natgillin/translations-raw huggingface dataset:
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácshoz, a Bizottsághoz, India és Pakisztán kormányához és parlamentjéhez, a SAARC főtitkárához, a NATO főtitkárához és az ENSZ főtitkárához.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of India and Pakistan, the secretariat-general of SAARC, the NATO Secretary General and the UN Secretary-General.
– Simon Coveney, Charles Tannock, Bernd Posselt, Thomas Mann és Geoffrey Van Orden, a PPE-DE képviselőcsoportja nevében
– Simon Coveney, Charles Tannock, Bernd Posselt, Thomas Mann and Geoffrey Van Orden, on behalf of the PPE-DE Group
– Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock és Marc Tarabella, a PSE képviselőcsoportja nevében
– Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock and Marc Tarabella, on behalf of the PSE Group
– Cecilia Malmström, Frédérique Ries, Antoine Duquesne és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoportja nevében
– Cecilia Malmström, Frédérique Ries, Antoine Duquesne and Marios Matsakis, on behalf of the ALDE Group
– Frithjof Schmidt, Alyn Smith, Raül Romeva i Rueda és Hélène Flautre, a Verts/ALE képviselőcsoportja nevében
– Frithjof Schmidt, Alyn Smith, Raül Romeva i Rueda and Hélène Flautre, on behalf of the Verts/ALE Group
– Konrad Szymański, az UEN képviselőcsoportja nevében
– Konrad Szymański, on behalf of the UEN Group
tekintettel „Az emberi jogok helyzete Burmában” című, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 61. ülésszakán az ENSZ közgyűlése által elfogadott határozatra,
having regard to the resolution on the human rights situation in Burma adopted at the 61st session of the United Nations Commission on Human Rights, and by the United Nations General Assembly,
tekintettel az ENSZ főtitkára által kiadott „Az emberi jogok helyzete Mianmarban” című 2005. október 10-i jelentésre,
having regard to the report on the situation of human rights in Myanmar published by the UN Secretary-General on 10 October 2005,
tekintettel az Ázsia-Európa Együttműködés (ASEM) 2005. május 6–7. között Kyotóban tartott hetedik külügyminiszteri találkozójának elnöki nyilatkozatára,
having regard to the Chairman's Statement of the Seventh ASEM Foreign Ministers' Meeting held in Kyoto from 6 to 7 May 2005,
tekintettel Burmáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2005. május 12-ire,
having regard to its previous resolutions on Burma, in particular that of 12 May 2005,
mivel Burma lakossága emberi jogi visszaéléseknek van kitéve, beleértve a kényszermunkát, a másként gondolkodók üldözését, a gyermekek katonai szolgálatra kötelezését, a kormány katonái által elkövetett nemi erőszakot és fosztogatásokat és az erőszakos áttelepítéseket,
whereas the people of Burma are subject to human rights abuses, including forced labour, persecution of dissidents, conscription of child soldiers, rape and pillage by government troops, and forced relocation,
mivel „négy vágás” nevű stratégiája keretében a burmai katonaság brutálisan és elnyomóan lép fel Burma hét kisebbségi államának lakosságával szemben,
whereas under its 'Four Cuts' strategy the Burmese military practise brutality and repression against the population in the seven ethnic states of Burma,
mivel az ASEM 2004 áprilisában Kildare-ben tartott hatodik külügyminiszteri találkozója világos feltételeket szabott Burma ASEM-be való belépését illetően, beleértve Aung San Suu Kyi szabadon engedését mint minimális feltételt, a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) számára a szabad működés biztosítását és valódi párbeszéd elindítását a demokráciapárti és az kisebbségi csoportokkal Burmában,
whereas the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting held in Kildare in April 2004 laid down clear conditions for Burma's entry into ASEM, including the release of Aung San Suu Kyi as a minimum condition, allowing the National League for Democracy (NLD) to operate freely, and starting genuine political dialogue with pro-democracy and ethnic groups in Burma,
mivel a Burmai diktatúra e feltételek egyikét sem teljesítette,
