúbb szabályokat ír elő az élelmiszer-allergének tekintetében annak érdekében, hogy azok ugyanúgy vonatkozzanak a nem előcsomagolt élelmiszerekre, beleértve a vendéglátóipari vállalkozások által kiszállítottakat is.
The recently adopted Commission proposal for a regulation on food information to consumers COM(2008)40 final. tightens the rules concerning the provision of information about food allergens in order to cover also non prepacked foods, including foods delivered by catering establishments http://www.imca.cat/. http://www.ecrhs.org/. .
ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS E-2313/08
WRITTEN QUESTION E-2313/08
előterjesztette: Surján László (PPE-DE)
by László Surján (PPE-DE)
(2008. április 21.)
(21 April 2008)
Tárgy: Az információs szakadék áthidalása
Subject: Bridging the information gap
Az Európai Unió huszonhét tagállamában igen eltérő a modern információs technológiákhoz, például a szélessávú internethez való hozzáférés lehetősége.
Access to modern information technology such as broadband Internet varies greatly across the 27 Member States.
Nagyon sok európai polgárnak nincs lehetősége internetet használni, a szükséges tudás és az eszközök hiányában.
Lacking the necessary knowledge and equipment, a large number of European citizens have no opportunity to use the Internet.
Látható, hogy egyes tagállamok intenzívebben törekszenek ennek megszüntetésére és erre felhasználhatnak uniós forrásokat is.
Some Member States are clearly trying hard to rectify this, and EU funds are available to do so.
Más tagállamok sokkal kevesebbet tesznek az „információs szakadék” áthidalásáért.
Other Member States are doing far less to bridge the information gap.
Foglalkozik-e az Európai Bizottság a tagállamok problémát kezelő eltérő gyakorlatával és készteti-e őket valamilyen formában az „információs szakadék” megszüntetésére?
Is the Commission looking into the differences in the way Member States are handling this problem, and is it putting any pressure on them to put an end to the information gap?
Az i2010 európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért stratégia által megfogalmazott célok elérésében és az „információs szakadék” felszámolásában hogyan állnak az egyes tagállamok a kérdéssel foglalkozó legutóbbi jelentés lezárása óta?
What is the situation in individual Member States since the last report on this matter in terms of achieving the goals set out in the i2010 strategy for a European Information Society for Growth and Employment and bringing an end to the information gap?
Mely tagállamok és milyen formában hívják segítségül az Európai Unió pénzügyi forrásait az „információs szakadék” megszüntetésére?
Which Member States are using EU funds to bring an end to the information gap, and how are they doing so?
Az internet egyre fokozottabb mértékben válik a nyilvánosság eszközévé, a közölt információk mennyisége nő és így a rendelkezésre álló keresési lehetőségek ellenére egyre nehezebb megfelelően tájékozódni.
The Internet is increasingly becoming a tool for publicising information, and the amount of information transmitted is increasing; the result is that — in spite of the available search facilities — it is becoming increasingly difficult to find exactly what you want.
További gondot okozhat az internet alapú televíziózás terjedése, ami lekötheti a hálózat kapacitását.
The increased use of Internet‑based television is also likely to cause problems as network capacity becomes used up.
Lehet, hogy a jövőben a jelenlegi hálózat alkalmatlanná válik tájékoztatási funkciójának ellátására?
Might the current network in future become unsuitable for the dissemination of information?
Foglalkozik-e az Európai Bizottság azzal, hogy az internetes rendszer, amelyre ráépül nyilvánosságunk, meddig lesz alkalmas eme funkciója betöltésére?
Is the Commission considering the question of how long the Internet — on which the publicising of information is based — will be suitable for fulfilling this function?
(2008. május 22.)
(22 May 2008)
„A széles sávú szakadék áthidalása” című közleményben megfogalmazott ajánlások szerint valamennyi rendelkezésre álló eszközt – többek között a távközlési jogalkotást, illetve a kohéziós és vidékfejlesztési politikát is – mozgósítani kell annak érdekében, hogy a nagy sebességű széles sávú internet-hozzáférés mindenki számára elérhető legyen, különös tekintettel az Unió távoli és kevésbé fejlett területeire, és mindezt az állami támogatásokról szóló szabályok betartása mellett kell megvalósítani.
