natgillin/translations-raw huggingface dataset:
202 cikk – 3 bekezdés
Article 202 – paragraph 3
A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 203. és 204. cikk határozza meg.
The powers to adopt the delegated act are conferred on the Commission subject to the conditions laid down in Articles 203 and 204.
E rendelet felülvizsgálatakor a Bizottság átdolgozott, felhatalmazáson alapuló rendeletet terjeszt elő.
Whenever this Regulation is subject to a review, the Commission shall submit a revised delegated regulation.
203 cikk – cím
Article 203 – Title
teljesen vagy részben, jövőbeli hatállyal
The delegation of power referred to in
A felhatalmazás visszavonásával
The institution which has commenced an internal procedure for deciding whether to revoke the delegation of power
és a felhatalmazáson alapuló rendelet teljes vagy részbeni hatályon kívül helyezésével
and whether to repeal the delegated regulation, in full or in part,
vagy hatályon kívül helyezéséről,
or repeal
A felhatalmazás egy részének visszavonásával és adott esetben a felhatalmazáson alapuló rendelet teljes vagy részbeni hatályon kívül helyezésével kapcsolatos döntés meghozatalát követően a Bizottság ésszerű időn belül javaslatot nyújt be e rendelet és/vagy az átdolgozott, felhatalmazáson alapuló rendelet felülvizsgálatára.
Within a reasonable time after a decision has been taken on a revocation of part of the delegation of power and, where applicable, a repeal, in full or in part, of the delegated regulation, the Commission shall submit a proposal for the revision of this Regulation and/or a revised delegated regulation.
Módosítás 255
Amendment 255
Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő
The European Parliament and the Council may object to
Bizottság által a 196b., 196c. és 199. cikk szerint javasolt,
regulation proposed by the Commission under Articles 196b, 196c and 199
felhatalmazáson alapuló
within a period of
204 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés
Article 204 – paragraph 2 – subparagraph 1
Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló
If, on expiry of that period, neither the European Parliament nor the Council has objected to the delegated
ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.
it shall be published in the Official Journal of the European Union and shall enter into force at the date stated therein.
Az Európai Parlament vagy a Tanács e cikkel összhangban kifogást emelhet az átdolgozott, felhatalmazáson alapuló rendelet
The European Parliament or the Council may object to such a revised delegated regulation in accordance with this Article.
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor felkérheti a Bizottságot, hogy nyújtson be részben vagy teljesen átdolgozott, felhatalmazáson alapuló rendeletet.
The European Parliament or the Council may request the Commission at any time to submit a partially or completely revised delegated regulation.
az EUMSZ 322.
in accordance with the procedure laid down by Article 322
és az Euratom-Szerződés 183. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.
of the TFEU and Article 183 of the Euratom Treaty.
Módosítás 260
Amendment 260
Az 56. cikk
Article 56 shall apply
Az 56. cikk
Article 56 shall
Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet
The functions of existing bodies under Council Regulation (EC) No 1083/2006
szerinti meglévő szervek feladatait nem érinti e szervek akkreditálása.
shall remain unaffected by the accreditation of such bodies.
Az 5. cikk (4) bekezdése a rendelet közzétételétől kezdve azonnali hatállyal alkalmazandó.
Article 5(4) shall have immediate effect as from the publication of this Regulation.
Módosítás 261
Amendment 261
A felhatalmazáson alapuló rendelet részletes szabályokat tartalmazhat az Uniónak nyújtott adományok elfogadásáról.
The delegated regulation may contain detailed rules on the acceptance of donations made to the Union.
A felhatalmazáson alapuló rendelet részletes szabályokat tartalmazhat a költségvetés osztályozására vonatkozóan.
The delegated regulation may contain detailed rules concerning the classification of the budget.