whereas none of these conditions have been fulfilled by the Burmese dictatorship,
mivel 2005 júliusában Burma kormánya szabadon engedett 249 politikai foglyot, köztük másként gondolkodókat és NLD-aktivistákat; mivel azonban az ENSZ-nek az emberi jogok mianmari helyzetével foglalkozó különelőadója szerint még mindig több mint ezer személyt tartanak fogva politikai okokból,
whereas in July 2005 the Government of Burma released 249 political prisoners, including dissidents and NLD activists; whereas, however, according to the UN Special Rapporteur on the Situation of Human Rights in Myanmar, there are still over 1000 people imprisoned for political reasons,
mivel a burmai nemzeti konventet 2005 decemberében hívják össze az NLD részvétele nélkül és a megfelelő demokratikus eljárást mellőzve, és ezáltal nem biztosítható Burma lakosságának megfelelő képviselete,
whereas the National Convention in Burma will be convened in December 2005 without the participation of the NLD and without due democratic process, thus failing to guarantee the proper representation of the Burmese people,
mivel 2005. november 2-án a burmai katonai diktatúra 90 év börtönbüntetésre ítélte a Shan Demokráciáért Nemzeti Liga elnökét, Hkun Htun Oo-t, 106 év börtönbüntetésre ítélte a Shan Állami Béketanács elnökét, Hso Hten tábornokot, és egyenként 70 év börtönbüntetésre ítélt további nyolc shan vezetőt, valamennyiüket február óta fogva tartják és nem engedélyezik számukra, hogy saját maguk által választott ügyvédeket vegyenek igénybe, és nem láthatják családjukat sem,
whereas, on 2 November 2005, the Burmese military dictatorship sentenced Hkun Htun Oo, Chairman of the Shan Nationalities League for Democracy, to 90 years in prison, General Hso Hten, President of the Shan State Peace Council, to106 years in prison and eight other Shan leaders to 70 years in prison each, all of whom have been detained in prison since February and denied the possibility of being assisted by the lawyers of their choice and seeing their family,
mivel 2005 júniusában a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2000 júniusában elfogadott intézkedéseinek „újraindítása” mellett döntött, mely arra kéri a tagokat, hogy (az ILO alapszabálya 33. cikkének megfelelően) vizsgálják felül Burmához fűződő viszonyukat, mivel Burma nagymértékben alkalmaz kényszermunkát,
whereas, in June 2005, the International Labour Organisation (ILO) decided to 'reactivate' the measures that it had adopted in June 2000 calling for members to review their relations (under Article 33 of the ILO Constitution) with Burma because of its continuing large-scale use of forced labour,
mivel a korábbi cseh elnök, Vaclav Havel és Desmond Tutu érsek megbízásával készített jelentés, melynek címe "A békére leselkedő veszély – felszólítás az ENSZ Biztonsági Tanácsa részére a Burmában történő cselekvésre” világosan mutatja, hogy szükség van az ENSZ Biztonsági Tanácsának fellépésére,
whereas, the report commissioned by former Czech President Vaclav Havel and Archbishop Desmond Tutu, 'Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma', clearly demonstrates the need for UN Security Council action,
Felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a burmai helyzetet kezelje sürgős ügyként, és hatalmazza fel az ENSZ főtitkárát Burmában történő tárgyalásra a nemzeti megbékélés és a demokráciára történő áttérés elősegítése érdekében, és felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a változás kikényszerítésére tegye meg a megfelelő intézkedéseket a Burma elleni gazdasági szankciók bevezetésére;
Calls on the UN Security Council to address the situation in Burma as a matter of urgency and to empower the UN Secretary-General to mediate in Burma in order to bring about national reconciliation and a transition to democracy, and calls on the UN Security Council to take the necessary measures to impose economic sanctions against Burma in an effort to force change;
elítéli Burma népe jólétének a katonai diktatúra részéről tapasztalható teljes semmibevételét;
