natgillin/translations-raw huggingface dataset:
r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második és harmadik komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r2 is the dry mass of the residue after the removal of the second and third components from the second specimen with the second reagent;
d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d2 is the correction factor for loss in mass in the first reagent of the third component undissolved in the first specimen;
d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d3 is the correction factor for loss in mass in the second reagent of the first component undissolved in the second specimen.
Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor ugyanannak a próbadarabnak a segítségével két komponenst távolítanak el sikeresen a keverékből:
Formulae to be applied where two components are successively removed from the mixture using the same specimen:
P1% a tiszta, száraz első komponens százaléka (első oldható komponens);
P1% is the percentage of the first clean dry component (first soluble component);
P2% a tiszta, száraz második komponens százaléka (második oldható komponens);
P2% is the percentage of the second clean dry component (second soluble component);
P3% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (oldhatatlan komponens);
P3% is the percentage of the third clean dry component (insoluble component);
m a próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;
m is the dry mass of the specimen after pre-treatment;
r1 az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r1 is the dry mass of the residue after elimination of the first component by the first reagent;
r2 az első és második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r2 is the dry mass of the residue after elimination of the first and second component by the first and second reagent;
d1 a második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d1 is the correction factor for loss in mass of the second component in the first reagent;
d2 a harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d2 is the correction factor for loss in mass of the third component in the first reagent;
d3 a harmadik komponensnek az első és második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d3 is the correction factor for loss in mass of the third component in the first and second reagents.
Az egyes komponensek százalékos arányának kiszámítása az egyezményes megengedett eltéréssel, illetve adott esetben az előkezelési folyamatok során bekövetkező tömegveszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőkkel kiigazítva:
Calculation of the percentage of each component with adjustment by conventional agreed allowances and, where appropriate, correction factors for losses in mass during pre-treatment operations:
P1A% a tiszta, száraz első komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;
P1A%is the percentage of the first clean dry component, including moisture content and loss in mass during pre-treatment;
P2A% a tiszta, száraz második komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;
P2A% is the percentage of the second clean dry component, including moisture content and loss in mass during pre-treatment;
P3A% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;
P3A% is the percentage of the third clean dry component, including moisture content and loss in mass during pre-treatment;
P1 a tiszta, száraz első komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva
P1 is the percentage of the first clean dry component obtained by one of the formula given in I.8.1;
P2 a tiszta, száraz második komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva
P2 is the percentage of the second clean dry component obtained by one of the formula given in I.8.1;
P3 a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva
P3 is the percentage of the third clean dry component obtained by one of the formula given in I.8.1;
a1 az első komponens egyezményes megengedett eltérése;
a1 is the conventional agreed allowance of the first component;
a2 a második komponens egyezményes megengedett eltérése;
a2 is the conventional agreed allowance of the second component;
a3 a harmadik komponens egyezményes megengedett eltérése;
a3 is the conventional agreed allowance of the third component;
b1 az első komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;
b1 is the percentage of loss in mass of the first component during pre-treatment;
b2 a második komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;
b2 is the percentage of loss in mass of the second component during pre-treatment;
b3 a harmadik komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;
b3 is the percentage of loss in mass of the third component during pre-treatment.
Amennyiben különleges előkezelést alkalmazunk, a b1, b2 és b3 értékeit lehetőség szerint úgy kell meghatározni, hogy mindkét összetevőt alávetjük az elemzés során alkalmazott előkezelésnek.
Where a special pre-treatment is used the values b1, b2 and b3 shall be determined, if possible, by submitting each of the pure fibre constituents to the pre-treatment applied in the analysis.
Tiszta szálnak azt tekintjük, amely mentes a nem szálas anyagoktól, azokat kivéve, amelyeket rendes körülmények között (akár természeténél fogva, akár a gyártási eljárás következtében) tartalmaz abban az állapotban (fehérítetlen vagy fehérített), amelyben a vizsgált anyagban megtalálható.
Pure fibres are those free from all non-fibrous material except those which they normally contain (either naturally or because of the manufacturing process), in the state (unbleached, bleached) in which they are found in the material to be analysed.
Amennyiben nem állnak rendelkezésre a vizsgálatra szánt anyag gyártási eljárása során alkalmazott tiszta, elkülönített szálkomponensek, a b1, b2 és b3 azon átlagos értékeit kell használni, amelyeket a vizsgált keverékben találhatóhoz hasonló tiszta szálakkal végzett elemzések során nyertek.