The communication on ‘Bridging the Broadband Gap’ recommends the mobilisation of all available instruments including telecoms legislation, cohesion policy and rural development policy to bring high-speed broadband Internet access to all, in particular to the remote and less-developed areas of the Union, in full respect of state-aid rules.
A Bizottság minden évben közzéteszi az információs társadalomról szóló i2010 jelentéseit Lásd: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. , amelyek átfogó képet nyújtanak e kezdeményezés előrehaladásáról és végrehajtásáról az i2010 által lefedett valamennyi terület vonatkozásában mind uniós, mind tagállami szinten.
The Commission issues i2010 Information Society Reports each year See: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm which provide a comprehensive picture of progress and of the implementation of the initiative at European and at Member State level in all i2010 domains.
A 2008 áprilisában elfogadott i2010-jelentésből Lásd: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/mid_term_review_2008/index_en.htm. az derül ki, hogy 2007 volt az első olyan év, amikor az EU lakosságának több, mint fele használta rendszeresen az internetet (az EU polgárainak 51%-a legalább hetente egyszer csatlakozott a világhálóra – közülük is 80% széles sávon keresztül –, ami 2006-hoz képest nyolc százalékpontos emelkedést jelent).
The i2010 report adopted in April 2008 See: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/mid_term_review_2008/index_en.htm shows that 2007 was the first year when over half of the EU population used the Internet regularly (51 % of EU citizens accessed the Internet at least once a week, up eight percentage points over 2006, and 80 % of them through broadband).
A rendszeres internethasználat az EU mind a 27 tagállamában növekedett, azonban az egyes országok között jelentős különbségek tapasztalhatók: míg Romániában a felhasználók aránya körülbelül 20%, addig Norvégiában meghaladja a 80%-ot.
Regular Internet usage has risen across the whole EU27, but varies widely between Member States, with usage rates ranging from about 20 % of citizens in Romania to over 80 % in the Netherlands.
A jelentés bemutatja az egyes tagállamokban tapasztalható helyzetet, ahogyan ezt a Tisztelt Képviselő Úr kérte.
This report gives a description of the situation in individual Member States as requested by the Honourable Member.
A széles sávú internet nyújtotta jelentős és mindenki számára ismert előnyök ellenére szakadék mutatkozik egyrészről az Unió városi és vidéki térségei, másrészről a fejlett és a kevésbé fejlett európai országok között.
Despite the significant and well-known benefits of broadband Internet, there are gaps between the urban and the rural areas of the Union, as well as between more and less developed European countries.
Példaként említhető, hogy az EU25-ök országaiban a digitális előfizetői vonalakhoz (DSL) kapcsolódó széles sávú szolgáltatások elérhetősége a városi népesség tekintetében a 90%-ot is meghaladja, a vidéki népesség esetében azonban mindössze 72%-os.
By way of example, in the EU25 digital subscriber line (DSL) broadband services are available to more than 90 % of urban population, but only to 72 % of rural population.
A strukturális alapokból származó kiadások előirányzataiból kiderül, hogy a 2007–2013-as programozási időszak során az Unió mintegy 15 milliárd EUR-t szán az információs társadalommal kapcsolatos kezdeményezésekre, ami az összes kohéziós kiadás körülbelül 4,4%-át teszi ki.
Earmarking of expenditure of the structural funds revealed that the programming period of 2007‑13 is expected to provide about EUR 15 billion for the information society, which represents about 4.4 % of total cohesion spending.
A kapcsolódó beruházások többségét – mintegy 12,3 milliárd EUR értékben – a „konvergencia” célkitűzés alapján támogatható régiókban hajtják végre.
Most of these investments, about EUR 12.3 billion, will take place in the regions covered by the Convergence objective.
A „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés keretében mintegy 2,3 milliárd EUR értékben kerül sor információs és kommunikációs technológiához (IKT) kapcsolódó projektek társfinanszírozására.
The Regional Competitiveness and Employment objective will co-finance Information and Communications Technology (ICT) projects for about EUR 2.3 billion.
A beruházások fennmaradó, körülbelül félmilliárd EUR-t kitevő része a „területi együttműködés” célkitűzés keretében kerül felhasználásra.
The remaining investment, about half a billion euro, will also be spent under the objective on territorial cooperation.
Az internet folyamatos fejlődésen megy keresztül.
The Internet is not static, but in constant evolution.