natgillin/translations-raw huggingface dataset:
, az EU és India gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2006. szeptember 28-i HL C 306.
, the resolution of 28 September 2006 on the EU's economic and trade relations with India OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
, az interregionális társulási megállapodás megkötése céljából az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2006. október 12-i HL C 308.
, the resolution of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement OJ C 308 E, 16.12.2006, p.
, a Globális Európa – A versenyképesség külső szempontjai tárgyú, 2007. május 22-i HL C 102.
, the resolution of 22 May 2007 on Global Europe – external aspects of competitiveness OJ C 102 E, 24.4.2008, p.
, az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2007. június 19-i HL C 146.
, the resolution of 19 June 2007 on EU economic and trade relations with Russia OJ C 146 E, 12.6.2008, p.
, Az EU stratégiája az európai vállalatok piacra jutásának elősegítése érdekében tárgyú 2008. február 19-i HL C 184.
, the resolution of 19 February 2008 on the EU's Strategy to deliver market access for European companies OJ C 184 E, 6.8.2009, p.
, a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i HL C 67.
, the resolution of 5 February 2009 on Trade and economic relations with China OJ C 67 E, 18.3.2010, p.
, az EU és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2011. február 17-i Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0063 .
, the resolution of 17 February 2011 on the Free Trade Agreement between the EU and the Republic of Korea Texts adopted, P7_TA(2011)0063 .
, az európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0141 .
, the resolution of 6 April 2011 on European international investment policy Texts adopted, P7_TA(2011)0141 .
állásfoglalásaira, a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. május 10-i álláspontjára Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0206.
, its Position of 10 May 2011 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing transitional arrangements for bilateral investment agreements between Member States and third countries Texts adopted, P7_TA(2011)0206 .
, az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló 2011. május 11-i Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0224.
, the resolution of 11 May 2011 on the state of play in the EU-India Free Trade Agreement negotiations Texts adopted, P7_TA(2011)0224 .
, az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. május 11-i Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0225.
, the resolution of 11 May 2011 on EU-Japan Trade relations Texts adopted, P7_TA(2011)0225 .
, az EU és Kanada közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. június 8-i Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0257.
, the resolution of 8 June 2011 on EU-Canada trade relations Texts adopted, P7_TA(2011)0257 .
, a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0364.
, the resolution of 13 September 2011 on an effective raw materials strategy for Europe Texts adopted, P7_TA(2011)0364 .
, az „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember XX-i Elfogadott szövegek, P7_TA-(2011)0412.
, the resolution of 27 September 2011 on a New Trade Policy for Europe under the Europe 2020 Strategy Texts adopted, P7_TA(2011)0412 .
és a közbeszerzés modernizálásáról szóló 2011. október 25-i Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0454 .
and the resolution of 25 October 2011 on modernisation of public procurement Texts adopted, P7_TA(2011)0454 .
tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre ( COM(2006)0567 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Global Europe: Competing in the World – A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy’ ( COM(2006)0567 ),
tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre ( COM(2010)0612 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Trade, Growth and World Affairs – Trade Policy as a core component of the EU's 2020 Strategy’ ( COM(2010)0612 ),
tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés, 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című, az Európai Tanácsnak szóló 2011. március 10-i bizottsági jelentésre ( COM(2011)0114 ),
having regard to the Report from the Commission to the European Council entitled ‘Trade and Investment Barriers Report 2011 – Engaging our strategic economic partners on improved market access: Priorities for action on breaking down barriers to trade’ ( COM(2011)0114 ),
tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére,
having regard to the report by Copenhagen Economics entitled ‘Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan’, published on 30 November 2009,
tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére ( A7-0365/2011 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0365/2011 ),
mivel a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) égisze alatt létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer jelenti a legmegfelelőbb keretet a nyílt és tisztességes kereskedelem szabályozására és előmozdítására, valamint tisztességes és igazságos globális kereskedelmi szabályok biztosítására és kidolgozására; mivel a WTO reformjához további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy demokratikusabb és hatékonyabb legyen, valamint hogy egyértelművé váljanak a többi kulcsfontosságú nemzetközi szervezethez fűződő kapcsolatai;
whereas the rule-based multilateral trading system, which was established under the aegis of the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting open and fair trade and guaranteeing the development of fair and equitable global trade rules; whereas efforts are still needed to reform the WTO with a view to making it more democratic and efficient and clarifying its relations with other key international organisations;
mivel az EU részéről továbbra is elsőbbséget kell biztosítani a Dohai Fejlesztési Menetrend (DDA) kiegyensúlyozott és eredményes végrehajtásának, mely elősegítheti a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlett országok – integrálódását a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe, valamint hozzájárulhat ahhoz, hogy valamennyi tagra vonatkozóan tisztességesebb és méltányosabb többoldalú kereskedelmi szabályok jöjjenek létre, továbbá ahhoz, hogy e szabályokat végrehajtsák;
whereas the EU should continue to give priority to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA) which would support the integration of developing countries, particularly the least developed countries (LDCs), into the international trading system and contribute to establishing and enforcing fairer and more equitable multilateral trade rules among all its members;
mivel a WTO 2000–2009-es időszakra vonatkozó nemzetközi kereskedelmi statisztikái arról tanúskodnak, hogy lényegesen növekedett a kereskedelmi forgalom azon régiók között, amelyek – a kereskedelem előtt álló akadályok felszámolásával vagy jelentős mérséklésével – megnyitották piacaikat Lásd még: http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.
whereas the WTO International Trade Statistics for the period 2000-2009 show a substantial increase in trade exchanges for those regions which have opened up their markets by lifting or significantly reducing barriers to trade See also http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.
mivel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2011-es bizottsági jelentés példákat sorol fel arra, hogy a világ különböző országainak piacaihoz való uniós hozzáférést nem annyira a – globalizáció előrehaladásával nagymértékben felszámolódó – kereskedelmi vámok, hanem inkább a számos nem vámjellegű akadály szorítja korlátok közé;
whereas the Commission's Trade and Investment Barriers Report 2011 lists examples where the EU's market access to different countries in the world, including industrialised and major emerging economies and WTO members, is being constrained more by various non-tariff barriers (NTBs) than by trade tariffs, which are being waived substantially as globalisation progresses;
mivel az EU stratégiai partnerei közé tartozó országokban a közbeszerzési eljárások gyakran nem nyitottak a külföldi résztvevők előtt, és ritkán vonatkoznak nemzetközi kötelezettségvállalások e kérdéskörre, miközben az EU más országoknál sokkal nyitottabb e tekintetben,
whereas public procurement procedures in the EU's strategic partner countries tend to be closed to foreign participants and are still relatively unaffected by international commitments, while the EU is much more open than other countries in this regard;
mivel Oroszországban a rézre vonatkozó kiviteli vámok 2010 decemberétől 0%-ról 10%-ra, a nikkel esetében pedig 5%-ról 10%-ra emelkedtek, és a fára vonatkozóan is magas kiviteli vámok vannak hatályban, az európai iparágak – különösen az acélipar Lásd az orosz kormány külkereskedelmi védintézkedésekért felelős bizottsága által elfogadott határozatot (az orosz kormány 2010. november 12-i 892. és 893. számú rendelete)..
whereas Russia's increase in export duties on copper from 0% to 10% and on nickel from 5% to 10% since December 2010, together with the high export duties on timber, have imposed export restrictions on vital raw materials for European industries, primarily the steel sector See the decision adopted by the Russian Government's Commission for the External Trade Protection Measures as per Russian Government Decree No 892 and No 893 of 12 November 2010.
