natgillin/translations-raw huggingface dataset:
elismeri a kétoldalú és regionális kezdeményezéseket – például a 2010-es Egyesült Királyság és Franciaország közötti védelmi megállapodásokat, az Északi Védelmi Együttműködést és a Balti Védelmi Együttműködést – mint fontos lépéseket a források használatának racionalizálására és a rövid távú képességbeli hiányosságok pótlására; felhívja a figyelmet a hasonló együttműködésekre irányuló javaslatokra más régiók viszonylatában, például a visegrádi országok között; azonban azon a véleményen van, hogy jelentős strukturális hiányosságok vannak, amelyeket európai uniós szinten összehangoltan kell kezelni, valamint hogy ezért egy bizonyos ponton ezeket a kétoldalú és regionális megállapodásokat integrálni kell a tágabb európai perspektívába biztosítva, hogy hozzájáruljanak a KBVP kialakításához, és azzal semmilyen szempontból ne legyenek ellentétesek; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy az EVÜ-nek szerepet kell kapnia az erőfeszítések átfogó koherenciájának biztosításában, és ösztönzi annak végiggondolását, hogyan lehet felhasználni a Szerződés állandó strukturált együttműködésről szóló rendelkezéseit egy átfogó koordinációs keret biztosításához;
Recognises bilateral and regional initiatives such as the 2010 UK-French defence agreements, the Nordic Defence Cooperation and the Baltic Defence Cooperation as important steps for rationalising the use of resources and fill short-term capability gaps; notes the proposals for similar cooperations in other regions, such as among the Visegrád Group countries; takes the view, however, that significant structural gaps remain which need to be addressed in a coordinated fashion at EU level and that, therefore, at a certain point these bilateral or regional arrangements need to be integrated into the wider European perspective, making sure that they contribute to the development of CSDP and do not, in any way, run counter it; in this context, believes that the EDA should be given a role in ensuring overall coherence of efforts and encourages further reflection on how the Treaty provisions on the Permanent Structured Cooperation could be used to provide an overall coordination framework;
úgy véli, hogy egy polgári–katonai európai uniós műveleti parancsnokság – amelynek létrehozását már többször kérte – nemcsak alapvetően erősítené meg az EU nemzetközi béke és biztonság támogatására vonatkozó képességét, hanem hosszú távon megtakarításokat jelentene a nemzeti költségvetések számára az összevonás és megosztás logikáját követve; hangsúlyozza, hogy szükséges az alelnök/főképviselő politikai iránymutatása, és felszólítja az alelnök/főképviselőt a „Weimar kezdeményezésen” alapuló munka folytatására, valamint a jogi lehetőségek vizsgálatára egy önálló műveleti tervezési és végrehajtási képesség mielőbbi létrehozatalát illetően, amely két külön parancsnoki láncból állna (polgári és katonai), amint azt 2011. júliusában a Tanács előtt ismertették;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
üdvözli a NATO „intelligens védelem” kezdeményezését, és újólag megerősíti az EU és a NATO közötti folyamatos koordináció és konfliktusfelszámolás jelentőségét valamennyi szinten a szükségtelen átfedések elkerülésére; hangsúlyozza, hogy mindenképpen szükség van az EU és a NATO közötti gyakorlati együttműködés fokozására, különösen ami a pénzügyi válság jelentette kihívásokra adott válaszokat illeti; felszólítja mindenekelőtt az EVÜ-t és a Szövetséges Transzformációs Parancsnokságot (ACT), hogy folytassanak szoros együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a két szervezet összevonási és megosztási projektjei kiegészítsék egymást, és azok végrehajtása mindig a legnagyobb hozzáadott értéket biztosító keretben történjen;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
felhívja a figyelmet a kibervédelmi erőforrások összevonásában rejlő lehetőségekre az európai kiberrendszerek integrációjának összefüggésében, valamint arra is, hogy foglalkozni kell az ezen a területen a szorosabb uniós koordináció iránt jelentkező igénnyel;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
A védelemre vonatkozó kutatás és technológiai fejlődés támogatása
Supporting defence research and technological development
emlékeztet a biztonsági és védelmi ágazatban az európai védelmi ipar versenyképességének és lendületének alapjául szolgáló kutatás és innováció jelentőségére és fontos szerepére a fenntartható növekedéssel kapcsolatos Európa 2020-as célok megvalósításában; rámutat, hogy a jelenlegi kutatási és technológiai erőfeszítések meghatározóak lesznek a jövőbeli technológiai eredmények alkalmazásában; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az európai uniós országok teljes védelmi kiadásának csupán nagyjából 1%-át szánják a kutatás és technológia területére – miközben több mint 50%-át továbbra is a személyzetre költik – és különösen sajnálja, hogy a legtöbb ország esetében ez jóval az 1% alatt van; sürgeti a tagállamokat, hogy költségvetési megszorításaik köréből vegyék ki a kutatást és technológiát mint prioritást élvező területet;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
