natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tudomásul veszi a munkaerőpiac határozott fejlődését, amelyről a következő adatok tanúskodnak: 2006-ban a munka termelékenysége megduplázódott (0,6%-ról 1,2 %-ra nőtt), a munkanélküliség pedig 8 %-ra esett vissza az Európai Unióban és az eurózónában egyaránt, ez 2008-ig az előrejelzések szerint az EU-ban 7,3 %-ra, az euróövezetben pedig 7,4 %-ra fog visszaesni; a foglalkoztatás 1,4 %-kal nőtt, ami 2006-ban 2,9 millió új munkahelynek felel meg, illetve a 2007–2008-as időszakban további növekedéssel, 7 millió új munkahellyel lehet számolni, ami a 2005-ös 63,7 %-os foglalkoztatotti arány 65,5 %-ra való növekedését jelentené 2008-ig; rámutat azonban arra, hogy a munkanélküliségi ráta, különösen a nők körében továbbra is magas, és hogy ezek az adatok továbbra is elmaradnak a lisszaboni célkitűzésektől; felhívást intéz ezért arra vonatkozólag, hogy tegyenek további erőfeszítéseket egy hatékony és befogadó európai munkaerőpiac kialakítása érdekében, amely kombinálja a rugalmasságot és a biztonságot, és képes a részvételi arány jelentős mértékű növelésére; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szükséges reformokat a szociális partnerekkel együtt kell megtervezni és végrehajtani;
Notes the positive development in the employment market, with a doubling of the annual growth rate of labour productivity from 0,6 to 1,2 % and a decline in unemployment to 8 % in both the European Union and the euro area in 2006, and a predicted unemployment rate of 7,3 % in the European Union and 7,4 % in the euro area by 2008, employment growth around 1,4 %, representing 2,9 million new jobs in 2006 with the prospect of a further 7 million new jobs during the period 2007 to 2008, which would mean a rise in the employment rate from 63,7 % in 2005 to 65,5 % by 2008; notes, however, that unemployment rates, particularly among women, are still high and far from achieving the Lisbon Objectives; calls, therefore, for further efforts to be made towards attaining an effective and inclusive European labour market, which combines flexibility and security and is able to achieve a significantly higher participation rate; stresses in this context that necessary reforms should be designed and implemented in best collaboration with the social partners;
aggodalmát fejezi ki a tartósan magas Európai Uniós szegénységi ráta miatt, amelynek tendenciája az 1990-es évek közepén bekövetkező 17%-ról 15%-ra történő csökkenés után az utóbbi időben ismét megfordult, és 2005-ben újra 17%-on állt; elfogadhatatlannak tartja, hogy a kibővített Európai Unióban hozzávetőleg 80 millió olyan ember él, akiknek a rendelkezésre álló jövedelme a nemzeti átlagjövedelem kevesebb, mint 60%-a;
Is concerned at the constantly high level of poverty in the European Union which, following a fall from 17 to 15 % in the mid-1990s, has recently risen again to 17 % in 2005; considers it unacceptable in this connection that, in the enlarged European Union, around 80 million people now have a disposable income of below 60 % of the national equalised median income;
hangsúlyozza, hogy az Európai Unió 2006-ban is megtartotta az exportban betöltött vezető szerepét az export 8 %-os növekedésével, felhívja a figyelmet azonban arra, hogy az exportból származó nyereség az euróövezet jelenlegi GDP-növekedésének csak kb. 0,3%-át teszi ki, valamint a magas euró/dollár árfolyam következtében jelentkező kockázatra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági fellendülés túlnyomórészt a belpiaci kereslet fellendülésének és ezen belül is elsősorban a rövid távú beruházásoknak köszönhető; rámutat arra, hogy az európai gazdaság legfőbb problémája az elmúlt évtizedben a bizalomhiányból származó elégtelen belső kereslet volt, amelynek oka a munkanélküliség; ezzel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki, hogy – összefüggésben a munkaerő-piaci helyzet fenntartható javulásával – meddig lehet tartós növekedést elérni a beruházások és a fogyasztói kiadások terén, annak érdekében, hogy a most még inkább ciklikus fellendülés strukturális fejlődésbe forduljon át;
Points out that in 2006, the European Union expanded its leading role as a world champion exporter, with an 8 % growth in exports, but underlines the fact that the export surplus accounts for only about 0,3 percentage point of the current GDP growth in the euro area and stresses the risk factor attached to the high euro-dollar exchange rate; draws attention to the fact that the present economic upswing is predominantly riding on recovering domestic demand and that this is largely as a result of short-term investment; points out that the fundamental problem facing the European economy in the last decade has been inadequate domestic demand attributable to a lack of confidence caused by unemployment; expresses concern as to how far a continual increase in investment and consumer expenditure, together with a sustained improvement in the employment situation, can be achieved to ensure that the mainly cyclical upswing will turn into a structural upward trend;