Where no clean separate constituent fibres used in the manufacture of the material to be analysed are available, average values of b1, b2 and b3 as obtained from tests performed on clean fibres similar to those in the mixture under examination, must be used.
Ha a petroléterrel és vízzel végzett szabályos előkezelést alkalmazzuk, a b1, b2 és b3 korrekciós tényezőket rendszerint nem kell figyelembe venni, kivéve a fehérítés nélküli pamut, len és kender esetében, ahol az előkezelés következtében előálló veszteséget egyezményesen 4%-nak vesszük, valamint a polipropilén esetében, amelynél ez az érték 1%.
If normal pre-treatment by extraction with light petroleum and water is applied, correction factors b1, b2 and b3 may generally be ignored, except in the case of unbleached cotton, unbleached flax and unbleached hemp where the loss due to pre-treatment is usually accepted as 4 % and in the case of polypropylene as 1 %.
Egyéb szálak esetében az előkezelésnek tulajdonítható veszteségeket általában figyelmen kívül hagyják a számításokban.
In the case of other fibres, losses due to pre-treatment are usually disregarded in calculations.
A számításokra vonatkozó példák a 3. fejezet V. pontjában találhatók.
Calculation examples are given in Chapter 3.V.
A háromkomponensű textilszálkeverékek kézi szétválasztással végzett mennyiségi elemzésének módszere
Method of quantitative analysis by manual separation of ternary fibre mixtures
A textil komponensek azonosítása után, megfelelő előkezeléssel eltávolítjuk a nemszálasanyagot, ezután a szálakat kézzel szétválasztjuk, megszárítjuk és lemérjük annak érdekében, hogy a keverékben meg lehessen határozni az egyes szálak részarányát.
After identification of the textile components, the non-fibrous matter is removed by a suitable pre-treatment and then the fibres are separated by hand, dried and weighed in order to calculate the proportion of each fibre in the mixture.
Mérőedény vagy más, azonos eredményt biztosító eszköz.
Weighing bottles or other apparatus giving identical results.
0,0002 g mérési pontosságú analitikai mérleg.
Analytical balance accurate to 0,0002 g.
Soxhlet extraháló készülék, vagy olyan készülék, amely azonos eredményt biztosít.
Soxhlet extractor, or other apparatus giving identical results.
Újradesztillált petroléter, forráspontja 40–60 °C.
Light petroleum, redistilled, boiling range 40 to 60 ºC.
A laboratóriumi vizsgálati minták előkezelése
Pre-treatment of laboratory test samples
Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából vegyünk egy legalább egy g tömegű próbadarabot.
Take from the pre-treated laboratory test sample a specimen of mass not less than 1 g.
Az így nyert szálféleségeket előre lemért (kitárázott) mérőedényekbe helyezzük, és 105 ± 3°C-on tömegállandóságig szárítjuk az I.7.1., valamint I.7.2. pontban leírtak szerint.
The fibre types so obtained are placed in pre-weighed weighing bottles and dried at 105 ± 3 ºC to constant mass, as described in I.7.1 and I.7.2.
Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából a szövetszegélytől távol válasszunk ki egy legalább 1 g tömegű próbadarabot, amelyet a kirojtosodás elkerülése érdekében a szélek mentén gondosan levágunk, és amely a lánc vagy vetülékfonalakkal párhuzamosan, vagy kötött anyag esetén a szemsorok és szemoszlopok vonalában fut.
Take from the pre-treated laboratory test sample a specimen of mass not less than 1 g, not including a selvedge with edges carefully trimmed to avoid fraying and running parallel with weft or warp yarns, or in the case of knitted fabrics in the line of the wales and courses.
Válasszuk szét a különböző szálféleségeket, gyűjtsük össze előre lemért mérőedényekben, és folytassuk az eljárást a II.8.1. pontban leírtaknak megfelelően.
Separate the different types of fibres and collect them in pre-weighed weighing bottles and proceed as described in II.8.1.
Az egyes szálkomponensek tömegét a keverékben lévő szálak teljes tömegének százalékában fejezzük ki.
Express the mass of each component fibre as a percentage of the total mass of the fibres in the mixture.
Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg, és (a) az egyezményes megengedett eltéréssel, valamint (b) az előkezelés során előforduló tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk.