sajnálattal veszi tudomásul, hogy az együttműködésben végzett projektekből adódó méretgazdaságosság lehetősége nagymértékben kihasználatlan marad, a K&T kiadások 85%-át még mindig nemzeti, a fennmaradó rész jelentős többségét pedig bilaterális, nem pedig multinacionális szinten költik el, ami a tagállamok közötti szétaprózódással jár; emlékeztet, hogy az európai védelmi miniszterek 2007 novemberében kollektív referenciaértékeket fogadtak el annak érdekében, hogy a védelmi kutatási és technológiai kiadásokat a teljes védelmi kiadások 2%-ára, az európai együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai kiadások szintjét pedig 20%-ra emeljék;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
kiemeli az EVÜ alapvető szerepét a közös védelmi kutatási tevékenység koordinációjában és tervezésében; hangsúlyozza a kutatási együttműködés előnyeit a jobb interoperabilitás, illetve a nemzeti hadseregek felszerelésének és képességeinek fokozottabb homogenitása szempontjából, mivel bármely felszerelési program első fázisa a kutatás;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
emlékeztet a kettős felhasználású alkalmazásokkal bíró technológiák növekvő számára, és ezért az európai védelmi és polgári biztonsági kutatási programok közötti fokozott kiegészítő jelleg és szinergia fontosságára; ösztönzi az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy folytassák az európai együttműködési kereten belüli koordinációt annak érdekében, hogy maximalizálják a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram „biztonság” témájának szinergiáit, különösen olyan területeken, mint például a CBRN-védelem, a rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenység, a pilóta nélküli légi rendszerek, a tengeri felügyelet, információkezelés és -feldolgozás, valamint a kibervédelem;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
külön hangsúlyozza, hogy a biztonsági kutatást önálló elemként kell megtartani a következő Horizont 2020 elnevezésű programban; úgy véli, hogy a „biztonság” téma hatókörét ki kell tágítani, hogy tükrözze az innováció és a polgári és a védelmi ipar közötti technológiatranszfer szükségességét, ugyanakkor fenntartja, hogy miközben a programokban és a projektekben megfelelő módon figyelembe vesznek bármilyen a védelemmel kapcsolatos követelményt, a témának meg kell őriznie polgári fókuszát;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
rámutat, hogy miként a polgári kutatás eredményeit is gyakran védelmi célokra alkalmazzák, a védelmi célú kutatások melléktermékei is egyre gyakrabban szolgálják az egész társadalom javát; emlékeztet elsősorban az internet és a GPS példájára; úgy véli, hogy az európai együttműködésben végzett kutatás fellendítésére és a széttagozódott nemzeti források összekapcsolásának segítésére hosszú távon a védelmi kutatásra kellene erőteljesebben összpontosítani a következő keretprogramokon belül;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nem szabad forrásokat átcsoportosítani a polgári kutatás területéről, és bármely európai uniós finanszírozású védelmi vonatkozású kutatási tevékenységnek elsősorban az EU válságkezelési képességei fejlesztésének célját kell követnie és a kettős felhasználású kutatásokra kell összpontosítania;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
emlékeztet arra, hogy – a hetedik keretprogram jogalapjában meghatározottak szerint – a hetedik keretprogram által támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltakat is; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az etikai elvek érvényesítésének módját a hetedik kutatási keretprogramon belül a „biztonság” területén folytatott kutatási programokban való részvételre vonatkozó jogosultsági feltételek értékelése során; egyúttal felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen etikai és társadalmi hatásvizsgálatot minden olyan projekt állandó részeként, amelyet a hetedik keretprogram és a jövőbeli kutatási programok keretében finanszíroznak;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
rámutat az EUMSZ 185. cikkének rendelkezéseire, amelyek lehetővé teszik a tagállamok egy csoportja által folytatott, meglévő kutatási és fejlesztési programokhoz való európai uniós hozzájárulást; véleménye szerint mérlegelni lehetne annak lehetőségét, hogy e cikket használják a KVBP missziói és műveletei számára szükséges képességek fejlesztésének felgyorsítására;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
emlékeztet az európai űrprogramokkal megvalósítandó, hasonlóan fontos szinergiákra, és további koordinációra ösztönöz az EVÜ, a Bizottság és az Európai Űrügynökség között az európai együttműködési kereten belül, különösen a Föld űrből történő megfigyelése és a világűrmegfigyelés terén; felhív a MUSIS, GMES és EDRS földmegfigyelési programok szoros koordinációjára és a polgári és katonai téradat-infrastruktúrák szabványainak harmonizációjára; kéri, hogy a GMES-projektet továbbra is az EU költségvetéséből finanszírozzák a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) időszakában;
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Az európai védelmi technológiai és ipari bázis kiépítése
Building a European defence technological and industrial base