Condemns the total disregard of the military dictatorship for the welfare of the people of Burma;
elítéli a burmai katonaság brutális hadjáratát, amelynek során erőszakkal telepítették át az autonómiájukért harcoló fő kisebbségi csoportokat;
Condemns the Burmese military's brutal campaign involving forcible relocations against several major ethnic groups fighting for autonomy;
követeli az Állami Béke és Fejlődés Tanácsa (SPDC) által fogva tartott Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, Hso Hten tábornok, a többi politikai vezető és a politikai foglyok azonnali szabadon bocsátását, valamint mozgás- és kifejezési szabadságuk teljes visszaadását;
Demands the immediate release and full freedom of movement and expression for Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, General Hso Hten, other political leaders and all political prisoners held by the State Peace and Development Council (SPDC);
sürgeti, hogy az SPDC azonnal kezdeményezzen értelmes párbeszédet Demokráciáért Nemzeti Ligával (NDL) és a kisebbségi csoportokkal, a demokráciához és az emberi jogok, köztük a burmai kisebbségi és állami jogok tiszteletben tartásához való visszatérés előmozdítása érdekében;
Insists that the SPDC immediately initiate a meaningful dialogue with the National League for Democracy (NLD) and ethnic groups to bring about a return to democracy and respect for human rights, including ethnic minority rights and state rights in Burma;
sürgeti, hogy az EU Burmával kapcsolatos közös politikáját azonnal erősítsék meg az alábbiakkal:
Insists that the EU's Common Policy on Burma be strengthened immediately by
a) hivatalos nyilatkozat arról, hogy az EU nem fogadja el a katonaság Nemzeti Konventjének egyetlen olyan eredményét sem, amely nincs összhangban a 2004 áprilisában Kildare-ben tartott Hatodik ASEM Külügyminiszterek találkozója által felállított minimum-követelményekkel, és ha nem garantálják a demokratikus folyamatot, valamint az NLD és egyéb demokráciapárti pártok szabad részvételét;
(a) officially stating that the EU will not accept any outcome of the military's National Convention unless the minimum conditions laid down at the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting in Kildare in April 2004 are met, due democratic process is guaranteed and the NLD and other representative pro-democracy parties are free and able to attend;
b) az 1853/2004/EK rendeletben történő általános tilalom bevezetése az amil Burmai állami vállalkozásokba történő új befektetésekre vagy a kölcsönök nyújtására az EU-ban regisztrált vállalatok részéről;
(b) encouraging a blanket prohibition in Regulation (EC) No 1853/2004 on EU-registered companies making new investments or extending loans to amyl Burmese state-owned enterprises;
felszólít egy magas rangú EU diplomáciai küldöttség kijelölésére melynek feladata Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo és más politikai vezetők szabadon bocsátásának biztosítása, valamint egy olyan, Burmával kapcsolatos átfogó EU stratégia kialakítása, amely lehetővé teszi a humanitárius segélyek Burma népéhez történő eljutását Burmán belülről és határokon átívelő csatornákon keresztül, és a demokráciára és az emberi jogok tiszteletben tartására történő áttérés előmozdítása;
Calls for a high-ranking EU envoy to be appointed to work towards securing the release of Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo and other political leaders, to develop a comprehensive EU strategy on Burma enabling humanitarian aid to be delivered to the people of Burma from within Burma and through cross-border strategies, and to bring about a transition to democracy and respect for human rights;
rendkívül sajnálatosnak tartja azt a tényt, hogy Burma kormánya mindezidáig nem vállalkozott azon intézkedések megtételére, amelyek lehetővé tennék a Mianmari Szövetség Egyesült Kormánya - Nemzetközi Munkásszervezeti Cselekvésterv számára a miranmari kényszermunka gyakorlatának eltörlését;