Calculate the results on the basis of clean dry mass, adjusted by (a) the conventional agreed allowances and (b) the correction factors necessary to take account of losses in mass during pre-treatment operations.
A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának kiszámítása a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül:
Calculation of percentage masses of clean dry fibre, disregarding loss in fibre mass during pre-treatment:
P1% a tiszta, száraz első komponens százaléka;
P1% is the percentage of the first clean dry component;
P2% a tiszta, száraz második komponens százaléka;
P2% is the percentage of the second clean dry component;
P3% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka;
P3% is the percentage of the third clean dry component;
m1 a tiszta, száraz első komponens tömege;
m1 is the clean dry mass of the first component;
m2 a tiszta, száraz második komponens tömege;
m2 is the clean dry mass of the second component;
m3 a tiszta, száraz harmadik komponens tömege;
m3 is the clean dry mass of the third component.
Az egyes komponensek százalékos arányának kiszámítása az egyezményes megengedett eltéréssel, illetve adott esetben az előkezelési folyamatok során bekövetkező tömegveszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőkkel kiigazítva: lásd az I.8.2. pontot.
For calculation of the percentage of each component with adjustment by conventional agreed allowances and, where appropriate, by correction factors for losses in mass during pre-treatment: see I.8.2.
A háromkomponensű szálkeverékek kézi és kémiai szétválasztással végzett mennyiségi elemzésének módszere
Method of quantitative analysis of ternary fibre mixtures by a combination of manual separation and chemical separation
Ahol lehetséges, az egyes különálló komponensek bármilyen kémiai kezelése előtt – a szétválasztott komponensek arányát figyelembe véve – kézi szétválasztást kell alkalmazni.
Wherever possible, manual separation shall be used, taking account of the proportions of components separated before proceeding to any chemical treatment of each of the separate components.
A kétkomponensű keverékek egyes elemzési módszereiben jelzett pontosság a megismételhetőségre vonatkozik (ld. a kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló 2. fejezetet).
The precision indicated in each method of analysis of binary mixtures relates to the reproducibility (see Chapter 2 relating to certain methods for the quantitative analysis of binary textile fibre mixtures).
A megismételhetőség a megbízhatóságot jelenti, vagyis azt, hogy a különböző laboratóriumok személyzete által, illetve eltérő időpontokban elvégzett vizsgálatok eredményeként kapott kísérleti értékek mennyire szoros egyezést mutatnak, ha ugyanazt a módszert alkalmazzák, és azonos, állandó keverékből származó próbadarabokból nyernek egyedi eredményeket.
Reproducibility refers to the reliability, ie the closeness of agreement between experimental values obtained by operators in different laboratories or at different times using the same method and obtaining individual results on specimens of an identical homogeneous mixture.
A megismételhetőség fokát az eredmények 95%-os konfidenciaszinten megadott konfidenciahatárai fejezik ki.
Reproducibility is expressed by confidence limits of the results for a confidence level of 95 %.
Ez azt jelenti, hogy a módszer azonos és állandó szálkeverékre történő szabályos és helyes alkalmazása esetében a különböző laboratóriumokban végzett elemzések sorozatában két eredmény eltérése 100 esetből csak 5-ben haladja meg a konfidenciahatárt.
By this is meant that the difference between two results in a series of analyses made in different laboratories would, given a normal and correct application of the method to an identical and homogeneous mixture, be exceeded only in 5 cases out of 100.
A háromkomponensű keverék elemzési pontosságának meghatározásához a szokásos módon használjuk a háromkomponensű keverék elemzésére alkalmazott, kétkomponensű keverékek elemzésére szolgáló módszereknél feltüntetett értékeket.
To determine the precision of the analysis of a ternary mixture the values indicated in the methods for the analysis of binary mixtures which have been used to analyse the ternary mixture are applied in the usual way.
Mivel a háromkomponensű keverékek mennyiségi kémiai elemzésének négy változata két kioldást igényel (az első három változat esetén két külön próbadarab alkalmazásával, a negyedik változatban egyetlen próbadarab alkalmazásával), és abból a feltevésből kiindulva, hogy E1 és E2 jelöli a kétkomponensű keverékek elemzésére szolgáló két módszer pontosságát, az egyes komponensekre kapott eredmények pontosságát a következő táblázat tartalmazza:
Given that in the four variants of the quantitative chemical analysis of ternary mixtures, provision is made for two dissolutions (using two separate specimens for the first three variants and a single specimen for the fourth variant) and, assuming that E1 and E2 denote the precision of the two methods for analysing binary mixtures, the precision of the results for each component is shown in the following table:
2. és 3.
