natgillin/translations-raw huggingface dataset:
emlékeztet a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló 2010. májusi állásfoglalására, amely tudomásul veszi az Európai Bíróság joggyakorlatát, és úgy tekinti, hogy a közszférán belüli együttműködés nem tartozik a közbeszerzési jogszabályok hatálya alá a következő feltételek teljesülése esetén: a partnerség célja egy minden érintett hatóság számára kötelező közszolgáltatási feladat ellátása; a tevékenységet kizárólag az érintett hatóságok látják el, pl. magántőke bevonása nélkül; és a tevékenységet lényegében az érintett hatóságok nevében végzik; felhívja a figyelmet arra, hogy a közszférában működő szervezetek közötti feladatátruházás a tagállamok államigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és arra nem kell a közbeszerzésre vonatkozó szabályokat alkalmazni; úgy véli, hogy az említett pontosításokat a közbeszerzési irányelvekben kodifikálni kell;
Recalls its resolution of May 2010 on recent developments in public procurement, which took note of the ECJ case-law and took the view that public-public cooperation was not subject to public procurement rules as long as the following criteria were met: that the purpose of the partnership was the provision of a public-service task conferred on all the public authorities concerned; that the task was carried out solely by the public authorities concerned, i.e. without the involvement of private capital; and the activity involved was essentially performed on behalf of the public authorities concerned; underlines the fact that transferring tasks between public sector organisations is a matter for the Member States' internal administrative organisation and is not subject to procurement rules; takes the view that these clarifications should be codified in the procurement directives;
hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziók nem tartoznak az európai közbeszerzési szabályok hatálya alá; emlékeztet arra, hogy a szolgáltatási koncessziók esetében megfelelően figyelembe kell venni mind az eljárások összetettségét, mind pedig a joghagyományok és a joggyakorlat tekintetében a tagállamok között fennálló jelentős különbségeket; úgy véli, hogy a „szolgáltatási koncessziók” fogalmának meghatározásáról és az e koncessziókat szabályozó jogi keret létrehozásáról folytatott vitában előrelépés történt a közbeszerzésekről szóló 2004. évi irányelvek elfogadása, valamint az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata nyomán; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziókra vonatkozó jogalkotási aktusra irányuló javaslat csak a belső piac esetleges torzulásainak megszüntetése érdekében lehet indokolt; ilyen torzulásokat azonban egyelőre nem azonosítottak, és ezért a szolgáltatási koncessziókról szóló jogi aktus mindaddig szükségtelen, amíg nem a belső piac működésének valamely konkrét kiigazítására irányul;
Emphasises the exclusion of service concessions from the scope of European procurement rules; reiterates that due account must be taken both of the complexity of the procedures and of the differences between Member States in terms of legal culture and practice with regard to service concessions; takes the view that the process of defining the term ‘service concession’ and establishing the legal framework governing such concessions has evolved as a result of the 2004 public procurement directives and the CJEU's supplementary case-law; insists that any proposal for a legal act dealing with service concessions would be justified only with a view to remedying distortions in the functioning of the internal market; points out that such distortions have not hitherto been identified, and that a legal act on service concessions is therefore unnecessary if it is not geared to an identifiable improvement in the functioning of the internal market;
hangsúlyozza, hogy az A. és B. szolgáltatási kategóriákba történő jelenlegi besorolást meg kell tartani, amennyiben a B. szolgáltatásokra vonatkozó „enyhébb” rendelkezéseket a főleg helyileg vagy regionálisan nyújtott szolgáltatási jellemzőik indokolják; kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan eszközöket, amelyek megkönnyítik a helyi és regionális önkormányzatok számára annak eldöntését, hogy az egyes közbeszerzési pályázatokra milyen besorolási kategória tartozik;
Emphasises that the current classification of A and B service categories should be maintained in so far as ‘lighter’ provisions for B services have their justification in the characteristics of that category as mainly locally or regionally provided services; calls on the Commission to develop tools that make it easier for local and regional authorities to decide to which category specific contract tasks belong;
ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a személyes szociális szolgáltatások esetében gyakran nem megfelelő a közbeszerzési jog alkalmazása ahhoz, hogy a szolgáltatások igénybevevői szempontjából optimális eredményt érjenek el; az azon az elven alapuló kipróbált és bevált tagállami gyakorlatok uniós szintű jogi elismerését szorgalmazza, hogy – amennyiben az egyenlő bánásmód, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség általános elvei megvalósulnak – a jogszabályban korábban megállapított feltételeket teljesítő minden ajánlattevő jogi formájától függetlenül jogosulttá válhasson a szolgáltatásnyújtásra;
Observes, in this context, that the application of procurement law to the provision of personal social services is often not the best way of ensuring optimum results for the users of the services in question; calls for recognition under European law of tried and tested Member State procedures based on the principle that all providers able to comply with the conditions previously laid down by law should, irrespective of their legal form, be permitted to provide services, provided that account is taken of the general principles of equal treatment, transparency and non-discrimination;
kiemeli, hogy kerülni kell az új szabályok bevezetését az uniós küszöbértékek alatti közbeszerzési piacok tekintetében, mivel az veszélyeztetheti a nemzeti szinten kialakult jogbiztonságot;
Emphasises that the introduction of new rules for public procurement markets below the EU thresholds should be avoided, as it may jeopardise legal certainty established at national level;
felkéri a Bizottságot arra, hogy a jogorvoslati eljárásokról szóló irányelvet hozza összhangba a mostani felülvizsgálat nyomán létrejövő, új közbeszerzési keretrendszerrel, és ezt a munkát a következetesség biztosítása céljából a fő jogalkotási javaslattal párhuzamosan végezze;
Calls on the Commission to align the Remedies Directive with the new public procurement framework which will emerge following the current review, and to carry out this exercise in parallel to the main legislative proposal, in order to ensure consistency;
hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság feladata ellenőrizni, hogy a tagállamok megfelelően átültetik-e az uniós irányelveket;
Stresses the Commission's responsibility for monitoring the correct transposition of EU directives in the Member States;
azon a véleményen van, hogy a közbeszerzés teljes potenciáljának kibontakoztatása érdekében a legalacsonyabb árra vonatkozó feltételt már nem kell meghatározónak tekinteni a szerződések odaítélésekor, és hogy helyette általánosságban az áruk, szolgáltatások vagy munkavégzés teljes életciklusköltségét is figyelembe vevő, a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi előnyök tekintetében gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kell figyelembe venni; hangsúlyozza, hogy ez nem zárná ki a legalacsonyabb ár döntő kritériumként történő alkalmazását a magas fokon szabványosított áruk vagy szolgáltatások esetében; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben alakítson ki módszertant az életciklusköltségek tág és önkéntes alapon történő kiszámítására; hangsúlyozza, hogy a „legnagyobb gazdasági haszon” kritériumának előtérbe helyezése ösztönözné az innovációt és a jobb minőségre és értékre való törekvést, így az Európa 2020 stratégia követelményeinek való megfelelést; hangsúlyozza, hogy ez különösen fontos a fogyasztók egészségére hatást gyakorló termékek közbeszerzése terén, ahol a minőség és az előállítási módszer fontos szerepet tölt be, amint az az élelmiszer-ágazat esetében is érvényes; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szabályoknak kellően rugalmasaknak kell lenniük annak biztosításához, hogy például a kórházakban, idősgondozásban, iskolákban és óvodákban a passzív fogyasztók azonos eséllyel férjenek hozzá egészséges és a pénzért értéket nyújtó élelmiszerhez, és ne csak az elérhető legolcsóbb lehetőséghez;