Deeply regrets the fact that the Government of Burma has not yet undertaken all the relevant measures to allow the Joint Government of the Union of Myanmar - International Labour Organization Plan of Action for the elimination of Forced Labour Practices in Myanmar to come into force;
felszólítja az Európai Uniót, hogy támogassa a jelentést és az abban javasolt állásfoglalást, amelynek címe: „A békére leselkedő veszély - felszólítás az ENSZ Biztonsági Tanácsa részére a Burmában történő cselekvésre”;
Calls on the European Union to endorse the report and resolution proposed in the report 'Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma';
sürgeti az EU azon tagállamait, amelyek tagjai a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO), az ILO Alapszabály 33. cikkének megfelelően komolyan vizsgálják felül Burmával fenntartott kapcsolataikat, ahogyan erre az ILO is felszólít;
Urges all members of the ILO within the EU to seriously review their relations, under Article 33 of the ILO Constitution, with Burma, as called for by the ILO;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ASEAN országok korámányainak és az ASEM tagállamoknak, az ASEAN Parlamentközi Miranmar csoportjának, Aung San Suu Kyinak, az NDL-nek az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának, valamint az ENSZ-nek az emberi jogok mianmari helyzetével foglalkozó különelőadójának.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the ASEAN and ASEM member states, the ASEAN Inter-Parliamentary Myanmar Caucus, Aung San Suu Kyi, the NLD, the SPDC, the UN Secretary-General, the UN High Commissioner for Human Rights and the UN Human Rights Special Rapporteur for Burma.
– Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney és Bernd Posselt, a PPE-DE képviselőcsoportja nevében
– Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney and Bernd Posselt, on behalf of the PPE-DE Group
– Pasqualina Napoletano és María Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoportja nevében
– Pasqualina Napoletano and María Elena Valenciano Martínez-Orozco, on behalf of the PSE Group
– Guardans Cambó és Sarah Ludford, az ALDE képviselőcsoportja nevében
– Ignasi Guardans Cambó and Sarah Ludford, on behalf of the ALDE Group
– Raül Romeva i Rueda és Frithjof Schmidt, a Verts/ALE képviselőcsoportja nevében
– Raül Romeva i Rueda and Frithjof Schmidt, on behalf of the Verts/ALE Group
– Willy Meyer Pleite, a GUE/NGL képviselőcsoportja nevében
– Willy Meyer Pleite, on behalf of the GUE/NGL Group
tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 3. cikkére,
having regard to Article 3 of the Universal Declaration of Human Rights,
tekintettel a Fülöp-szigetek által 1986. június 18-án aláírt, 1984-es kínzás elleni egyezményre
having regard to the Convention against Torture of 1984, as ratified by the Philippines on 18 June 1986,
tekintettel a Tanács által 1998. június 6-án elfogadott, halálbüntetésről szóló európai uniós iránymutatásokra,
having regard to the EU guidelines on the death penalty adopted by the Council on 6 June 1998,
tekintettel az Európai Bizottság az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizáció ügyének harmadik országokban történő előmozdításában betöltött szerepéről ( COM(2001) 252 ) szóló 2001. május 8-i közleményére, amely a halálbüntetés eltörlését az „Európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi jogokért” program keretében biztosított segítségnyújtás kiemelt tematikai szempontjaként határozza meg,
having regard to the Commission Communication of 8 May 2001 on the European Union's role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001) 252 ), which identifies the abolition of the death penalty as one of the thematic priorities for assistance under the European Initiative for Democracy and Human Rights,
tekintettel Pat Coxnak és Josep Borrellnek, az Európai Parlament korábbi és jelenlegi elnökeinek Gloria Macapagal-Arroyo Fülöp-szigeteki elnökhöz intézett 2004. május 10-i és 2005. június 6-i leveleire, amelyek a Francisco Larrañaga ügyében folytatott tárgyalás felülvizsgálatát kérik,