2 and 3
Ha a negyedik változatot alkalmazzuk, a pontosság foka az első reagens által a (b) és (c) komponensekből álló visszamaradt anyagra gyakorolt – nehezen megbecsülhető – lehetséges hatás miatt a fentiekben szereplő módszerrel kiszámolt értéknél alacsonyabbnak bizonyulhat.
If the fourth variant is used, the degree of precision may be found to be lower than that calculated by the method indicated above, owing to possible action of the first reagent on the residue consisting of components b and c, which would be difficult to evaluate.
Fel kell tüntetni az elemzés elvégzéséhez alkalmazott változato(ka)t, az alkalmazott módszereket, reagenseket és korrekciós tényezőket.
Indicate the variant(s) used to carry out the analysis, the methods, reagents and correction factors.
Meg kell adni az egyéni eredményeket és a számtani középértéket, egy tizedesjegy pontossággal.
Give the individual results and the arithmetic mean, each to the 1st decimal place.
Ahol lehetséges, jelezni kell az egyes komponensek elemzésére alkalmazott módszernek a IV.1. szakaszban szereplő táblázat szerint kiszámított pontosságát.
Wherever possible, state the precision of the method for each component, calculated according to the table in section IV.1.
Példák egyes háromkomponensű keverékekben lévő komponensek százalékos arányának kiszámítására a I.8.1. pontban meghatározott egyes változatok alkalmazásával
Examples of the calculation of percentages of the components of certain ternary mixtures using some of the variants described in point I.8.1.
Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut) (r1) = 1,4166 g
Dry mass of the residue after treatment with alkaline sodium hypochlorite (polyamide+cotton) (r1) = 1,4166 g
A második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m2) = 1,8000 g
Dry mass of the second specimen after pre-treatment (m2) = 1,8000 g
Hangyasavval történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (gyapjú+pamut) (r2) = 0,9000 g
Dry mass of the residue after treatment with formic acid (wool+cotton) (r2) = 0,9000 g
A lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés nem okoz tömegveszteséget a poliamidnál, míg a fehérítetlen pamut 3%-ot veszít tömegéből, ezért d1 = 1,0 és d2 = 1,03.
Treatment with alkaline sodium hypochlorite does not entail any loss in mass of polyamide, while unbleached cotton losses 3 %, therefore d1 = 1,0 and d2 = 1,03.
A hangyasavval történő kezelés nem okoz tömegveszteséget sem a gyapjúnál, sem a fehérítetlen pamutnál, ezért d3 és d4 = 1,0.
Treatment with formic acid does not entail any loss in mass for wool or unbleached cotton, therefore d3 and d4 = 1,0.
Ha a kémiai elemzéssel elért eredményeket és a korrekciós tényezőket behelyettesítjük az I.8.1.1 pontban szereplő képletbe, az alábbi eredményt kapjuk:
If the values obtained by chemical analysis and the correction factors are substituted in the formula under I.8.1.1, the following result is obtained:
Az egyes tiszta, száraz szálak százalékos aránya a keverékben a következő:
The percentages of the various clean dry fibres in the mixture are as follows:
Ezeket a százalékokat az I.8.2. pontban szereplő képleteknek megfelelően, az egyezményes megengedett eltérések és az előkezelés okozta bármilyen tömegveszteség miatti korrekciós tényezők figyelembevételével javítani kell.
These percentages must be corrected according to the formulae under I.8.2, in order to take account of the conventional agreed allowances and the correction factors for any losses in mass after pre-treatment.
A IX. mellékletben jelzett egyezményes megengedett eltérések a következők: kártolt gyapjú 17,0%, poliamid 6,25%, pamut 8,5%; a fehérítetlen pamutban ezenkívül 4%-os tömegveszteség mutatható ki a petroléterrel és vízzel történő előkezelés után.
As indicated in Annex IX, the conventional agreed allowances are as follows: carded wool 17,0 %, polyamide 6,25 %, cotton 8,5 %, also unbleached cotton shows a loss in mass of 4 %, after pre-treatment with light petroleum and water.
A fonal nyersanyag-összetétele tehát a következő:
The raw material composition of the yarn is therefore as follows:
Vegyük azt az esetet, amikor egy szálkeverék minőségi elemzése során a következő komponenseket kaptuk a keverékben: kártolt gyapjú, viszkóz, fehérítetlen pamut.