úgy látja, hogy a gazdasági és monetáris unióhoz, illetve az egységes belső piachoz kapcsolódó fő vívmányok megerősítették az európai gazdaságot; felszólít a belső piac teljes megvalósítására, elsősorban a pénzügyi szolgáltatások terén és az energiaágazatban, a villamos energiáról és a gázról szóló irányelvek azonnali és teljes körű végrehajtásával; ugyancsak felhív a belső piac létrejöttéhez szükséges infrastrukturális beruházások megvalósítására; további gazdasági ösztönzést vár egy olyan európai szolgáltatási piac megteremtésétől, amely a szolgáltatók részére megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít, másrészről a szolgáltatásnyújtás helyén garantálja a munkajogi és társadalombiztosítási jogszabályok védelmét; tekintettel a legutóbbi bővítésekre, egy nyitott és szabad munkaerőpiac fenntartására ösztönzi a tagállamokat, mivel ez segíti a gazdasági növekedést;
Considers that the European economy has been strengthened by the main achievements of the economic and monetary union and the single market; calls for full completion of the internal market, particularly in financial services and the energy sector by means of rapid and complete implementation of the electricity and gas directives; accordingly, stresses the importance of investment in the infrastructures needed to achieve this objective; expects further economic stimuli from a European market in services that will guarantee service providers" access free of discrimination and the protection of labour and social security laws at the place of the service provision; urges the Member States, with regard to the latest enlargements, to maintain an open and free labour market that supports economic growth;
kiemeli, hogy tartósabb gazdasági növekedési potenciált az Európai Unióban a lisszaboni stratégia keretében csak kiegyensúlyozott reformok, többek között az innováció, a technológiai haladás és a humántőke-felhalmozás fokozását, a belső piac működését akadályozó korlátok megszüntetését, valamint az EU tagállamaiban folyó üzleti tevékenységek számára kedvező környezet kialakítását célzó intézkedések folyamatos végrehajtásával lehet elérni;
Points out that a more permanent increase in economic growth potential in the European Union under the umbrella of the Lisbon Strategy requires the ongoing implementation of well-balanced reforms, including measures aimed at strengthening innovation, technological advance and human capital accumulation, removing remaining barriers hampering the operation of the internal market, and creating a more conducive environment for business activities in Member States;
felhívja a figyelmet az USA-ban és ezáltal a világkereskedelemben a növekedésben várható visszaesés hátterére, a külső megrázkódtatások fokozott veszélyére – mint pl. a globális egyenlőtlenségek gyors, az árfolyamokra és pénzpiacokra súlyos hatást gyakorló kiigazítása – valamint a kőolajárak várható további emelkedésére, hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a gazdasági fellendülést egy olyan, az áruk, a szolgáltatások, a munkaerő és a tőke piacain létrejövő reformokat megvalósító gazdaságpolitikán keresztül kell támogatni és erősíteni, amely a növekedés ösztönzése mellett az exportra és a belpiaci keresletre is összpontosít;
Draws attention, against the background of an expected decline in growth in the United States and hence in world trade, of potential external shocks, such as the abrupt adjustment of global imbalances with massive effects on exchange rates and financial markets, and of a possible further rise in the price of oil, to the need to support and strengthen the economic upswing by an economic policy improving the effectiveness in the markets of goods, services, labour and capital, that promotes growth and is equally geared to export and domestic demand;
aggodalmát fejezi ki egy olyan euróárfolyam miatt, amely árthat Európa versenyképességének az Egyesült Államokkal szemben; elvárja az Európai Központi Banktól, hogy szorosan kövesse nyomon a fejlődést, és tegyen megfelelő intézkedéseket Európa gazdasági érdekeinek a nemzetközi pénzügyi rendszeren belüli védelme érdekében;
Is concerned about a euro exchange rate which could harm Europe's competitiveness as against the United States; expects the European Central Bank to monitor developments closely and to take appropriate measures in order to safeguard Europe's economic interests in the international financial system;