Az Európai Parlament 2011. október 26-i állásfoglalása az új készségek és munkahelyek menetrendjéről ( 2011/2067(INI) )
European Parliament resolution of 26 October 2011 on the Agenda for New Skills and Jobs ( 2011/2067(INI) )
tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0682 ),
having regard to the communication from the Commission of 23 November 2010 on an Agenda for new skills and jobs: a European contribution towards full employment ( COM(2010)0682 ),
tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó, „Az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része” című iránymutatásokról szóló, 2010. szeptember 8-i álláspontjára, HL C 308.
having regard to its position of 8 September 2010 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines OJ C 308 E, 20.10.2011, p.
tekintettel az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására, HL C 308.
having regard to its resolution of 7 September 2010 on developing the job potential of a new sustainable economy OJ C 308 E, 20.10.2011, p.
tekintettel a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és zöld gazdaságot szolgáló foglalkoztatáspolitikákról szóló, 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre,
having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on ‘Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy’,
tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP) zöld munkahelyekhez szükséges készségekről szóló, 2010-es tanulmányára,
having regard to the study of the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) ‘Skills for Green Jobs’, 2010,
tekintettel az „Európa jövőjéhez szükséges képesítések: a szakmai képesítésekre vonatkozó igények előrejelzése” című, 2009. májusi CEDEFOP-tanulmányra,
having regard to the CEDEFOP study of May 2009 entitled ‘Skills for Europe's future: anticipating occupational skill needs’,
tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ),
having regard to the communication from the Commission of 3 March 2010 on Europe 2020: a strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ),
tekintettel az „Éves növekedési jelentés: az EU válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása” című, 2011. január 12-i bizottsági közleményre ( COM(2011)0011 ), és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz csatolt tervezetére,
having regard to the communication from the Commission of 12 January 2011 on the Annual Growth Survey: advancing the EU's comprehensive response to the crisis ( COM(2011)0011 ), and the Draft Joint Employment Report annexed thereto,
tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre ( COM(2011)0078 ),
having regard to the communication from the Commission of 23 February 2011 on the Review of the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2011)0078 ),
tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0642 ),
having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy ( COM(2010)0642 ),
tekintettel az „Előrelépés a közös európai célkitűzések felé az oktatásban és a képzésben” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( SEC(2011)0526 ),
having regard the Commission staff working document on ‘Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training’ ( SEC(2011)0526 ),
tekintettel a Fogyatékos Emberek Számára Szolgáltatást Nyújtó Szervezetek Európai Szövetségének (EASPD) jelentésére, amely szerint a fokozódó európai munkanélküliség mellett egyre nehezebbé válik a fogyatékkal élők számára a munkaszerzés és a munkában maradás, továbbá tekintettel arra, hogy számos országban a fogyatékkal élők között nagyobb mértékű a munkanélküliség, mint a nem fogyatékkal élők körében,
having regard to the report by the European Association of Service Providers for Persons with Disabilities (EASPD) indicating that, with unemployment in Europe on the increase, it is becoming harder for people with disabilities to obtain and remain in work, and to the fact that in many countries the level of unemployment among people with disabilities is higher than that among non-disabled people,
tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0491 ),
having regard to the communication from the Commission of 21 September 2010 on Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
tekintettel a 2011–2020-as időszakra vonatkozóan a nemek közötti egyenlőség európai paktumáról szóló, 2011. március 7-i tanácsi következtetésekre,
having regard to the Council conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for gender equality for the period 2011-2020,
tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére ( A7-0320/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0320/2011 ),
mivel az Eurostat legfrissebb adatai szerint a globális gazdasági válság következtében a munkanélküliség aránya 9,5%-ra nőtt az Európai Unióban, ami összesen 22 828 millió embert jelent, akiknek 19,4%-a tartósan munkanélküli; mivel az ifjúsági munkanélküliség aránya 20,4%, és egyes tagállamokban eléri akár a 40%-ot is,
