natgillin/translations-raw huggingface dataset:
úgy véli, hogy a GCCA fontos pillére az EU éghajlatváltozásra irányuló külső cselekvéseinek, továbbá hogy az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos jelenlegi folyamat kiegészítő és támogató szervezetének minősül, amely az egyezmény és a jegyzőkönyv, valamint a velük összefüggő megállapodások végrehajtását szolgálja;
Considers the GCCA to be an important pillar of the EU's external action on climate change and to constitute a complementary and supportive platform for the ongoing process in the context of the UNFCCC and the Kyoto Protocol, serving to advance their implementation and that of agreements related thereto;
Megismétli a fent említett "Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság" című dokumentum riasztó következtetéseit, amelyek arra figyelmeztettek, hogy az éghajlatváltozás fokozza az EU biztonsági kockázatait, mivel a világ olyan államai és régiói számára eredményez túlzott terheket, amelyek már jelenleg is érzékenyek és konfliktusra hajlamosak, és mivel veszélyezteti az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak elérésére irányuló erőfeszítéseket;
Reiterates the alarming conclusions of the above-mentioned Paper entitled 'Climate Change and International Security', which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining efforts to attain the MDGs;
megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos erőfeszítéseket nem csupán a politikai ösztönzésre, hanem a civil társadalomra is kell alapozni mind a fejlett, mind a fejlődő országokban; úgy véli, hogy nyilvános tájékoztató kampányokat, az iskolákban és egyetemeken pedig oktatási programokat kell indítani, amelyek célja a polgárok megismertetése az éghajlatváltozás helyzetével kapcsolatos elemzésekkel és helyzetértékelésekkel, továbbá megfelelő válaszokkal, különösen a kibocsátás csökkentését célzó életmódváltás tekintetében;
Notes that efforts to combat climate change need to be based not only on political impetus but also on civil society, in both developed and developing countries; considers that public information campaigns should be launched and education programmes in schools and universities adopted both to provide citizens with analyses and evaluations of the state of climate change and to propose appropriate responses, especially in terms of changing lifestyles in order to reduce emissions;
hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a tagállamok közötti szoros koordináció és együttműködés kulcsfontosságú az éghajlatváltozással és fejlődéssel kapcsolatos uniós politika területén; a GCCA egyedülálló lehetőséget jelent az európai konszenzus és a párizsi nyilatkozat, valamint az 1994. évi, Kairóban megrendezett népesedési és fejlesztési nemzetközi konferencia (ICPD) cselekvési programjának alapját képező elvek teljesítésére; ezenfelül meggyőződése, hogy a GCCA kulcsfontosságú szerepeinek egyikét annak kell képeznie, hogy a tagállami kezdeményezések információs központjaként szolgál;
Emphasises that enhanced coordination and collaboration between the Commission and Member States is crucial in the area of EU policy on climate change and development; the GCCA representing a unique opportunity to live up to the principles underpinning the European Consensus and the Paris Declaration, as well as the Programme of Action of the 1994 Cairo International Conference on Population and Development (ICPD); furthermore is convinced that one of the key roles of the GCCA should be to provide a "clearing house" for Member State initiatives;
felhívja az EU-t, hogy helyezze az éghajlatváltozást fejlesztési együttműködési politikájának középpontjába; úgy gondolja továbbá, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem során a strukturális okokkal kell foglalkozni, és az éghajlatváltozással kapcsolatban rendszeres kockázatértékelésre szólít fel, amely mind az EU-ban, mind a fejlődő országokban kiterjed a politikai tervezés és a döntéshozatal valamennyi aspektusára, beleértve a kereskedelmet, a mezőgazdaságot és az élelmiszer-biztonságot;
Calls on the EU to place climate change at the core of its development cooperation policy; believes furthermore that the fight against climate change must address structural causes and calls for a systematic climate change risk assessment covering all aspects of policy planning and decision-making, both in the EU and in developing countries, including in relation to trade, agriculture and food security;
hangsúlyozza, hogy a GCCA-nak konkrét intézkedéseket kell tennie egyrészt az éghajlatváltozás által a fejlesztésre – beleértve az EU agrár-, kereskedelem- és halászati politikáját – gyakorolt hatás, másrészt az exporttámogatásokkal – például a kötött segélyhitelek, adósságteher, exporthitelek és az élelmiszersegély kereskedelmi felhasználása –, a létfontosságú gazdasági ágazatok kényszerprivatizációjával és liberalizációjával kapcsolatos problémák közötti koherencia megteremtése érdekében;