Consider the case of a fibre mixture which when qualitatively analysed gave the following components: carded wool, viscose, unbleached cotton.
Tételezzük fel, hogy a 4. változatot alkalmazzuk, azaz egyetlen próbadarab keverékéből egymást követően eltávolítunk két komponenst, és az alábbi eredmények születnek:
Suppose that using variant 4, that is successively removing two components from the mixture of one single specimen, the following results are obtained:
A próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m1) = 1,6000 g
Dry mass of the specimen after pre-treatment (m1) = 1,6000 g
Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut)
Dry mass of the residue after treatment with alkaline sodium hypochlorite (viscose+cotton)
Az r1 visszamaradó anyag második, cink-kloriddal/hangyasavval történő kezelése (pamut) után visszamaradó anyag száraz tömege
Dry mass of the residue after the second treatment of the residue r1 with zinc chloride/formic acid (cotton)
A lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés nem okoz tömegveszteséget a viszkóznál, míg a fehérítetlen pamut 3%-ot veszít tömegéből, ezért d1 = 1,0 és d2 = 1,03.
Treatment with alkaline sodium hypochlorite does not entail any loss in mass of viscose, while unbleached cotton losses 3 %, therefore d1 = 1,0 and d2 = 1,03.
A hangyasavval/cink-kloriddal történő kezelés eredményeképpen a pamut tömege 4%-kal nő, így d3 = 1,03×0,96 = 0,9888, kerekítve 0,99, (ahol d3 a harmadik komponens korrekciós tényezője az első és második reagensben bekövetkező tömegveszteségre vagy tömegnövekedésre vonatkozóan).
As a result of treatment with formic acid-zinc chloride, the mass of cotton increases by 4 %, so that d3 = 1,03×0,96 = 0,9888, rounded to 0,99, (d3 being the correction factor for the respective loss or increase in mass of the third component in the first and second reagents).
Ha a kémiai elemzéssel elért eredményeket és a korrekciós tényezőket behelyettesítjük az I.8.1.4. pontban szereplő képletekbe, az alábbi eredményt kapjuk:
If the values obtained by chemical analysis and the correction factors are substituted in the formulae given in I.8.1.4, the following result is obtained:
Mint azt már az 1. változatnál jeleztük, a százalékokat korrigálni kell az I.8.2. pontban szereplő képletekkel.
As has already been indicated for Variant 1, these percentages must be corrected by the formulae indicated in point I.8.2.
A szálkeverék nyersanyag-összetétele tehát a következő:
The raw material composition of the mixture is therefore as follows:
Keverék sz.
Mixture No.
Kétkomponensű textilszálkeverékek elemzéséhez használt módszer száma és reagensek
Number of method used and reagent for binary mixtures
gyapjú vagy szőr
wool or hair
1. és/vagy 4.
1 and/or 4
2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 3. (cink-klorid/hangyasav)
2. (alkaline sodium hypochlorite) and 3 (zinc chloride/formic acid)
6 vagy 6-6 poliamid
polyamide 6 or 6-6
pamut, viszkóz, cupro vagy modál
cotton, viscose, cupro or modal
2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)
2. (alkaline sodium hypochlorite) and 4. (formic acid, 80% w/w)
gyapjú, szőr vagy selyem
wool, hair or silk
egyes klórszálak
certain chlorofibres
viszkóz, cupro, modál vagy pamut
viscose, cupro modal or cotton
2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%)
2. (alkaline sodium hypochlorite) and 9 (carbon disulphide/acetone 55,5/44,5 w/w)
poliészter, polipropilén, akril vagy üvegszál
polyester, polypropylene, acrylic or glass fibre
2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80% tömeg%)
2. (alkaline sodium hypochlorite) and 4. (formic acid, 80% w/w)
poliészter, akril, poliamid vagy üvegszál
polyester, acrylic, polyamide or glass fibre
11. (kénsav, 75 tömeg%) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)
11. (sulphuric acid 75% w/w) and 2. (alkaline sodium hypochlorite)
4. (hangyasav, 80 tömeg%) és 8. (dimetil-formamid)
4. (formic acid 80% w/w) and 8. (dymethylformamide)
8. (dimetil-formamid) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)
8. (dymethylformamide) and 4. (formic acid, 80% w/w)