és a fafeldolgozó ipar – számára létfontosságú nyersanyagok esetében exportkorlátozások érvényesülnek;
and the forestry industry;
mivel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésnek (EITI) hatékonyan fel kellene lépnie a nyersanyagpiacok átláthatósága és a spekuláció elleni küzdelem érdekében;
whereas the Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) ought to be an effective tool for ensuring transparency and combating speculation on commodity markets;
mivel az elmúlt években Kínában folyamatosan nőtt a nem tarifajellegű akadályok száma, és ezek korlátozhatják a Kína területén letelepedett vállalkozások, különösen a kkv-k fejlődését;
whereas NTBs in China have been steadily growing in number in recent years and could restrict companies' development, particularly that of SMEs established on Chinese territory;
mivel több mint egy esztendeig szinte a lehetetlenséggel volt határos Kínában európai – különösen új összetevőket tartalmazó – kozmetikai termékeket bejegyeztetni, mert Kínában nem állt rendelkezésre az utóbbiak pontos jogi meghatározása, sőt az eljárásra vonatkozóan sem voltak egyértelmű szabályok A kínai Állami Élelmiszer- és Gyógyszer-ellenőrzési Hivatal (SFDA) 2009. decemberi 856. számú rendeletének 2010. áprilisi hatálybalépése óta Kínában kötelező a kozmetikai termékek bejegyeztetése.
whereas for more than a year the registration of European cosmetic products in China was almost impossible, particularly in the case of those containing new ingredients, because China lacked both a proper legal definition of the latter and clear guidelines on the procedure itself With the entry into force in April 2010 of the Decree 856 of December 2009, issued by the State Food and Drug Administration (SFDA) of China, the registration of cosmetics products is required.
Az európai vállalatok számára ebből adódó nehézségek napirendre kerültek a SANCO Főigazgatóság és az SFDA között a kozmetikumokról folytatott szabályozói párbeszéd keretében.
The resulting problems for EU companies have been raised in the context of the DG SANCO - SFDA regulatory dialogue on cosmetics.
mivel 2010 után aggodalmak merültek fel az Indiai Távközlési Szabályozó Hatóságnak (TRAI) a „távközlési berendezések gyártására vonatkozó politikát” érintő ajánlásai tekintetében, melyek a piaci hozzáféréssel kapcsolatban előnyöket biztosítanának a hazai gyártású termékeknek/távközlési berendezéseknek, főként támogatások, valamint egyedi adózási, illetve a kormányzati beszerzésekre vonatkozó intézkedések formájában Az Indiai Távközlési Szabályozási Hatóság (TRAI) 2011. április 12-i ajánlásai a távközlési berendezések gyártására vonatkozó politikával kapcsolatban (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf).
whereas concerns have arisen since the end of 2010 about the recommendations of the Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) concerning a ‘Telecom Equipment Manufacturing Policy’ that would grant preferential market access to domestically manufactured products (DMP)/telecom equipment, mainly by means of subsidies and specific fiscal and government-procurement-related measures Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) recommendations on Telecom Equipment Manufacturing Policy of 12 April 2011 (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf)
mivel Brazília és Argentína rendszeresen olyan tarifális és nem tarifális intézkedéseket fogad el, amelyek kedvezőtlenek az európai vállalatok számára, holott a Mercosur tagjaként mindkét állam részt vesz az EU-val megkötendő szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokban; mivel továbbá az európai vállalatok arról számoltak be, hogy a brazil piacra történő belépésük során hiányosságokat tapasztaltak a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme és érvényesítése terén, valamint számos termék esetében erős késlekedés tapasztalható a szabadalmi és védjegyjogokkal kapcsolatos kérelmek elbírálása tekintetében, a gyógyszerek esetében pedig megkülönböztető jellegű követelményeket támasztanak; mivel az, hogy Brazília késlekedik ratifikálni a madridi jegyzőkönyvet és nem csatlakozik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) internetre vonatkozó egyezményeihez, káros hatással van az országban a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok hatékony védelme szempontjából; továbbá mivel a szankciók nem kellően elrettentők a szellemi tulajdonra vonatkozó jogsértések kiküszöböléséhez;
whereas Brazil and Argentina regularly adopt tariff and non-tariff measures that affect European companies unfavourably although they are both involved, as members of Mercosur, in negotiating a free trade agreement with the EU; whereas, moreover, deficiencies in Intellectual Property Rights (IPR) protection and enforcement and the considerable registration backlog in patent and trademark applications affecting various goods, including additional discriminatory requirements for pharmaceuticals, are reported by EU companies at entry to the Brazilian market; whereas the delay in ratification by Brazil of the Madrid Protocol and its non-accession to the World Intellectual Property Organisation (WIPO) Internet Treaties are both affecting the effective protection of IPR in the country; and whereas sanctions are not a sufficient deterrent to combat IP infringements;
mivel az európai exportőrök sokféle korlátba ütköznek más piacokon: például Vietnamban csak kevés ponton van lehetőség áru bevitelére, a bor és a szesztermékek, illetve a kozmetikumok és a mobiltelefonok beviteléhez pedig kiegészítő dokumentumokra van szükség Lásd a Vietnam által 2011. május 6-án kiadott 197. számú értesítést, mely a bor és a szesztermékek, a kozmetikumok és a mobiltelefonok bevitelét 2011. június 1-jei hatállyal két követelmény teljesüléséhez köti.