having regard to the letters addressed on 10 May 2004 and 6 June 2005 by the former and current Presidents of the European Parliament, Pat Cox and Josep Borrell, to the President of the Philippines, Gloria Macapagal-Arroyo, asking for a review of the trial of Francisco Larrañaga,
tekintettel a halálbüntetés megszüntetését, illetve addig is a kivégzésekre vonatkozó moratórium életbe léptetését szorgalmazó állásfoglalásaira, és különösen „Halálbüntetésre vonatkozó moratórium megszüntetése a Fülöp-szigeteken” című 2003. december 18-i állásfoglalására,
having regard to its previous resolutions calling for the abolition of the death penalty and for a moratorium on executions in the meantime, and particularly its resolution of 18 December 2003 on 'Philippines: end of the moratorium on the death penalty',
tekintettel az „Éves jelentés az emberi jogokról a világban 2004-ben” című dokumentumról és a témában alkalmazott európai uniós politikáról szóló, 2005. április 5-i európai parlament állásfoglalásra,
having regard to its resolution of 5 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU's policy on the matter,
mivel Joseph Estrada, a Fülöp-szigetek korábbi elnöke 2000 márciusában moratóriumot vezetett be a halálbüntetéssel kapcsolatban,
whereas former Philippines President Estrada implemented a moratorium on the death penalty in March 2000,
mivel Gloria Macapagal-Arroyo jelenlegi elnök 2004. január 1-jén bejelentette a moratórium megszüntetését,
whereas current President Macapagal Arroyo announced the lifting of this moratorium as of 1 January 2004,
emlékeztetve arra, hogy a halálbüntetés 1993-ban történt visszaállítása óta a Fülöp-szigeteken 1916 embert ítéltek halálra és 7 személyt ki is végeztek; ezenkívül továbbra is legalább 18 kiskorúra szabtak ki halálos ítéletet olyan bűncselekményekért, amelyeket 18 éves koruk előtt követtek el, annak ellenére, hogy a Fülöp-szigeteki törvények egyértelműen úgy rendelkeznek, hogy kiskorúakat nem lehet elítélni és kivégezni,
whereas since the death penalty was restored in 1993 more than 1916 people have been sentenced to death in the Philippines, and there have been seven executions; whereas at least 18 minors are still under sentence of death for crimes committed when they were under 18, although it is laid down clearly in the law of the Philippines that minors cannot be sentenced to death or executed,
mivel a halálos ítélettel jelenleg a Fülöp-szigeteken fogva tartott rabok között van a nemi erőszakkal és gyilkossággal vádolt Francisco Larrañaga európai állampolgár,
whereas amongst the prisoners currently being held under sentence of death in the Philippines is the European citizen Francisco Larrañaga, accused of rape and murder,
mivel annak ellenére, hogy a nemzetközi jogi normák értelmében Francisco Larrañaga ügyében a tisztességtelen tárgyalás valamennyi jellegzetessége tetten érhető, Francisco Larrañaga halálos ítéletét 2005 júliusában helyben hagyták, és kijelentették, hogy további fellebbezésre nincs lehetőség,
whereas despite the fact that his case has all the characteristics of an unfair trial according to international legal standards , the death sentence on Francisco Larrañaga was confirmed in July 2005 and there are no further possibilities of appeal,
támogat minden, a halálbüntetés egész világra kiterjedő eltörléséhez vezető nemzetközi kezdeményezést, konkrétan az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának „A halálbüntetés kérdése” című 2005/59 határozatát, valamint a Polgári és Politikai Jogokról szóló Nemzetközi Egyezmény második jegyzőkönyvét, és ismételten felszólít a halálbüntetés egyetemes eltörlésére, de addig is a kivégzésekre vonatkozó moratórium elrendelésére;
Endorses all international initiatives which would lead to the abolition of capital punishment worldwide, notably United Nations Commission on Human Rights resolution No 2005/59 on 'The Question of the death penalty' and the Second Optional Protocol to the International Covenant on Civil and Political Rights, and reiterates its call for the universal abolition of the death penalty, and in the meantime for a moratorium on executions;