Stresses that the GCCA should take concrete measures to address coherence between, on one hand, the impact of climate change on development, including EU agriculture, trade and fisheries policies and, on the other hand, problems relating to export subsidies, such as tied aid, debt burden, export credits and commercial use of food aid, forced privatisation and liberalisation of vital economic sectors;
rámutat arra, hogy mivel a 2008–2010-es időszakra 60 millió eurós finanszírozással rendelkező éghajlatváltozás elleni globális szövetség feladata, hogy kiegészítse az UNFCCC keretében zajló folyamatot, el kell kerülni a tevékenységek átfedését, és a forrásokat a legnagyobb többletértéket biztosító tevékenységekre kell összpontosítani; úgy véli, hogy amint megszületik a 2012 utáni időszakra vonatkozó éghajlat-változási megállapodás, annak kimenetelét figyelembe véve felül kell vizsgálni az éghajlatváltozás elleni globális szövetség célkitűzéseit és finanszírozását;
Points out that since the GCCA, with EUR 60 million in funding for the period 2008-2010, is to be complementary to the ongoing process in the UNFCCC, overlapping of actions should be avoided and the funds concentrated on actions that provide the highest added value; believes that once a post-2012 climate change agreement has been reached, GCCA objectives and funding need to be reviewed in the light of the outcome;
úgy véli, hogy az UNFCCC-n kívüli források nem tekinthetők a fejlett országok e keretegyezmény szerinti kötelezettségvállalásai teljesítésének részeként;
Is of the opinion that funds outside the UNFCCC cannot be counted as part of developed countries' implementation of their commitments under that Convention;
úgy véli, hogy a GCCA-val kapcsolatban az eddigi kötelezettségvállalások tárgyát képező 60 millió EUR elkeserítően kevés; felhívja a Bizottságot, hogy a GCCA-t illetően 2010-ig legalább évi 2 milliárd eurót, 2020-ig pedig évi 5–10 milliárd eurót állapítson meg hosszú távú finanszírozási célként;
Considers the EUR 60 million committed to the GCCA so far to be woefully inadequate; calls on the Commission to establish a long-term financing goal for the GCCA of at least EUR 2 billion annually by 2010 and EUR 5-10 billion annually by 2020;
felhívja a Bizottságot, hogy adjon részletes tájékoztatást az éghajlatváltozásra és a fejlesztésre nemzeti és nemzetközi szinten rendelkezésre álló meglévő pénzügyi mechanizmusokról; felhívja a Bizottságot, hogy e tájékoztatás alapján sürgősen tegyen javaslatot, hogy milyen intézkedéseket kell végrehajtani az EU által az éghajlatváltozáshoz és fejlesztéshez nyújtott pénzügyi támogatás megemelésére, biztosítva a meglévő kezdeményezésekkel való lehető legjobb koordinációt és az egymást kiegészítő jelleget;
Calls on the Commission to provide detailed information on existing financial mechanisms for climate change and development at national and international levels; calls on the Commission, based on this information, to urgently propose what measures to use to scale up EU financial support for climate change and development, ensuring the best possible coordination and complementarity with existing initiatives;
hangsúlyozza, hogy amennyiben komolyan akarjuk venni az éghajlatváltozást, különböző költségvetési keretek és új finanszírozási források – például az éghajlatváltozással kapcsolatos katasztrófákra reagálva létrehozott humanitárius alapok, a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) kapcsolatos alapok és a megelőző biztonságpolitika összefüggésében, illetve az éghajlatváltozással kapcsolatos biztonsági fenyegetések vagy konfliktusokra reagáló stabilitási eszköz, más, előirányzott külső cselekvési alapok, valamint környezetvédelmi adók, az állami és a magánszféra közötti együttműködések (PPP) és egyéb, e célra szolgáló innovatív finanszírozási mechanizmusok – révén új finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani;
Stresses that, if climate change is to be taken seriously, new funding must be made available through different budget lines and new financing sources, such as humanitarian funds in response to climate-related catastrophes, Common Foreign and Security Policy (CFSP) funds and the Instrument for Stability in the context of preventive security policy or in response to climate-related security threats or conflicts, other external action funds whenever appropriated, as well as green taxes, public-private partnerships (PPP) and other innovative financing mechanisms intended for this purpose;
érdeklődéssel veszi tudomásul a 2008. június 19–20-i Európai Tanács elnökségi következtetéseit és azok költségvetési következményeit; úgy véli, hogy e költségvetési igények csak a költségvetési fegyelemről és a helyes pénzügyi gazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
Notes with interest the Presidency Conclusions of the European Council of 19 and 20 June 2008 and their budgetary implications; considers that these budgetary requirements can only be addressed by having recourse to the means provided for by the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management OJ C 139, 14.6.2006, p.
ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az EU hivatalos fejlesztési támogatásai (ODA) még mindig elmaradnak a 2010-es célkitűzéstől (az EU bruttó nemzeti jövedelmének 0,56%-a), és hogy nehéz elképzelni, hogy az új, innovatív források igénybevétele nélkül az EU hogyan lesz képes teljesíteni kötelezettségvállalásait;
Notes in this context that EU Official Development Assistance (ODA) still falls short of the target of 0,56 % of EU Gross National Income (GNI) by 2010 and that it is hard to see how the EU will be able to fulfil all its commitments without recourse to new innovative resources;
felhívja a Bizottságot, hogy az ENRTP és a 10.
Calls on the Commission to increase immediate funding for the GCCA, which might initially be achieved, as a matter of urgency,
EFA révén növelje a GCCA-nak nyújtott azonnali, kezdetben haladéktalanul megvalósítható finanszírozást; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az alkalmazkodáshoz sürgősen további, nem hivatalos fejlesztési támogatásra és e célt szolgáló, innovatív finanszírozási mechanizmusok kialakítására van szükség;
through the ENRTP as well as the 10th EDF; stresses at the same time the urgent need for additional, non-ODA funds for adaptation and developing innovative finance mechanisms for this purpose;
emlékezteti a Bizottságot, hogy amennyiben az ENRTP-ből vagy az EFA-ból összegeket hívnak le a GCCA finanszírozásához, azok – mint fejlesztési alapok – csak az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (DAC) által meghatározott fejlesztési támogatással összeegyeztethető intézkedésekhez használhatók fel; ragaszkodik ahhoz, hogy ennek a finanszírozás kivételes forrását kell alkotnia, és hogy a további utánpótlásokat alternatív forrásokból kell biztosítani;
Reminds the Commission that if funds are drawn from the ENRTP or the EDF to finance the GCCA they should, as development funds, only be used for actions compatible with development assistance as defined by the OECD's Development Assistance Committee (DAC); insists that this should be a one-off source of funding, and that further replenishment must be found from alternative sources;
felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a GCCA-nak az ENRTP-n és az EFA-n keresztül történő finanszírozása nem megy más fontos fejlesztési együttműködési célok – például az oktatás, egészségügy, a nemek közötti egyenlőség vagy a vízhez való hozzáférés – rovására;
Calls on the Commission to ensure that funding of the GCCA through ENRTP and the EDF will not be at the expense of other important development cooperation goals, such as those relating to education, health, gender equality or access to water;
hangsúlyozza, hogy az EU tagállamainak jóval nagyobb felelősséget kell vállalniuk a GCCA finanszírozására, valamint fejlesztési tevékenységeiknek a GCCA-val történő összehangolására vonatkozóan;
Stresses that Member States must take a much greater responsibility for the funding of and alignment of their development activities with the GCCA;
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapodjanak meg arról, hogy a következő kereskedelmi időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS) keretében folyó aukciókból származó várható bevételek legalább 25%-át a GCCA, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatban a fejlődő országokban tett egyéb intézkedések finanszírozására különítik el, beleértve az erdők védelmére, valamint az erdőirtásból és az erdők degradációjából származó kibocsátások csökkentésére irányuló erőfeszítéseket;
Calls on the Commission and Member States to agree to earmark at least 25 % of expected revenues from auctioning within the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS) in the next trading period to funding of the GCCA and other climate change measures in developing countries, including efforts to protect forests and reduce emissions from deforestation and forest degradation;
felhívja a Bizottságot, hogy az EU-költségvetés közelgő felülvizsgálata adta lehetőséget használja fel az EU általános kiadási prioritásainak újraértékelésére és irányítson további pénzösszegeket az éghajlatváltozás és általában a fejlesztés, valamint különösen a GCCA céljára; többek között a közös agrárpolitika (KAP) pénzeszközeinek újraelosztása révén;
Calls on the Commission to use the upcoming review of the EU budget as an opportunity to re-evaluate the EU's overall spending priorities and channel additional funds to climate change and development in general and the GCCA in particular; including by reallocating Common Agricultural Policy (CAP) funds;