whereas EU exporters face many types of restriction in other markets, for example Vietnam's limited points of entry and requirement for additional documentation for imports of wines and spirits, cosmetics and mobile phones Notice No. 197 issued by Vietnam on 6 May 2011 imposing these two types of requirements for the imports of wines and spirits, cosmetics and mobile phones with entry into force on 1 June 2011.
; Ukrajnában a vámérték megállapítása, a termékek önkényes átsorolása, a mezőgazdasági termékek, a bor és a szesztermékek, a ruházati cikkek és a gépek esetében megfizetendő héa összegének növelése okoz gondot;
, and Ukraine's burdensome customs valuation, arbitrary product reclassification and increase in the applicable VAT payment with respect to agri-food, wines and spirits, clothing and machinery;
mivel többek között Kínában, Indiában, Ukrajnában, Brazíliában ás Nigériában a tiszta és megújuló energiaforrások területe egyre inkább ki van téve a nem tarifajellegű akadályoknak, például a helyi tartalomra vonatkozó előírásoknak, a közbeszerzések esetén alkalmazott diszkriminációnak, az állami tulajdonú nemzeti vállalatok iránti részrehajlásnak, a külföldi személyzet szabad mozgása korlátozásának, a helyi források felhasználásával és a helyi tulajdonlással kapcsolatos előírásoknak stb.;
whereas the area of clean and renewable energy technology is increasingly the subject of NTBs such as local content requirements, public procurement discriminations, favouritism toward national state-owned enterprises, restriction of the movement of non-national personnel, local sourcing and ownership requirements etc. in countries such as China, India, Ukraine, Brazil and Nigeria;
mivel az EU-nak szükség esetén tevékenyen védenie kell iparágait a közösen megállapított szabályok, a WTO-szabványok és -elvek kereskedelmi partnerei általi megsértésével szemben, ehhez felhasználva minden rendelkezésre álló eszközt, beleértve a több- és kétoldalú vitarendezési mechanizmusokat és a WTO-nak megfelelő kereskedelempolitikai védintézkedéseket is;
whereas the EU should actively defend its industries, whenever necessary, against violations of agreed rules, WTO standards and principles by its trading partners, using all available means, including multilateral and bilateral dispute settlement mechanisms and WTO-compatible trade defence instruments;
mivel az uniós szabályozás értelmében az európai és a külföldi vállalkozások megkülönböztetéstől mentesen vehetnek részt európai közbeszerzéseken, és mivel az Unió partnereinek mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy a viszonosság elve alapján az európai vállalkozások is tisztességes és méltányos feltételek mellett vehessenek részt harmadik országok közbeszerzéseiben;
whereas under EU law European and foreign companies can tender for European public contracts without discrimination, and whereas the Union's partners should do their utmost to grant European companies reciprocal authorisation to tender for public contracts in third countries on fair and equitable terms;
véleménye szerint az EU kulcsfontosságú stratégiai partnerországai által alkalmazott, indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások és más szabályozási akadályok szabályozási párbeszéd útján történő felszámolásának vagy csökkentésének az Európa 2020 stratégia részét képező új uniós kereskedelempolitika egyik legfontosabb szabályozási prioritását kell képeznie; úgy véli, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi szabályok következetlen végrehajtásából eredő valamennyi akadály indokolatlan; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szabályozási párbeszédnek tiszteletben kell tartania minden állam azon jogát, hogy javítsa az emberi jogok helyzetét, illetve a környezetvédelmi, szociális és közegészségügyi szabályozást;