emlékeztet az európai védelmi technológiai és ipari bázis összehangolása terén történő előrehaladás szükséges voltára, mivel – a technológiák egyre fokozottabb kifinomultsága, a növekvő nemzetközi verseny és a csökkenő védelmi költségvetés dacára – egyetlen európai uniós tagállamban sem tartható fenn a védelmi ipar csupán nemzeti alapon; sajnálattal veszi tudomásul, hogy miközben végbement az európai űripar bizonyos fokú központosítása, a szárazföldi és tengeri berendezések ágazata továbbra is túlnyomórészt nemzeti vonalak mentén aprózódik fel; figyelmezteti a tagállamokat annak lehetőségére, hogy a védelmi beruházások csökkentése nyomán az európai védelmi iparágak és a technológiai innováció esetében fennáll majd annak kockázata, hogy azok eltérő stratégiai érdekeket képviselő, harmadik országbeli hatalmak ellenőrzése alá kerülnek;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
úgy véli, hogy a katonai követelményeknek a koordinált biztonsági és védelmi felülvizsgálatoknak az A) pontban ismertetett folyamat révén történő harmonizációja a berendezések beszerzésének harmonizációjához fog vezetni az EU-tagállamok között, ami az első előfeltétele annak, hogy a keresleti oldalon megteremtődjenek az európai védelmi ipar nemzetek közötti sikeres átszervezésének feltételei;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
miközben elismeri, hogy az átszervezés egyik valószínű következménye bizonyos nem életképes nemzeti ipari képesség felszámolása lesz, hangsúlyozza, hogy egy ilyen átszervezés közép- és hosszú távú terveinek a foglalkoztatásra gyakorolt lehető legminimálisabb hatásra kell törekednie; ezért a nagyobb mértékű szakosodáson, az interoperabilitáson és az egymást kiegészítő jellegen alapuló reorientációt és szorosabb szinergiákat javasol; az európai uniós finanszírozás – például az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – jobb felhasználására szólít fel a várakozások és a változásokhoz való alkalmazkodás támogatása céljából;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
hangsúlyozza, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázis fenntartható munkahelyeket teremthet az európai védelmi iparban az európai polgárok számára;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
az ipar átszervezésének összefüggésében kiemeli annak fontosságát, hogy az ellátásbiztonságot ne kockáztassuk; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsan hozzon létre átfogó és nagyratörő, az egész EU-ra kiterjedő, kölcsönös garanciákon alapuló ellátásbiztonsági rendszert; sürgeti a tagállamokat, hogy e cél irányába tett első lépésként teljes mértékben aknázzák ki a termékek transzferéről szóló irányelv lehetőségeit, illetve gyorsítsák fel sürgős operatív körülmények esetén az ellátás biztonságára, valamint az információbiztonságra vonatkozó 2006-os keretmegállapodás működőképessé tételét célzó munkát;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;
ösztönzi az EVÜ-t, hogy fejlessze tovább az Európában megőrzendő vagy fejlesztendő kulcsfontosságú ipari képességekre vonatkozó közös európai szempontokat; ennek részeként felkéri az Ügynökséget, hogy elemezze az európai stratégiai önállóság tekintetében a nem európai technológiáktól és beszerzési forrásoktól való függőséget, és fogalmazzon meg konkrét ajánlásokat a tagállamok számára az Európai Bizottság munkájával összhangban, amely szintén rendelkezik az ellátástól való európai függőség és az energiafüggőség csökkentésére irányuló programokkal;
Encourages the EDA to further develop a common European view on key industrial capabilities that have to be preserved or developed in Europe; as part of this effort, invites the Agency to analyse dependencies on non-European technologies and sources of supply for European strategic autonomy and make concrete recommendations for Member States, in line with the work of the European Commission which also has certain programmes aimed at reducing European supply dependency and energy dependency;
úgy véli, az együttműködésben végzett, például az EVÜ által kezdeményezett és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet által irányított fegyverkezési programok nélkülözhetetlen eszközök a fejlesztési költségek csökkentésében, az ipari fúziók támogatásában, a szabványosítás és az interoperabilitás elősegítésében, valamint a globális versenyképesség fellendítésében; kiemeli az EVÜ szerepét a képességigények együttműködési programmá alakítása megkönnyítésében és a korai együttműködés lehetőségeinek azonosításában; felkéri az EVÜ-t, hogy folytassa a nemzeti projektek együttműködési lehetőségként való párosítását célzó együttműködési adatbázison végzett munkát, és ösztönzi a tagállamokat, hogy töltsék fel ezt az adatbázist; felkéri az EVÜ-t, hogy adjon közre uniós fegyverkezési együttműködési stratégiája értelmében útmutatót a fegyverkezési együttműködés terén bevált gyakorlatoktól;
Believes that collaborative armaments programmes, such as those initiated by the EDA and managed by the Organisation for Joint Armament Cooperation (OCCAR), represent a vital tool for reducing development costs, supporting industry consolidation, fostering standardisation and interoperability, and boosting global competitiveness; highlights the EDA's role in facilitating the translation of capability needs into cooperative programmes and identifying opportunities to cooperate early in the life cycle; calls on the EDA to continue work on the Collaborative Database for matching national projects as cooperative opportunities and encourages the Member States to populate this database; calls on the EDA to present a Guide to Armaments Cooperation Best Practice, as provided for in its European Armaments Cooperation Strategy;