Takes the view that, in order to develop the full potential of public procurement, the criterion of lowest price should no longer be the determining one for the award of contracts, and that it should, in general, be replaced by the criterion of most economically advantageous tender, in terms of economic, social and environmental benefits – taking into account the entire life-cycle costs of the relevant goods, services or works; stresses that this would not exclude the lowest price as a decisive criterion in the case of highly standardised goods or services; asks the Commission to develop, in close cooperation with the Member States, a methodology for the calculation of life-cycle costs on a broad and non-obligatory basis; stresses that supporting the criterion of ‘maximum economic benefit’ would foster innovation and efforts to achieve the best quality and value, i.e. to comply with the requirements of the Europe 2020 strategy; stresses that this is particularly relevant in relation to public procurement of goods that have an impact on consumers' health – in the food sector, for example – where quality and production methods play an important role; emphasises that public procurement rules should be flexible enough to ensure that passive consumers, for example in hospitals, care facilities for the elderly, schools and kindergartens, have equal access to healthy, value-for-money food, rather than merely the cheapest available option;
elismeri, hogy a hatékonyan alkalmazott közbeszerzés a minőségi munkahelyek, bérek és munkakörülmények, az egyenlőség, a készségfejlesztés, valamint a képzés előmozdításának valódi motorja lehet, támogatva a környezetvédelmi politikát és ösztönözve a kutatást és innovációt; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a kormányokat és ajánlatkérőket a fenntartható közbeszerzés alkalmazásának növelésére, amely támogatja és előmozdítja a minőségi foglalkoztatást, és jó minőségű szolgáltatásokat és termékeket nyújt Európában; felkéri a Bizottságot annak elemzésére, hogy a közbeszerzés miként járul hozzá az EU tágabb céljainak eléréséhez, továbbá annak felvázolására, hogy mi a teendő e célkitűzések jövőbeni javítása érdekében;
Recognises that public procurement, if used effectively, could be a real driver in promoting quality jobs, wages and conditions as well as equality, in developing skills and training, in promoting environmental policies, and in providing incentives for research and innovation; calls on the Commission to encourage governments and contracting authorities to increase the use of sustainable public procurement, supporting and promoting high-quality employment and providing quality services and goods in Europe; invites the Commission to scrutinise how public procurement has contributed to achieving the EU's wider goals and to outline what should be done to improve these objectives in the future;
emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés egy nem kellő mértékben hasznosított eszköz, ami fellendíthetné az innovációt a közbeszerzésben, és jelentősen hozzájárulhatna a vezető piacok azonosításához és megszilárdításához, illetve a kkv-k közbeszerzéshez való hozzáférésének javításához; úgy véli továbbá, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés javasolt kockázat- és előnymegosztási modellje (szellemi tulajdonjogok) egyaránt szükségessé teszi a jogi pontosítást és egyszerűsítést annak érdekében, hogy a közbeszerzés gyakorló szakemberei ezt az eszközt rendszeresen és eredményesen igénybe vehessék; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az átfogó felülvizsgálat részeként tegyen javaslatot a vonatkozó közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok annak érdekében történő kiigazítására, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés gyakorlatát fel lehessen élénkíteni;
Recalls that pre-commercial procurement is an underused tool, which can drive innovation in public procurement and make a significant contribution to identifying and establishing lead markets and improving SME access to public procurement; considers furthermore that the proposed model of risk and benefit (IPR) sharing in pre-commercial procurement requires both legal clarification and simplification in order to enable regular and effective use of this tool by procurement practitioners; accordingly, calls on the Commission to propose an adaptation of the relevant procurement or state aid rules as part of the overall revision exercise, in order to boost the take-up of pre-commercial procurement;
megállapítja, hogy az előírások fontosak a közbeszerzésben, mivel segíthetnek a közbeszerzőknek céljaik eredményes és átlátható elérésében; e tekintetben felszólít egy – elsősorban környezeti és szociális kritériumokra vonatkozó – szabványokat tartalmazó, rendszeres időközönként frissített adatbázis létrehozására, amelyet a hatóságok számára elérhetővé kell tenni, biztosítva ezzel, hogy megfelelő útmutatás és világos szabályrendszer segítse őket az ajánlattételi felhívások elkészítésekor, és könnyen ellenőrizni tudják a vonatkozó szabványoknak való megfelelést;