whereas the global economic crisis has raised the unemployment rate in the European Union to a current 9,5 %, which represents 22,828 million people in total, of whom 19,4 % are long-term unemployed, according to recent EUROSTAT figures; whereas youth unemployment stands at 20,4 %, reaching as much as 40 % in some Member States,
mivel a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a 2020-as célok elérése mozgatórugójának számító kkv-k körében több mint 3,5 millió állás szűnt meg a gazdasági válság következtében,
whereas SMEs, which are a driving force for economic growth, job creation and the achievement of the 2020 goals, have shed more than 3.5 million jobs as a result of the economic crisis,
mivel a 2008-as gazdasági válság következményeként az elsődleges és a gyártási ágazatok a vártnál több munkahelyet veszítettek el és a becslések szerint 2020-ig mintegy 2,5 millió munkahelyet fognak elveszíteni,
whereas as a consequence of the economic crisis of 2008, primary and manufacturing sectors lost more jobs than expected and are still projected to lose around 2.5 million jobs by 2020,
mivel a 2008-as gazdasági recesszió a készségek iránti keresletet és a kínálatot egyaránt érintette a foglalkoztatási ágazatban, és ezzel drasztikusan növelte a munkavállalási kilátásokkal kapcsolatos bizonytalanságot, valamint hangsúlyosabbá tette annak szükségességét, hogy az emberek jobban tájékozódjanak a munkaerőpiac foglalkoztatási kilátásairól,
whereas the economic recession of 2008 affected both skill demand and supply in the employment sector, thus increasing dramatically the uncertainty about job prospects and fostering the need for people to be better informed about employment prospects of the labour market,
mivel a több tagállamban is érvényesített megszorító intézkedések egybeestek a munkanélküliség igen jelentős emelkedésével, és azért részben felelőssé is tehetők,
whereas austerity measures being pursued in a number of Member States have coincided with, and are partly responsible for, very significant increases in unemployment,
mivel a politikai döntéshozóknak meg kell védeniük a polgárokat a munkanélküliség kockázatával szemben, annak biztosítása révén, hogy a munkaerő-állomány rendelkezik a foglalkoztathatóságának maximalizálására alkalmas készségekkel,
whereas policy-makers need to protect citizens against the risk of unemployment, by ensuring that the workforce has the suitable skills to maximise its employability,
mivel az új technológiák előrehaladása és az európai gazdaságok szerkezetében bekövetkező változások elengedhetetlenné teszik, hogy az egyének a munkával töltött életszakaszuk során frissítsék és javítsák készségeiket,
whereas advances in new technologies and changes in the structure of the European economies have made it indispensable for individuals to update and ameliorate their skills during their working life,
mivel a szociális, erőforrás-hatékony, környezetbarát és versenyképes gazdaság előmozdítása egyike az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek,
whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
mivel a szolgáltatási ágazat – értékesítés, vagyonvédelem, takarítás, étkeztetés, gondozás és személyi szolgáltatások stb. – a várakozások szerint továbbra is nagyszámú munkahelyet fog biztosítani mostantól 2020-ig, és a leggyorsabban növekvő terület lehet,
whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
mivel az agrárélelmiszer-ipari ágazat globális szinten kezdi visszanyerni jelentőségét, ami más jellegű és magasabb szintű készségeket tesz szükségessé, ugyanakkor erőteljesen csökkenti az alacsony képzettséget igénylő munkahelyek számát,
whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
mivel a fenntartható növekedés elérése és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés, a környezetvédelem és az új zöld technológiák kifejlesztése a megfelelő készségek rendelkezésre állását igényli a jövőben,
whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
mivel a technológiai változás és a munkaszervezés új trendjei az ágazatokban természetes módon befolyásolják a foglalkoztatási formákat az egyes foglalkozásokhoz szükséges készségek és képesítési szintek szempontjából,
whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
mivel a gazdaságok egyre inkább kreatív, interaktív, kommunikációs és problémamegoldó készségeket kívánnak meg a munkahelyeken, miközben az alacsony képzettséget igénylő munkahelyeket vagy a rutinjellegű feladatokat ellátó munkavállalókat a foglalkoztatás megszűnésének jelentős kockázata fenyegeti,
whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
mivel az alacsony képzettségű vagy készségszintű munkavállalók – az egyéb kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokba tartozó munkavállalók mellett – jobban ki vannak téve a munkahely elvesztése, a bizonytalan foglalkoztatási feltételek és a szegénység kockázatának, hacsak nem megfelelő képzési és átképzési lehetőségeket kínálnak számukra, amelyek segítségével lépést tudnak tartani a munkaerő-piaci követelményekkel,
whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
mivel a képzés és a felsőoktatás hosszú távú hatékonysága különböző tényezőktől függ, mint például a minőségi oktatás és képzés elérhetősége, a mindenki számára biztosított esélyegyenlőség és akadálymentes hozzáférés, a gondozási szolgáltatások elérhetősége, folyamatos állami beruházások, az államháztartás állapota és hatékony igazgatása, valamint az egyéni és a munkaerő-piaci szükségletek jobb meghatározása,
whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
mivel az EU vállalta az iskolázottsági szintek növelését, a korai iskolaelhagyók arányának kevesebb mint 10%-ra történő csökkentését 2020-ig, valamint a felsőfokú vagy azzal egyenértékű tanulmányokat elvégzők arányának legalább 40%-ra történő emelését,
whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
mivel a magas szintű műszaki és tudományos képesítéseket igénylő munkahelyek száma várhatóan nőni fog, és 2020-ban az összes munkahely mintegy felét középszintű képesítéssel rendelkező munkavállalók számára kínálják majd, 35%-ához pedig magas szintű képesítésre lesz szükség (szemben a mai 29%-kal), és mivel a fenntartható gazdaság megteremtése érdekében további új képesítésekre lesz szükség valamennyi foglalkozás és készségszegmens terén,
whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
mivel az EU-ba irányuló, az onnan kiinduló, illetve az azon belüli migráció, valamint a demográfiai változások sokféleképpen befolyásolják az aktív népesség jövőbeli létszámát és összetételét a tagállamokban, és fontos következményekkel járnak a készségek iránti keresletre és kínálatra, különösen azon tagállamokban, amelyek népessége gyorsan csökken, vagy amelyek jelentős mértékű „agyelszívással” néznek szembe,
whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
mivel a migráns munkavállalók kompetenciáit és készségeit gyakran nem ismerik el megfelelően és nem is használják ki kellőképpen, és mivel a migráns munkavállalók gyakran többek között azért is néznek szembe nehézségekkel a munkaerőpiachoz, valamint az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés terén, mert nem ismerik munkaügyi és szociális jogaikat, és nem vesznek részt munkavállalói szövetségekben; mivel ebből adódóan a bevándorlók oktatáshoz, képzéshez és foglalkoztatáshoz való hozzáférését támogató integrációs politikák jelentős mértékben hozzájárulhatnak a jövőbeni munkaerő-piaci szükségletek kielégítéséhez,
whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
mivel, bár a mikrohitel a nők vállalkozásának és a családi vállalkozások létrejöttének elengedhetetlen eszköze, a nők továbbra is alulreprezentáltak a vállalkozói szférában az Európai Unióban, hiszen a vállalkozók teljes létszámának átlagosan csupán 30%-át teszik ki;
whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
mivel az egyetemi diplomát szerző diákok több mint 60%-a nő; mivel túl kevés nő és lány érdeklődik a tudományos ágazatok iránt, aminek következtében erős ágazati szegregáció figyelhető meg; továbbá mivel az informatikai ágazatban a nők és a férfiak foglalkoztatása közötti nemi aránytalanság az idők során szélesedett, ahelyett hogy szűkült volna;
whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men's employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
mivel a nők hátrányos helyzetben vannak a munkaerőpiacon, és aránytalanul magas számban képviseltetik magukat a részmunkaidős foglalkoztatásban, valamint a munkavégzés új, gyakran bizonytalan formáiban, illetve akadályokba ütköznek a szociális jogokhoz, a szociális védelemhez és a juttatásokhoz való teljes körű hozzáférés terén,
whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
mivel a fenntartható gazdasági növekedés növelheti a megfelelő munkahelyek számát és szerte az EU-ban hozzájárulhat a gazdaságok fellendüléséhez,
whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
mivel az EU továbbra is kevesebbet fektet be a növekedés és az életszínvonal javításának sarokköveit képező kutatásba, innovációba és oktatásba, mint teszik azt világgazdasági partnerei és versenytársai; mivel jelentős beruházásokra van szükség a know-how gazdaságban, a műszaki képzésekben és a szakképzések javítása terén,
whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
mivel a képzettségi szint célzott és igényekhez igazított javítása elengedhetetlen annak elősegítéséhez, hogy az emberek új készségeket sajátítsanak el, és így részesüljenek a fenntarthatóbb gazdaságra való áttérés előnyeiből; mivel meggyőző gazdasági érvek szólnak a képzettségi szint javítása, a munkaerő-piaci integráció és a társadalmi befogadás mellett; mivel a képzettségi szint javítására irányuló befektetések csökkentése hosszú távon kedvezőtlen hatást eredményez,
whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
A foglalkoztatáspolitikák előtt tornyosuló kihívások
Challenges facing employment policies