Takes the view that removing or reducing unjustified NTBs and other regulatory obstacles applied by the EU's key strategic partner countries by means of regulatory dialogue should be one of the key regulatory priorities of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy; regards as unjustified all barriers resulting from the incoherent implementation of bilateral, plurilateral and multilateral trade rules; stresses, however, that regulatory dialogue should respect the right of all states to enhance human rights, environmental rules, social rules and public health;
felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen foglalkozzon a nem tarifajellegű korlátozások igen sokféle formájával, azok technikai összetettségével és politikailag érzékeny voltával, mindezt egy olyan holisztikus stratégia keretében, amelybe beletartozik az EU valamennyi – különösen a stratégiai jelentőségű – kereskedelmi partnerének szabályozóival folytatott fokozott párbeszéd is; úgy véli különösen, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását felügyelő bizottságok, a WTO érintett bizottságai és az ENSZ szabványosítási ügynökségei a megfelelő fórumok e szabályozási kérdések megvitatásához;
Calls on the Commission to systematically address the great variety, technical complexity and political sensitivity of NTBs as part of a holistic strategy, including enhanced regulatory dialogue, with respect to all the EU's trading partners, particularly those of strategic importance; considers, in particular, the committees reviewing the implementation of bilateral free trade agreements (FTAs), the relevant committees of the WTO and the standard-setting agencies of the UN as the appropriate fora for discussing these regulatory issues;
felkéri a Bizottságot, hogy tegyen egyértelműen különbséget a piaci versenyt méltánytalanul torzító és a legitim politikai célokat tükröző, például a közegészségügy és a környezetvédelem tárgykörébe tartozó nem tarifajellegű akadályok között; hangsúlyozza, hogy például a GMO-kkal kapcsolatos vagy az egészségügy és a növényegészségügy tárgykörébe tartozó uniós mezőgazdasági szabályok nem tekinthetők nem tarifajellegű akadályoknak, és ezeket meg kell védeni nemzetközi téren;
Calls on the Commission to draw a clear distinction between those NTBs which give rise to unfair distortions of competition and those which reflect legitimate public-policy aims, notably in relation to public health and the protection of the environment; emphasises, for example, that the European laws on GMOs and the health- and plant-health-related rules affecting agriculture cannot be regarded as unfair NTBs but should, on the contrary, be defended in the international trade arena;
hangsúlyozza, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások által kezdeményezett strukturált szabályozási párbeszédek során a normák elfogadásakor maradéktalanul be kell tartani a demokratikus eljárást az Unióban és a kereskedelmi partnerországokban egyaránt;
Emphasises that the structured regulatory dialogues envisioned in bilateral FTAs must fully respect the democratic process in the adoption of standards, both in the EU and in its trading partners;
hangsúlyozza, hogy a nem tarifajellegű korlátozások ügye a Bizottság különböző főigazgatóságait érintő szolgálatközi feladat, és fontos helyen kell szerepelnie a Bizottság szabályozási programmal kapcsolatos feladattervében, különös tekintettel a műszaki szabályok nemzetközi szabványok alapján történő harmonizálására;
Insists that the tackling of NTBs is an inter-service task involving different Commission Directorates-General and should be regarded as a priority on the Commission's regulatory outreach agenda, in particular through the harmonisation of technical rules on the basis of international standards;