natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy az állami és szociális kiadások jelentős része produktív kiadás is lehet, ha olyan projektekre irányul, amelyek jótékony hatással vannak a fizikai- és humántőke felhalmozódására és az innováció előmozdítására; hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az adósságteher növekedését annak biztosítása érdekében, hogy a kamatlábak növekvő költségei ne szorítsák ki a döntő fontosságú szociális kiadásokat; hangsúlyozza, hogy az egyre szűkülő erőforrások miatt javítani kell az állami szektor kiadásainak minőségét;
Emphasises that a substantial proportion of public-sector and welfare spending can be productive expenditure if it is directed towards projects that have a beneficial impact on the accumulation of physical and human capital and on the promotion of innovation; underlines the need to control the increase in the debt burden in order to ensure that rising interest-rate costs do not squeeze out crucial welfare spending; stresses that ever more scarce resources make it essential to improve the quality of public-sector spending;
hangsúlyozza, hogy a „szociális védőhálókhoz” hasonló a szociális védelmi rendszerek különösen hatékonynak bizonyultak válsághelyzetekben; hangsúlyozza, hogy az államháztartás stabilitása előfeltétele annak, hogy ez a jövőben is így legyen;
Emphasises that the role of social protection systems as ‘social safety nets’ has proven particularly effective in times of crisis; underlines that stable public finances are a precondition for ensuring that this is also the case in the future;
emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjbiztosítási rendszerek hosszú távú fenntarthatósága nem csupán a demográfia alakulásától függ, hanem az aktív lakosság produktivitásától (ami befolyásolja a potenciális növekedést) és attól is, hogy a GDP hány százalékát fordítják az említett rendszerek finanszírozására; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartások konszolidálása, valamint az adósság és a hiány szintjének csökkentése fontos tényezők a fenntarthatóság szempontjából;
Points out that the long-term sustainability of statutory pension schemes depends not only on population trends, but also on the productivity of the active population (which affects the potential growth rate), the effective retirement age and the proportion of GDP allocated to the financing of such schemes; stresses, further, that consolidating public finances and reducing of debt and deficit levels are important factors for sustainability;
megállapítja, hogy a demográfiai változások, különösen a népesség elöregedése azt jelenti, hogy az állami nyugdíjrendszereket sok tagállamban – különösen a járulékfizetési alap tekintetében – időről időre meg kell reformálni ahhoz, hogy pénzügyileg fenntarthatók maradjanak;
Notes that changing demographics, especially an ageing population, mean that state pension schemes in many Member States have to be reformed from time to time, especially as regards the contributive base, so as to keep them financially sustainable;
hangsúlyozza, hogy az adósságteher növekedszik abban az esetben, ha a reálkamat meghaladja a GDP növekedési mértékét, a piac pedig súlyosabbnak ítéli a kockázatokat abban az esetben, ha az adósságterhek növekvő tendenciát mutatnak;
Points out that the debt burden increases when real interest rates are higher than the GDP growth rate, and that markets assess risks as more serious when the debt burden increases;
úgy véli, hogy az államkölcsönöket terhelő kamatok mértéke tükrözi, hogy a piacok hogyan értékelik a tagállam adósságának fenntarthatóságát;
Takes the view that interest rates for government borrowing reflect how markets value the debt sustainability of a Member State;
megállapítja, hogy a növekvő hiányok költségesebbé teszik a hitelfelvételt, részben amiatt, hogy a piacok nagyobbnak értékelik a kockázatokat, ha az adósságteher növekedése gyorsabb a gazdasági növekedésnél és a hiteltörlesztési képesség növekedésénél;
Points out that rising deficits make borrowing more expensive, partly due to the fact that markets assess risks as more serious when the debt burden is increasing faster than economic growth and the ability to pay back loans;
hangsúlyozza, hogy a jelenlegi pénzügyi válság a lehető legegyértelműbben rávilágított a pénzügyi piacok stabilitása és az államháztartás fenntarthatósága közötti közvetlen kapcsolatra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok tekintetében megerősített és integrált felügyeleti jogszabályokra van szükség, amelyeknek erőteljes fogyasztó- és befektetővédelmi mechanizmusokat foglalnak magukban;
Stresses that the current financial crisis has emphasised in the clearest possible way the direct link between financial market stability and the sustainability of public finances; emphasises, in that context, the need for strengthened and integrated supervisory legislation on financial markets that include strong mechanisms for consumer and investor protection;
felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a tagállamok adósságának minőségéről;
Asks the Commission to carry out studies to assess the quality of the Member States' debts;
megállapítja, hogy a tagállamok államháztartásának hitelességéhez hatékony és valóban független statisztikai irányításra, valamint megfelelő bizottsági felügyeletre van szükség;
Notes that if Member State public finances are to be credible, effective and genuinely independent statistical governance and proper Commission oversight are required;
különösképpen javasolja, hogy a Bizottság mérje fel a tagállamok által a gazdaságuk élénkítése érdekében megvalósított adókiadások termelésre és a költségvetésre, valamint a foglalkoztatás ösztönzésére és védelmére gyakorolt hatását;
Suggests, in particular, that the Commission assess the effects of the fiscal spending deployed by the Member States in order to kick-start their economies, in terms of its impact on production, on government accounts and in stimulating and protecting employment, both in the short and long term;
megállapítja, hogy továbbra is a Stabilitási és Növekedési Paktum képezi a fegyelem gerincét az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának elérése érdekében, és hogy a tagállamoknak a kedvező időszakokban államháztartási többletet kellene kigazdálkodniuk, hiányt pedig csak nehéz időszakokban lehetne képezniük;
Notes that the SGP still forms the backbone of discipline required to achieve the long-term sustainability of public finances and that the Member States should run surpluses on their public finances in ‘good times’ and deficits only in ‘bad times’;
hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli, több európai gazdaság elleni spekulatív támadások elsődleges célpontja maga az euró és az európai gazdasági konvergencia volt; ebben az értelemben meggyőződése, hogy az európai problémák európai megoldásokat igényelnek, amelyeknek belső eszközökből kell állniuk az esetleges nemteljesítési kockázat elkerülése érdekében, a nemzeti pénzügyi fegyelem és a pénzügyi támogatás végső lehetőségként igénybe vehető mechanizmusának együttes alkalmazásával;
Stresses that recent speculative attacks against several European economies had as their primary target the euro itself and European economic convergence; in that sense, is convinced that European problems need European solutions, which should offer internal means of avoiding any risk of defaults by combining national fiscal discipline with last-resort mechanisms of financial support;
kéri, hogy a strukturális hiányt az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának meghatározására alkalmas mutatók egyikeként kezelje;
Calls for the structural deficit to be one of the indicators used in determining the long-term sustainability of public finances;
úgy véli, hogy a megújított növekedési és foglalkoztatási stratégia kulcsfontosságú tényezőként hozzájárulhat az Európai Unióban a fenntartható államháztartáshoz; úgy véli, hogy az Európai Uniónak modernizálnia kell gazdaságát, különösen iparbázisát; átcsoportosítást szorgalmaz az EU és a tagállamok költségvetésében a kutatási és innovációs befektetések növelésének irányába; rámutat, hogy az EU új 2020-as stratégiájának sikeréhez jogi kötőerővel rendelkező eszközök szükségesek;
Regards a renewed growth and jobs strategy as a key contributor to sustainable public finances in the European Union; believes that the European Union needs to modernise its economy and particularly its industrial base; calls for a reallocation of funding in the EU and the Member States' budgets towards greater investment in research and innovation; points out that the new Europe 2020 strategy needs binding instruments to succeed;
felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszú távú kihívások mértékének felmérése céljából állandó ellenőrzés alatt kell tartani az uniós országok államháztartási stabilitását; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartási ágazat és a szociális rendszerek, például a nyugdíjrendszer kötelezettségeiről rendszeresen tájékoztatni kell a nyilvánosságot;
Highlights the need for the sustainability of public finances in EU Member States to be constantly monitored in order to assess the extent of long-term challenges; also highlights the need for the regular publication of information on open public-sector liabilities and the liabilities of social systems, e.g. pension schemes;
felhívja a Bizottságot, hogy az államháztartások hosszú távú fenntarthatósági résének csökkentését tekintse az EU 2020-as stratégiája alapvető részének;
Calls on the Commission to consider the reduction of long-term sustainability gaps in public finances as an essential part of the EU 2020 strategy;
felhívja a tagállamokat, hogy fenntarthatósági réseik megszüntetése után az államadósság GDP-hez viszonyított arányát legfeljebb 60%-ra csökkentsék;
Calls on the Member States, after plugging their sustainability gaps, to reduce their public debt-to-GDP ratio to a maximum of 60%;
emlékeztet rá, hogy a tőkepiaci kamatlábkülönbségek a tagállamok fizetőképességének fő mutatói;