Notes the importance of standards for public procurement, in that they can help public procurers to meet their policy objectives in an effective and transparent way; calls, in that regard, for the development of a regularly updated database of standards, especially in relation to environmental and social criteria, to be made available to public authorities, in order to ensure that procurers, when drawing up tenders, have access to appropriate guidance and a clear set of rules so that they can easily verify their compliance with relevant standards;
felhív a megkülönböztetésmentes és nyílt szabványok közbeszerzésben való nagyobb fokú igénybevételére, támogatva az egyszerűsítési és innovációs célkitűzéseket, különösen a hozzáférhetőség, az IKT és a környezetvédelem terén;
Calls for increased reliance on non-discriminatory and open standards in public procurement, in the interests of the simplification and innovation objectives, particularly in the areas of accessibility, ICT, and the environment;
hangsúlyozza, hogy egy termék vagy szolgáltatás fenntartható előállítása jogosan tekinthető a termék olyan jellemzőjének, amelyet kritériumként lehet figyelembe venni a nem fenntartható módon előállított termékekkel vagy szolgáltatásokkal való összehasonlítás során annak érdekében, hogy az ajánlatkérők átlátható módon ellenőrzésük alatt tarthassák az általuk odaítélt szerződések környezeti és társadalmi hatásait anélkül, hogy eközben gyengülne a szerződés tárgyához való szükségszerű kapcsolódás; rámutat arra, hogy az előállítási folyamatra vonatkozó követelmények műszaki leírásokba való belefoglalásának alkalmazási körét indokolt esetben és arányos módon valamennyi szerződéstípus esetében pontosítani kell; utal a Wienstrom-ügyre, amely klasszikus példa arra, hogy miként és miért lehet az előállítási jellemzőket műszaki leírásként kategorizálni;
Underlines the fact that whether or not a product or service has been sustainably produced is rightly considered to be a characteristic of the product, which can be used as a criterion for comparison with products or services that have not been sustainably produced, so as to enable contracting authorities to control the environmental and social impact of contracts awarded by them in a transparent way but at the same time not to weaken the necessary link to the subject matter of the contract; points out the need to clarify the scope for including requirements relating to the production process in the technical specifications for all types of contract, where relevant and proportionate; points to the Wienstrom case, which has become the classic example of how and why production characteristics can be categorised as technical specifications;
hangsúlyozza, hogy a beszerzési eljárás valamennyi szakaszába (azaz a képességvizsgálatba, a műszaki specifikációkba, a szerződésteljesítési kikötésekbe) történő beépítés lehetővé tételén keresztül erősíteni kell a közbeszerzés fenntarthatósági vetületét;
Underlines the need to strengthen the sustainability dimension of public procurement by allowing it to be integrated at each stage of the procurement process (i.e. ability test, technical specifications, contract performance clauses);
rámutat arra, hogy a termékek, tevékenységek és szolgáltatások környezeti és éghajlati hatásával kapcsolatos fokozott tudatosságot tudomásul véve a beszerző hatóságoknak a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” értékelésébe és az életciklusköltség kiszámításába be kell számítaniuk a környezeti költségeket;
Points out that, in response to increased awareness of the environmental and climate impact of goods, works and services, procurement authorities should include environmental costs in their assessment of the ‘most economically advantageous offer’ and their calculation of life-cycle costs;
megállapítja, hogy az irányelvek szövegének további pontosítására lenne szükség a fogyatékossággal élők számára való hozzáférhetőség javítása tekintetében;
Notes that the text of the directives needs to be more specific in terms of improving access for people with disabilities;
úgy véli, hogy az alvállalkozásra vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket szigorítani kell, mivel a sokszintű alvállalkozások problémát okozhatnak a kollektív szerződések, a munkafeltételek, valamint az egészségügyi és a biztonsági előírások betartása terén; ezért támogatja, hogy az állami hatóságokat tájékoztassák a szerződés megkötése előtt az alvállalkozók igénybevételével összefüggő valamennyi részletről; kéri a Bizottságot, hogy az irányelvek esetleges felülvizsgálatát szem előtt tartva térképezze fel, hogy – például a felelősségi hierarchiára vonatkozóan – van-e szükség további szabályozásra az alvállalkozások kiadása tekintetében, különösen azért, hogy az alvállalkozóként működő kkv-k ne legyenek kénytelenek rosszabb feltételek mellett elvégezni munkájukat, mint a fővállalkozó;
