natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e prioritásokkal és célkitűzésekkel összhangban javaslattétel a jövőbeli MFF felépítésére, megjelölve az Unió tevékenységének főbb területeit,
to propose, in accordance with those priorities and objectives, a structure for the future MFF, indicating the main areas of Union activity,
útmutató készítése a forrásoknak az MFF egyes kiadási fejezetei közötti és azokon belüli indikatív elosztásához, a prioritásokkal és a javasolt szerkezettel összhangban,
to submit guidelines for an indicative allocation of resources between and within the different headings of expenditure of the MFF in line with the priorities and proposed structure,
az uniós költségvetés finanszírozási rendszerére vonatkozó reform és a kiadások felülvizsgálata közötti kapcsolat pontos meghatározása ahhoz, hogy a Költségvetési Bizottság megbízható alappal rendelkezzen az új MFF-ről folyó tárgyalásokhoz,
to specify the link between a reform of the financing system of the EU budget and a review of expenditure to provide the Committee on Budgets with a sound basis for negotiations on the new MFF,
mivel a különbizottságnak még azelőtt kell végleges jelentését benyújtania, hogy a Bizottság beterjesztené a következő MFF-re vonatkozó javaslatait,
whereas the special committee should present its final report before the Commission submits its proposals on the next MFF,
mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikke értelmében az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről, és azt teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni,
whereas in accordance with Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union is to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies and is to be financed wholly from own resources,
mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikke (5) bekezdésének és 324. cikkének megfelelően az Európai Parlamentet megfelelően be kell vonni a következő többéves pénzügyi keret tárgyalási folyamatába;
whereas in accordance with Articles 312(5) and 324 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the European Parliament must be properly involved in the process of negotiating the next MFF,
mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megerősítette az uniós politikákat és új hatásköri területeket hozott létre, aminek a következő MFF-ben is kifejezésre kell jutnia,
whereas the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and creates new fields of competence which should have a reflection in the next MFF,
mivel az Unió és polgárai előtt álló kihívások – a világméretű gazdasági válság, a feltörekvő gazdaságok gyors növekedése, az alacsony mennyiségű szén-dioxidot kibocsátó és hatékony erőforrás-felhasználású társadalom felé való átmenet, a népesség szociális modellünk fenntarthatóságát fenyegető elöregedése, a termelés és a megtakarítások világméretekben jellemző eltolódása a feltörekvő gazdaságok felé, a szegénység elleni küzdelem, továbbá a terrorizmus és a szervezett bűnözés jelentette veszélyek erőteljes választ kívánnak meg az Uniótól és tagállamaitól,
whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a sustainable society and resource efficient economy, tackling climate change, demographic challenges, including the integration of immigrants and the protection of asylum seekers, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, the fight against poverty, as well as the threats of natural and man-made disasters, terrorism and organised crime, require a strong response from the Union and its Member States,
mivel nemzetközi szinten az Európai Uniónak nagyobb súlya van, mint egyes tagállamainak együttvéve,
whereas the European Union carries more weight at international level than the sum of its individual Member States,
mivel az uniós kohéziós politika fő céljának az Unióban még mindig létező szociális, gazdasági és területi különbségek mérséklése, és mivel az érzékelhető és sikeres kohéziós politikának önmagában is van európai hozzáadott értéke és valamennyi uniós tagállam javát kell szolgálnia,
whereas the main target of EU cohesion policy should continue being the reduction of still existing social, economic, and territorial disparities across the Union, and whereas a visible and successful cohesion policy has a European Added Value by itself and should benefit all EU Member States,
mivel az uniós polgárok a múlthoz képest több igényt támasztanak az Unióval szemben és kritikusabban szemlélik teljesítményét; és mivel az Uniót akkor fogják polgárai újra sajátjuknak tekinteni, ha bízhatnak abban, hogy az Unió jobban tudja szolgálni értékeiket és érdekeiket,
whereas EU citizens have become more demanding of the Union and also more critical of its performance; and whereas public ownership of the Union will only return when its citizens are confident that their values and interests are better served by the Union,
mivel az Európa 2020 stratégiának az lenne a feladata, hogy segítse Európát a válságból való kilábalásban, valamint abban, hogy munkahelyek teremtése, valamint intelligens, fenntartható és befogadó növekedés útján erősebbé váljon; mivel ennek a stratégiának az alapját az Unió öt kiemelt célkitűzése képezi, azaz a foglalkoztatás előmozdítása, az innováció, kutatás és fejlesztés feltételeinek javítása, az éghajlatváltozás és az energiaügyi célok kezelése, az oktatási színvonal emelése és a társadalmi befogadás előmozdítása különösen a szegénység csökkentése révén,
whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
mivel az uniós költségvetés a reform erőteljes eszköze; és mivel hatását megsokszorozhatja a beruházásokat szolgáló magán és állami pénzforrások ehhez járuló mozgósítása, mely katalizátorként járulhat hozzá az uniós kiadások hatásainak megtöbbszörözéséhez; mivel az úgynevezett „méltányos megtérülés” elve gazdasági szempontból nem indokolható, hiszen nem veszi figyelembe az európai hozzáadott értéket, a továbbgyűrűző hatásokat és az uniós országok közötti szolidaritás szükségességét,
whereas the Union budget is a powerful agent for reform; and whereas its impact can be magnified if it mobilises additional sources of private and public finance to support investment, acting thus as a catalyst in the multiplying effect of Union spending; whereas the so-called ‘just retour’ principle has no economic rationale, since it does not take due account of European Added Value, spill-over effects and the need for solidarity between EU countries,
mivel az EUSZ 3. cikke értelmében Európa fenntartható fejlődésének olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon kell alapulnia, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul,
whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
mivel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve az uniós költségvetés végrehajtásának egyik alapelve; és mivel számos tagállam súlyos költségvetési kiigazításokra kényszerül az ország pénzügyei tekintetében; továbbá mivel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – eredményesség, hatékonyság, gazdaságosság – egyre fontosabb a közkiadások területén mind uniós, mind tagállami szinten,
whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
mivel a kiadásokra vonatkozó programoknak a változó szükségletekhez és körülményekhez való időnkénti hozzáigazítására irányuló intézkedések elégtelennek bizonyultak; és mivel részben a rendeletek és szabályozások bonyolult volta magyarázza az irányítási és ellenőrzési rendszerek nem kielégítő teljesítményét,
whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
mivel a jelenlegi 2007–2013-as időszakra vonatkozó MFF első négy éve világosan bebizonyította, hogy a pénzügyi keret nem képes az új fejleményekhez és prioritásokhoz való alkalmazkodásra a meglévő keretek veszélyeztetése nélkül; és mivel a jelenlegi MFF képtelennek bizonyult az új kötelezettségvállalások – Galileo, ITER, élelmiszer-eszköz vagy az európai gazdaságélénkítési terv – gyors befogadására,
whereas the first four years of the current 2007-2013 MFF have clearly illustrated the limits of the capacity of the financial framework to accommodate new developments and priorities without jeopardising existing ones; and whereas the current MFF has been incapable of responding rapidly to new commitments such as Galileo, ITER, the Food Facility or the European Economic Recovery Plan,
mivel a bruttó nemzeti jövedelem alapú források uniós finanszírozási rendszerbe való 1988-as bevezetését ideiglenes kiegészítésnek szánták a saját források csökkenése miatt, de meghosszabbították és éveken át végrehajtották, és ma ez az uniós költségvetési források fő eleme; mivel ez az uralkodó jelleg kihangsúlyozta a tagállamok nettó egyenlegének kiszámítására irányuló trendet, aminek következménye a visszatérítések, korrekciók, kivételek és kompenzációk sorozata, ami miatt a saját források jelenlegi rendszere rendkívül bonyolult és átláthatatlan, nem kapcsolódik kellőképpen a meglévő uniós politikákhoz, továbbá híján van a méltányosságnak, és ennélfogva képtelen az európai érdekű uniós szakpolitikák átlátható és eredményes finanszírozására, és végezetül teljességgel érthetetlen az európai polgárok számára,
whereas the introduction of the GNI resource in 1988 in the EU financing system was supposed to temporarily complement a decrease in own resources, but was prolonged and reinforced over the years and is today the main component of EU budgetary resources; whereas this predominance has emphasized Member States' tendency to calculate their net balance, the consequence of which is a series of rebates, corrections, exemptions and compensations which renders the current system of own resources excessively complex, opaque, with insufficient links to existing Union policies and lacks fairness and is therefore incapable to ensure a transparent and efficient financing of Union policies in the European interest, and is finally totally incomprehensible to the European citizens,
mivel a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról szóló, 2011. március 8-i állásfoglalásában az Európai Parlament jóváhagyta a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adó bevezetését, ami „hozzájárulhat a pénzügyi piacok rendkívül káros kereskedelmi modelljeinek kezeléséhez, mint amilyen például a rövid távú és automatizált, nagyfrekvenciájú kereskedelem, valamint a spekuláció visszaszorításához”;
whereas, in its resolution of 8 March 2011 on innovative financing at global and European level, the European Parliament approved the introduction of a Financial Transaction Tax (FTT), which ‘could help to tackle the highly damaging trading patterns in financial markets, such as some short-term and automated high-frequency trade transactions, and curb speculation’,