Points out that the interest rate spreads on the capital markets are the main indicators of the solvency of individual Member States;
rendkívül aggályosnak találja a statisztikák minősége terén az EU-n belül és különösen az euroövezetben megfigyelhető különbségeket;
Is extremely worried about the disparities in the quality of statistics that can be observed in the EU in general and in the eurozone in particular;
rámutat, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága szintén alapvető összefüggésben áll az EU költségvetésével és annak finanszírozásával;
Points out that the long-term sustainability of public finances is also fundamentally linked to the EU budget and its financing;
hangsúlyozza a többéves pénzügyi keret által igencsak korlátozott EU-költségvetés rendkívül pozitív szerepét a válság okozta hatásoknak az európai fellendülési terv finanszírozása, valamint a pénzeszközöknek a kiemelt területek felé történő átcsoportosítása révén történő enyhítésében; sajnálja azonban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság leküzdésére, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására nem koordinálják megfelelően a tagállamok fiskális és gazdaságpolitikáit;
Highlights the very positive role of the EU budget, albeit much limited by the MFF, in mitigating the effects of the crisis through the financing of the European Recovery Plan and the redeployment of funds towards priority areas in that regard; deplores, however, the lack of adequate coordination between Member States' economic and fiscal policies to combat the economic and financial crisis as well as to ensure the long-term sustainability of public finances;
megállapítja, hogy a gazdasági válság következtében megnövekedett munkanélküliség és felhalmozott adósság, illetve a növekedés mérséklődése nem felel meg a fenntartható államháztartásra irányuló célkitűzéseknek; tudomásul veszi, hogy a tagállamok kénytelenek pénzügyi konszolidációt végrehajtani, és hogy a hitelköltségek csökkentése érdekében javítaniuk kell az államháztartások fizetőképességét, de szükségesnek tartja, hogy mindez méltányosan és ésszerű időkereteken belül történjék, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az állami beruházások, a kutatás, az oktatás és a fejlesztés terén válogatás nélkül alkalmazott megszorítások negatívan hatnak a növekedési kilátásokra, a foglalkoztatásra és a társadalmi integrációra, ezért úgy véli, hogy e területeken továbbra is támogatni, adott esetben pedig növelni kell a hosszú távú beruházásokat;
Notes that the increase in unemployment and government debt and the reduction in growth caused by the economic crisis are at odds with the sustainable public finance objective; notes the need for the Member States to consolidate their accounts and improve the liquidity of public finance in order to lower the cost of debt, but also the need for this to be done in a balanced way and within a reasonable time frame, taking into account the particular circumstances in the Member States; stresses, however, that indiscriminate cuts in public investment, research, education and development will have a negative impact on prospects for growth, employment and social inclusion, and considers, therefore, that long-term investment in these areas must continue to be promoted, and where necessary expanded;
hangsúlyozza, hogy a jelenlegi fellendülés még mindig bizonytalan, és a legtöbb tagállamban továbbra is nő a munkanélküliség, ami különösen a fiatalokat sújtja; szilárdan hiszi, hogy a munkanélküliség jelentős és tartós csökkentése nélkül nem lehet a gazdasági válság végéről beszélni, és kiemeli, hogy az európai jóléti államok bebizonyították értéküket a stabilitás biztosítása és a fellendüléshez való hozzájárulásuk vonatkozásában;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
alapvető fontosságúnak tartja, hogy megfelelően felmérjék a válságnak a társadalomra és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, és meghatározzák a válságból való kilábalást célzó, a foglalkoztatás, a képzés, a fokozott gazdasági aktivitáshoz vezető beruházások támogatásán, valamint a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és termelékenysége és az ipari fellendülés fokozásán alapuló európai stratégiát, biztosítva ugyanakkor a versenyképes fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; úgy véli, hogy e célkitűzéseknek kell az „Európa 2020” stratégia középpontjában állniuk;
Regards it as essential to assess properly the social and employment-related effects of the crisis and to formulate at EU level a recovery strategy based on support for employment, training, investments that lead to high economic activity, the boosting of business competitiveness and productivity, especially for SMEs, and the revitalisation of industry, whilst ensuring its transition towards a competitive sustainable economy; believes that these objectives should be at the heart of the Europe 2020 strategy;