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen valósítsák meg a globális éghajlat-változási finanszírozási mechanizmus elképzelését, a nemzetközi védőoltási pénzügyi mechanizmus mintájára és a segítségnyújtásra fordított kezdeti kiadások megnövelésének elképzelésére építve, annak érdekében, hogy a GCCA számára viszonylag rövid idő alatt jelentős összegű finanszírozást biztosítsanak;
Calls on the Commission and Member States to implement urgently the idea of a global climate change financing mechanism, building upon the model of the International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) and the concept of front-loading aid, in order to secure significant amounts of funding for the GCCA within a relatively short period of time;
felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a magánszférát, hogy legyen a GCCA közeli partnere, elismerve ezzel, hogy a közpénzek a katalizátor szerepét tölthetik be a befektetések ösztönzése, valamint a piacokhoz és a technológiához való hozzáférés biztosítása révén; kifejezetten ösztönzi a Bizottságot, hogy ruházzon be a PPP-re irányuló modellek kidolgozásába olyan kulcsfontosságú területeken, mint a vízbiztonság és az infrastruktúra biztosítása azon sebezhető térségek számára, ahol jelenleg komoly finanszírozási hiány mutatkozik;tekintettel arra, hogy az éghajlatváltozás sok szakpolitikai területre (úgy mint a vízhez való hozzáférés, közegészségügy, energiaellátás stb.) kihat, az állam és a helyi hatóságok részéről történő beavatkozással együtt; emlékeztet arra, hogy az EU-nak kiemelt fontosságúnak kell tartania az említett területeken történő állami intézkedésre vonatkozó kapacitás megerősítését;
Calls on the Commission to invite the private sector to become a close partner to the GCCA, recognising that public money could play a catalysing role by incentivising investments and delivering access to markets and technology; specifically encourages the Commission to invest in developing PPP models in key areas such as providing water security and infrastructure in vulnerable areas, where financing gaps currently are substantial, given that climate change affects many policy areas (such as access to water, public health, energy supply) involving intervention from the State and local authorities; recalls that the priority of the EU should be to reinforce capacity for public action in these areas;
felhívja a Bizottságot, hogy vegyen részt a magán biztosítási ágazattal kialakított partnerségekben, és tárja fel az alkalmazkodás/katasztrófákkal kapcsolatos kockázat csökkentésének finanszírozására irányuló kísérleti biztosítási rendszerek előmozdításának módszereit, egyaránt figyelmet fordítva a nemzeti/regionális és az egyéni biztosítási szintekre;
Calls on the Commission to engage in partnerships with the private insurance industry and explore methods of scaling up pilot insurance schemes to finance adaptation/DRR, addressing both national and regional and individual levels of insurance;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy összességében a fejlődő országok kormányainak, a civil társadalomnak és a helyi hatóságoknak a bevonása elégtelen volt a GCCA programozási folyamata során; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kidolgozás, a végrehajtás, a finanszírozás elosztásának és az értékelés folyamatai során a döntéshozatal az érdekelt felekkel folytatott partnerségben valósuljon meg;
Regrets that the overall involvement of developing country governments, civil society and local authorities has been inadequate throughout the programming process of the GCCA; calls on the Commission to ensure that decision-making throughout the elaboration, implementation, fund distribution and assessment processes takes place in partnership with interested parties;
felhívja a Bizottságot, hogy a GCCA-t a partnerországoknak az éghajlatváltozás által előidézett biztonsági fenyegetések meghatározására, kezelésére és csökkentésére vonatkozó képességeit támogatására és erősítésére használja, valamint arra ösztönzi a Bizottságot, hogy erre a célra fordítson további pénzösszegeket; továbbá felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy Külkapcsolati Főigazgatósága teljes mértékben vegyen részt a GCCA programozási és végrehajtási folyamatában annak biztosítása érdekében, hogy optimális koherencia jöjjön létre a fejlesztési együttműködés, az éghajlatváltozás, valamint a kül- és biztonságpolitika között;