véleménye szerint az előttünk álló kihívások – népesedési helyzet, éghajlatváltozás vagy az energiaszűke – olyan területek, amelyeken az Európai Unió megmutathatja hozzáadott értékét mint olyan szervezet, amely jóval több a tagállamok összességénél;
Believes that the challenges ahead -whether demography, climate change or energy supply - are areas where the European Union, which is much more than the sum of its Member States, can demonstrate its added value;
megállapítja, hogy a jelenlegi válság és a közkiadásokat érintő komoly megszorítások megnehezítették a tagállamok számára, hogy továbblépjenek a gazdasági és szociális konvergencia felé vezető úton, valamint hogy teljes értékű résztvevői lehessenek a belső piacnak; határozott meggyőződése, hogy a válság megoldása az európai dimenzió erősítése és nem annak gyengítése;
Notes that the current crisis and severe constraints in public spending have made it more difficult for Member States to progress further in terms of growth, greater competitiveness, the pursuit of economic and social convergence and to participate fully in the internal market; strongly believes, that the solution to the crisis is more and not less Europe;
úgy véli, hogy a „Fenntartható források az Európai Unió számára” elsősorban és mindenekelőtt az uniós költségvetés „forrásrendszerének” annak érdekében történő újragondolására irányul, hogy a nemzeti hozzájárulások jelenlegi rendszerét valóban európai forrásokkal lehessen felváltani;
Considers that ‘Sustainable resources for the European Union’ means first and foremost to rethink the ‘resource system’ of the EU-Budget in order to replace the current national contributions with genuinely European resources;
megítélése szerint a közelmúlt eseményei azt mutatják, hogy az euróövezetnek merészebb gazdaságirányításra van szüksége, és hogy a szociális és gazdasági pillért nélkülöző monetáris pillér bukásra van ítélve; álláspontja szerint erre tekintettel alapvető fontosságú az Unió számára gazdaságirányítási rendszerének megerősítése az Európa 2020 stratégia végrehajtásának (a hosszú távú gazdasági növekedési ráta helyreállítása és garantálása) biztosítása, a mostani válság megismétlődésének megelőzése és az európai projekt védelme céljából;
Considers that the recent events show that the Euro zone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail; considers it essential for the Union to reinforce its system of economic governance in order to ensure the implementation of the EU2020 strategy (restore and to safeguard long-term economic growth rates), to prevent a repetition of the current crisis and to safeguard the European project;
A tudásalapú társadalom felépítése
Building a knowledge-based society
rámutat, hogy a válság felszínre hozta azokat a szerkezeti kihívásokat, amelyekkel a legtöbb tagállam gazdaságának szembe kell néznie: ezek az optimálistól elmaradó termelékenység, az államadóság magas szintje, magas költségvetési hiány, a strukturális munkanélküliség, a munkaerőpiac nem kielégítő rugalmassága, a korszerűtlenné vált szaktudás és az erőtlen növekedés; hangsúlyozza e szerkezeti kihívások meghaladása érdekében a beruházások szükségességét olyan kulcsterületeken, mint az oktatás, kutatás és innováció;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States' economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
emlékeztet rá, hogy a jelenlegi beruházási trendek folytatódása esetén 2025-re Ázsia töltheti be a vezető szerepet a tudományos és technológiai fejlődés terén; emlékeztet azonban arra is, hogy ezek a változások nem csak jelentős kihívásokat, hanem lehetőségeket is jelentenek, úgymint az EU exportlehetőségeinek meredek emelkedését; megállapítja, hogy az Unió a felsőfokú képzés területén is hátul kullog, ugyanis az európai egyetemek közül csak mintegy harminc található a világ első száz egyeteme között; hangsúlyozza, hogy Európa a szaktudást tekintve is elmarad a versenyben, és felhívja a figyelmet arra, hogy 2020-ra az eddiginél 16 millióval több munkahelyen lesz szükség magas szintű képzettségre, az alacsony szintű képzettséget igénylő munkahelyek száma pedig 12 millióval csökkenni fog;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world's top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
A munkanélküliség elleni küzdelem
Combating unemployment
megítélése szerint az Európai Unió előtt álló egyik legnagyobb kihívás a versenyképesség megtartása, a növekedés gyorsítása és a munkanélküliség magas szintjének leszorítása, a megfelelően működő munkaerőpiacra és a társadalmi feltételekre való összpontosítás létfontosságú a foglalkoztatási teljesítmény javításában;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth, combating high unemployment, focusing on properly functioning labour markets and on social conditions to improve employment performance, promoting decent work, guarantee workers' rights throughout Europe as well as working conditions and reducing poverty;
hangsúlyozza, hogy az Uniónak szembe kell néznie a demográfiai helyzet jelentette kihívással; megállapítja, hogy a munkában állók alacsonyabb száma és a nyugdíjas korosztályok létszámának növekedése további nyomást jelent majd a jóléti rendszerek és a gazdasági versenyképesség számára;