felszólítja a Fülöp-szigetek elnökét, hogy állítsa vissza a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot megszüntető határozatát, és haladéktalanul felszólítja a Fülöp-szigetek Kongresszusát, hogy helyezze hatályon kívül a halálbüntetés bevezetésére irányuló törvényt;
Calls on the President of the Philippines to reinstate her decision to end the moratorium on the death penalty, and urgently calls on the Philippines Congress to repeal the law on the reintroduction of the death penalty;
támogatja a Fülöp-szigeteki Kongresszus jogalkotói kezdeményezését a halálbüntetés eltörlésére az országban;
Supports the legislative initiative of the Philippines Congress for the abolition of the death penalty in the Philippines;
felkéri Gloria Macapagal-Arroyo asszonyt, a Fülöp-szigetek elnökét, hogy hatáskörével élve részesítse feltétel nélküli kegyelemben Francisco Larrañagát és biztosítsa azonnali szabadlábra helyezését, valamint enyhítse a kivégzésre váró foglyok, különösen 18 kiskorú bűnelkövető halálbüntetését;
Asks the President of the Philippines, Mrs Gloria Macapagal-Arroyo, to exercise her powers by granting an absolute pardon to Francisco Larrañaga and securing his immediate release from prison, as well as commuting the death penalty of the prisoners on death row, particularly the 18 child offenders;
szorgalmazza az előbbi esetben a halálbüntetés kiszabásával végződött bírósági eljárás felülvizsgálatát és követeli a valamennyi jogi, büntetőügyi és joghatósági garanciát tiszteletben tartó igazságos ítélet meghozatalát;
Calls for a review of the legal procedure leading to the death penalty in this case, and asks for a fair trial to be held on the basis of respect for all legal, penal and jurisdictional guarantees;
felszólítja a Fülöp-szigetek kormányát és parlamentjét, hogy tegyen radikális lépéseket a bűnüldöző és igazságszolgáltatási rendszer megreformálása érdekében;
Calls on the Government and Parliament of the Philippine to take radical steps for the reform of the national law enforcement and criminal justice system;
sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hajtsanak végre minden szükséges kezdeményezést annak érdekében, hogy megakadályozzák a nevezett uniós állampolgár kivégzésének végrehajtását;
Urges the Commission and Council to take all necessary initiatives to prevent the execution of this EU citizen;
felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a halálbüntetés eltörlését és a kivégzésekre vonatkozó egyetemes moratórium elrendelését mint az EU és harmadik országok közötti kapcsolatok alapvető elemét tekintse, felvetve e kérdést a harmadik országokkal való megállapodások megkötése vagy megújítása során;
Calls on the Council and Commission to consider the abolition of the death penalty and a universal moratorium on executions as an essential element in relations between the EU and third countries, raising this issue when concluding or renewing agreements with third countries;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Fülöp-szigetek kormányának és parlamentjének, valamint a többi ASEAN ország kormányainak.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the Government and Parliament of the Philippines, and the other ASEAN governments.
az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (4) bekezdése alapján előterjesztette:
pursuant to Rule 103(4) of the Rules of Procedure, by
– Robert Sturdy és Georgios Papastamkos, a PPE-DE képviselőcsoportja nevében
– Robert Sturdy and Georgios Papastamkos, on behalf of the PPE-DE Group
– Harlem Désir és Erika Mann, a PSE képviselőcsoportja nevében
– Harlem Désir and Erika Mann, on behalf of the PSE Group
– Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoportja nevében
– Cristiana Muscardini, on behalf of the UEN Group
a WTO 6., Hongkongban rendezendő miniszteri konferenciájának előkészületeiről
on preparations for the Sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong
tekintettel a Tanácsnak a WTO dohai fejlesztési napirendről (DDA) szóló 2005. október 18-i következtetéseire,
having regard to the Council conclusions of 18 October 2005 on the WTO Doha Development Agenda,