Calls on the Commission to use the GCCA to support and strengthen partner countries' capacities to identify, manage and mitigate security threats posed by climate change and encourages the Commission to devote additional funds to this purpose; further calls on the Commission to ensure that its Directorate-General for External Relations is fully involved throughout the process of programming and implementing the GCCA, to ensure optimal coherence between development cooperation, climate change and foreign and security policies;
felhívja a Bizottságot, hogy használja fel a GCCA-t arra, hogy megbeszéléseket kezdeményezzen az adományozók közösségével és a partnerországokkal az olyan nagyarányú migrációra vonatkozó fokozott felkészültségről és vészhelyzeti intézkedési tervezésről, amely abban az esetben következik be, ha bizonyos térségek lakhatatlanná válnak az éghajlatváltozás miatt;
Calls on the Commission to use the GCCA to initiate discussions both with the donor community and with partner countries on increasing preparedness and contingency planning for large-scale migration in the event that certain regions become uninhabitable due to climate change;
ragaszkodik ahhoz, hogy a GCCA-hoz hatékony jelentéstételi mechanizmusoknak kell társulniuk, beleértve az előrehaladás részletes mutatóit és a nyomon követést szolgáló rendszereket;
Insists that effective reporting mechanisms, including detailed indicators of progress and follow-up schemes, must adhere to the GCCA;
úgy gondolja, hogy a GCCA egyedi hozzáadott értéke és kompetenciája kapcsolatot hozhat létre a helyi alkalmazkodási intézkedések, valamint a globális éghajlat-változási és fejlesztéspolitikai keret között; ezzel összefüggésben üdvözli a GCCA "politikai párbeszéd" részét, amely jelentős lépés a szegénységcsökkentési programnak és az millenniumi fejlesztési céloknak az éghajlatváltozási programmal való összekapcsolása tekintetében; hangsúlyozza azonban, hogy a GCCA csak akkor lesz sikeres, ha a 2012 utáni tárgyalásokra vonatkozó átfogó uniós stratégia részét képezi, ahol a fejlődő országokban a kockázatcsökkentésre, valamint az alkalmazkodási tevékenységekre irányuló határozott támogatás kiemelt fontosságú;
Believes that a specific added value and competence of the GCCA could be forging a link between local adaptation action and the global climate and development policy frameworks; welcomes in this context the "political dialogue" strand of the GCCA as an important step in connecting the poverty reduction agenda and the MDGs with the climate change agenda; stresses however that the GCCA will only be successful if it is part of an overall EU strategy for the post-2012 negotiations, where strong support for mitigation as well as adaptation activities in developing countries is a top priority;
arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a politikai párbeszédet és a tervezett EU/LDC (a legkevésbé fejlett országok)/SIDS (kis fejlődő szigetállamok) együttes nyilatkozatát fórumként használja a "globális megállapodás" elképzelés fejlesztésére, amely alapján a fejlesztési együttműködés és az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységek szorosan összekapcsolódnak, szem előtt tartva a népesedési szempontokat, amelyek határozott elemként épülnek be, ahogy az a Globális Marshall Tervre vonatkozó kezdeményezésben szerepel;
Encourages the Commission to use the policy dialogue and its envisaged EU/Least Developed Countries (LDCs)/Small Island Development States (SIDS) Joint Declaration as a forum for advancing the idea of a "Global Contract", where development cooperation and climate change-related activities are closely integrated with attention to population concerns incorporated as an explicit element, as envisioned in the Global Marshall Plan initiative;
hangsúlyozza, hogy fokozni kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázat csökkentésének, valamint a lakossággal és a reproduktív egészséggel kapcsolatos intézkedésnek mind a bizottsági, mind a tagállami fejlesztési támogatásba történő beépítésére irányuló erőfeszítéseket, különösen a végrehajtási szakaszban, mivel általános szempontból ezek a területek mindenképpen alapvető fontosságúak; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki az országos stratégiai dokumentumok közelgő félidős felülvizsgálatát annak érdekében, hogy ezen a területen előrehaladást érjen el;
Stresses the need to accelerate efforts to mainstream climate change adaptation, DRR and action on population and reproductive health into both Commission and Member State development aid, particularly in the implementation stage, since from a systemic perspective these areas are absolutely fundamental; calls on the Commission to take advantage of the upcoming mid-term review of CSPs to make progress in this field;