Insists that the Union must tackle its demographic challenge; notes that the combination of a smaller working population and a higher share of retired people will place additional strains on its welfare systems and its economic competitiveness;
aggályainak ad hangot amiatt, hogy a világ népességének 6 milliárdról 9 milliárdra történő növekedése fokozni fogja a természeti erőforrásokért folyó globális versenyt, és további nyomást helyez a környezetre; megállapítja, hogy az élelmiszer iránti igények 2050-re valószínűleg 70%-kal nőnek, továbbá a nyersanyagok fenntarthatatlan kiaknázása, felhasználása és kezelése az emberekre káros és költséges, az élelmiszer-termelés, a természetvédelem és az energiatermelés közötti versenyt, valamint áremelkedéseket és spekulációt kényszerít, fenyegetve a gazdaság és az élelmiszerellátás biztonságát és még inkább hozzájárulva az éghajlatváltozáshoz; ennek súlyos következményei lehetnek az ipar számára az üzleti lehetőségek szempontjából, ideértve a nyersanyagokhoz való hozzáférés szűkülését, a gazdasági biztonságra leselkedő veszélyeket és az éghajlatváltozás súlyosbodását; hangsúlyozza ezért, hogy az EU-nak haladéktalanul cselekednie kell, és vezető szerepet kell vállalnia a fenntartható erőforrásokat felhasználó gazdaság felé történő elmozdulásban;
Is concerned that the expansion of the world population from 6 to 9 billion will intensify global competition for natural resources and put additional pressure on the global and local environment; notes that demand for food is likely to grow by 70 % by 2050 and that the inefficient and unsustainable use and management of raw materials and commodities exposes citizens to harmful competition between food, nature preservation and energy production, as well as costly price shocks; it can have also severe consequences for industry with regard to business opportunities, including restrictions on access to raw materials, threatening economic security and contributing to climate change; stresses therefore the need for the EU to immediately take action and lead the process towards an economy based on sustainable use of resources;
támogatja azt a gondolatot, hogy az összes uniós finanszírozásnak együttesen el kell vezetnie az európai környezet általános állapotának javulásához az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább a mostani uniós jogszabályokban kitűzött célkitűzésekkel egyező mértékű csökkentésével; javasolja ezért, hogy az uniós pénzeszközök elköltésének kedvező és kedvezőtlen éghajlati és környezeti hatásait összesítve elemezzék;
Supports the idea that the ensemble of all EU funding taken together should lead to an improvement in the general state of the European environment hereunder a reduction in GHG emissions that at least corresponds to the objectives in the present EU legislation; proposes therefore that positive and negative climate and environment effects of the spending of EU-funds should be analysed on aggregated levels;
véleménye szerint ma sebezhetőbbnek is érezzük magunkat, mivel a globalizáció eltüntette a határokat a szabadság, a jog érvényesülése és a biztonság belső és külső formái között; meggyőződése, hogy a 21. század biztonsági kihívásainak kezelésére és az alapvető jogok és a személyes szabadságok megóvására ezért globális és megelőző válaszokat kell találni, márpedig ilyen válaszok csak az Unióhoz hasonló méretű szereplőtől várhatók; meggyőződése, hogy az Unió biztonságának külső dimenziója szorosan kapcsolódik a harmadik országokban uralkodó demokráciához, jogállamisághoz és felelősségteljes kormányzáshoz, valamint hogy az EU-t különleges felelősség terheli az ehhez való hozzájárulásban;
Takes the view that globalisation has increased a sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of freedom, justice and security; is convinced that addressing 21st century security challenges while safeguarding fundamental rights and personal freedoms therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the Union can provide; is convinced that the external dimension of EU security is closely connected to democracy, rule of law and good governance of third countries and that the EU has a special responsibility to contribute to this;
meggyőződése, hogy az Uniónak – politikai, gazdasági és kereskedelmi nagyhatalomként – teljes értékű szerepet kell játszania a nemzetközi színtéren; emlékeztet rá, hogy a Lisszaboni Szerződés új eszközöket biztosít az európai érdekek és értékek világszintű érvényesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az Unió globális szinten csak akkor jelenthet többletértéket, illetve akkor lehet befolyással a globális politikai döntésekre, ha képes az együttes fellépésre; hangsúlyozza, hogy az erősebb külső képviseletnek kéz a kézben kell haladnia az erőteljesebb belső koordinációval;
Is convinced that the Union, as a major political, economic and trading power, must play its full role on the international stage; recalls that the Treaty of Lisbon gives new tools to better project European interests and values worldwide; emphasises that the Union will add value on the global scene and influence global policy decisions only if it acts collectively; insists that stronger external representation will need to go hand in hand with stronger internal co-ordination;