úgy véli, hogy a gazdasági fellendülést szolgáló stratégia nem termelhet ki új strukturális egyensúlyproblémákat, és nem mélyítheti a jövedelmek közötti szakadékot, amelyek visszavetik a termelékenységet és a gazdaság versenyképességét, hanem ezen egyenlőtlenségek leküzdéséhez szükséges reformokat kell bevezetnie; azon a véleményen van, hogy a tagállamok által végrehajtott pénzügyi és adóügyi intézkedéseknek védelmezniük kell a munkabéreket, a nyugdíjakat, a munkanélküli juttatásokat és a háztartások vásárlóerejét anélkül, hogy veszélyeztetnék az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát vagy a tagállamok azon képességét, hogy a jövőben is biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households' purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States' capacity to provide essential public services in the future;
megjegyzi, hogy a népességnek az elkövetkezendő évtizedekre jelzett elöregedése példa nélküli kihívást állít az Unió országai elé; úgy véli ezért, hogy a válságellenes intézkedéseknek elvileg nem szabadna hosszú távú következményekkel járniuk az államháztartásra nézve, illetve a jelenlegi hitelek visszafizetése tekintetében nem róhatnának túlzott terheket az eljövendő generációkra;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gazdaságélénkítést összekössék a strukturális munkanélküliség, mégpedig különösen a fiatalok, az idősek, a fogyatékkal élők és a nők körében tapasztalható munkanélküliség ellen fellépő politikákkal, amelyek célja a minőségi foglalkoztatás növelése, ezáltal a munkavégzés és a beruházások termelékenységének fokozása; e tekintetben fontosnak tartja a humántőke minőségének javítására irányuló politikákat – mint az oktatás- vagy az egészségügyi politikák –, amelyek célja a termelékenyebb, és hosszabb ideig munkaképes munkaerő megteremtése, illetve a szakmai tevékenység időtartamát meghosszabbító politikákat; kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a foglalkoztatási és a munkaerő-piaci politikákra és intézkedésekre, az „EU 2020” stratégia középpontjába helyezve azokat;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
úgy véli, hogy az államháztartás fenntarthatósága nagymértékben függ a foglalkoztatás szintjének a demográfiai és költségvetési kihívásoknak való megfelelés érdekében történő emelésétől, különös tekintettel a nyugdíjalapok fenntarthatóságára; úgy véli továbbá, hogy a meglévő európai humántőke középtávon fenntartható a bevándorlók munkaerőpiacra történő integrálásához és az állampolgári jogok megadásához vezető megfelelő bevándorlási politikák révén;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás szintjének növelése elengedhetetlen ahhoz, hogy az EU megbirkózzon a népesség elöregedésének problémájával, továbbá kiemeli, hogy a magas munkaerő-piaci részvétel előfeltétele a gazdasági növekedésnek, a társadalmi integrációnak, valamint a fenntartható és versenyképes szociális piacgazdaságnak;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
úgy véli, hogy az „EU 2020” stratégiának egy gazdaság-, foglalkoztatás- és szociálpolitikai paktum formájában kellene testet öltenie, amelynek célja az európai gazdaság versenyképességének fenntartása, és amely a mindenkire kiterjedő munkaerő-piaci integrációra mint a polgárok társadalmi kirekesztése elleni legjobb védelemre összpontosít; hangsúlyozza, hogy pozitív szinergiák létrehozása érdekében a politikáknak kölcsönösen támogatniuk kell egymást; úgy véli, hogy a stratégiának útmutatókon és – amennyiben lehetséges – nemzeti és európai szinten mérhető és összehasonlítható mutatókon és viszonyítási pontokon kellene alapulnia;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level;
úgy véli, hogy az európai szinten koordinált és a fenntartható növekedésre, a minőségi foglalkoztatásra, valamint a szociális jóléti rendszerek életképességének biztosításához szükséges reformokra berendezkedett államháztartás a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válság következményeire, illetve a demográfiai változások és a globalizáció által támasztott kihívásokra adott szükséges válaszok egyike;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjrendszerek hosszú távú egyensúlya nemcsak a demográfiai helyzet alakulásától függ, hanem a munkavégző – a potenciális növekedés mértékét befolyásoló – lakosság termelékenységétől, illetve a GDP e rendszerek finanszírozására fordított hányadától;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
kiemeli a nyugdíjreformról szóló, nemsokára elkészülő zöld könyv jelentőségét, és úgy véli, elengedhetetlen fenntartható, biztos és diverzifikált, munkaerő-piaci teljesítményhez és pénzügyi piacokhoz kötött, különböző finanszírozási forrásokkal rendelkező nyugdíjrendszerek kidolgozása, amelyek állami, önkéntes munkáltatói és egyéni rendszereket magukba foglaló vállalati rendszerek formájában valósulhatnak meg, és hogy e rendszerek kialakítását a szerződéseken és az adózáson keresztül is ösztönözni kell; ennélfogva elismeri annak fontosságát, hogy az uniós polgárok tisztában legyenek a nyugdíjrendszerrel;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;