Considers that the current provisions on subcontracting should be strengthened, as the use of several levels of subcontracting can cause problems in terms of compliance with collective agreements, working conditions and health and safety standards; suggests therefore that the public authorities be informed of all details relating to the use of subcontractors before a contract is concluded; asks the Commission to assess, with an eye to the future review of the directives, whether further rules on the award of subcontracts are needed, for example on the establishment of a chain of responsibility, specifically to avoid SME subcontractors being subject to conditions worse than those applicable to the main contractor awarded the public contract;
elismeri azt a szerepet, amelyet az EU játszhat az állami és a magánszektor közötti sikeres együttműködés (ppp-k) kialakításának megkönnyítésében azáltal, hogy előmozdítja a tisztességes versenyt, valamint a szociális és foglalkoztatási politikával kapcsolatos legjobb gyakorlatoknak a tagállamok közötti megosztását; rámutat azonban, hogy jelentős különbség van az egyes tagállamok jogszabályi és eljárási követelményei között; ezért felkéri a Bizottságot, hogy pontosabban határozza meg az állami és a magánszektor közötti együttműködés fogalmát, különösen a közös kockázatvállalás és a gazdasági kötelezettségek teljesítése vonatkozásában;
Recognises the role the EU can play in facilitating the development of successful public-private partnerships (PPPs) by promoting fair competition and sharing best practice across Member States in relation to social and employment policies; notes, however, that major disparities exist between Member States in terms of the legal and procedural requirements applying in this area; calls, accordingly, on the Commission to clarify the concept of PPPs, in particular as regards how the parties will bear shared risks and meet their financial obligations;
felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje újra, és szükség esetén emelje meg az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozó küszöbértékeket annak érdekében, annak érdekében, hogy – többek között – elősegítsék a nonprofit és szociális gazdaságban tevékenykedő gazdasági szereplők, továbbá a kkv-k közbeszerzéshez való hozzáférését; kéri, hogy igen gondosan vegyék figyelembe a kormányzati beszerzésekről szóló WTO-egyezmény jogilag kötelező érvényű előírásait; ezen túlmenően ugyancsak figyelembe kell venni, hogy a küszöbértékek emelése Európában a közbeszerzésekhez való hozzáférésre vonatkozó kérdésekről folyó, már egyébként is nehéz tárgyalásokra tekintettel nagyon könnyen további nehézségekhez vezethet az uniós kereskedelempolitika számára;
Calls on the Commission to reassess the appropriate level of thresholds for supply and services contracts, and if necessary raise them, so as facilitate access to public procurement by, amongst others, not-for-profit and social-economy operators and SMEs; asks that very careful consideration be given to the legally binding requirements of the WTO Agreement on Government Procurement; emphasises that, given the difficulties which already exist in negotiations on the issue of access to public procurement, it should also be borne in mind that raising thresholds in Europe could easily lead to further complications for EU trade policy;
hangsúlyozza, hogy az uniós közbeszerzési szabályok „mit vásároljunk” kérdéskörre való bármiféle kiterjesztése a jelenlegi rendszer jelentős változását eredményezi, amit alaposan értékelni kell; kétségét fejezi ki, hogy mindez hozzájárulna az egyszerűsítéshez és ésszerűsítéshez, és attól tart, hogy ez sokkal inkább még összetettebb szabályokat és számos kivételt eredményezne, amit nehéz lenne a gyakorlatban alkalmazni – a közbeszerzési irányelvek eljárási útmutatók (a beszerzés módjáról), amelyeket nem kell kiegészíteni a beszerzendő termékek körére vonatkozó rendelkezésekkel;
Emphasises that any extension of the EU procurement rules into the area of ‘what to buy’ would represent a significant change to the current regime and should be carefully assessed; doubts that this would contribute to simplifying and streamlining, and fears rather that it would lead to more complicated rules, with many exemptions, which would be difficult to administer in practice – procurement directives being procedural (‘how to buy’) guidelines that should not be supplemented with provisions on ‘what to buy’;
Harmadik feladat: a szabályok egyszerűsítése és a rugalmasabb eljárások lehetővé tétele
Third task: simplifying the rules and allowing more flexible procedures