megjegyzi, hogy az Európai Unió gazdasági növekedését régi és új széttartó tendenciák kísérik: a legalacsonyabb növekedési ráta Portugáliát (a GDP 1,2 %-a) és Olaszországot (1,7 %), a legmagasabb növekedési ráta az EU15 országai között Spanyolországot (3,8 %), Görögországot (3,8 %), de különösen Svédországot (4 %), Finnországot (4,9 %) és Luxemburgot (5,5 %) jellemezte; megjegyzi, hogy az új tagállamok 2006-ban igen magas növekedési rátát könyvelhettek el: Szlovákia 6,7 %-ot, Litvánia 7,8 %-ot, Észtország 10,5 %-ot és Lettország 11 %-ot; hangsúlyozza, hogy ezek az eltérések fontos strukturális különbségeket, különböző nemzeti gazdaságpolitikákat és demográfiai struktúrákat, és a közös politikák által okozott aszimmetrikus hatásokat tükröznek, amelyek rejtett kockázatokat jelentenek az Unió belső kohéziójára nézve; ezért hangsúlyozza, hogy szükség van olyan politikákra, amelyek erősítik a gazdasági kohéziót és ezáltal előmozdítják a belső piacot és a monetáris uniót;
Notes that the real economic growth in the European Union is characterised by old and new divergences, with the lowest growth rates in Portugal (1,2 % of GDP) and Italy (1,7 %), and high growth rates among the EU-15 in Spain (3,8 %), Greece (3,8 %) and, in particular, Sweden (4%), Finland (4,9 %) and Luxembourg (5,5 %); notes that the new Member States are registering particularly high growth rates in Slovakia (6,7 %), Lithuania (7,8 %), Estonia (10,5 %) and Latvia (11%); underlines that these divergences also reflect important structural differences, different domestic economic policies and demographic structures as well as asymmetric impacts of common policies, illustrating underlying risks to the European Union's internal cohesion; therefore stresses the need for policies that strengthen economic cohesion and thus foster the internal market and monetary union;
hangsúlyozza, hogy tekintettel a modernizációs törekvésekre és a gazdasági teljesítményre, nyilvánvalóan azok a tagállamok a legsikeresebbek, amelyek az előretekintő és kellően kiegyensúlyozott strukturális reformokat az átlagosnál jóval nagyobb beruházásokkal kapcsolják össze a közlekedési és kommunikációs infrastruktúra, a kutatás és fejlesztés (K+ F), az innováció, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás és a gyermekgondozás, valamint a megbízható szociális hálózatok megújítása területén; megállapítja, hogy ugyanezek a tagállamok többnyire igen hatékony és átlátható közigazgatási rendszerrel és innovatív vállalkozási környezettel, költségvetési többlettel, az átlagnál alacsonyabb államadóssággal és jó minőségű államháztartással rendelkeznek, ráadásul ezekben a tagállamokban az uniós átlaghoz viszonyítva a technikai fejlődés kétszer akkora mértékben járul hozzá a nemzeti növekedési eredményekhez; úgy véli, hogy ezen tagállamok magasabb foglalkoztatásra vonatkozó politikáinak (beleértve a nők és az idősebb munkavállalók alkalmazását) alkalmazása révén az Európai Unió nagyobb önbizalommal nézhet szembe az olyan jelenlegi és jövőbeli kihívásokkal, mint a népesség elöregedése vagy a globalizáció következtében fokozódó verseny;
Points out that, in the case of modernising efforts and economic performance, the Member States that are most successful are those that combine forward-looking and well-balanced structural reforms with higher-than-average investment in transport, information technology, research and development (R&D) as well as innovation, education, lifelong learning and care facilities, and the renewal of reliable social networks; notes that, for the most part, the same Member States have a highly efficient and transparent administration, an innovative entrepreneurial environment, budget surpluses, lower-than-average debt rates and high-quality public spending, while showing signs of a contribution by technical progress to the national growth result that is almost twice the size of the EU average; concludes that those Member States policies that seek to achieve high employment rates, including the employment of women and older workers, will enable the European Union to face with greater confidence present and future challenges such as an ageing population and growing competition as a result of globalisation;
hangsúlyozza, hogy az ebben az értelemben sikeres tagállamok – tekintettel a gazdasági és társadalmi megújítást célzó stratégiáikra – a lisszaboni stratégia sikeres megvalósítására is jó példával szolgálhatnak, és a többi tagállamot e pozitív példák elsajátítására ösztönzi, jóllehet ezeket a stratégiákat az adott tagállamok helyzetének figyelembevételével kell kidolgozni, és ezeknek a tagállamok kizárólagos felelősségi körébe kell tartozniuk;
Emphasises in this connection that the most successful Member States with regard to their strategies of economic and social renewal can also be seen as role models for the successful implementation of the Lisbon Strategy, and encourages other Member States to be guided by them, even if the measures implementing the Lisbon Strategy must be developed to suit the situation of the relevant Member State and must remain the responsibility of that Member State;
megállapítja az EU-tagállamok által kidolgozott nemzeti reformprogramokra tekintettel, hogy összességében a harmonizáció erősödése és az európai szinten megfogalmazott célkitűzések megvalósítása irányában tett új elkötelezettség van kibontakozóban; kiemeli azonban, hogy ezen a területen természetesen még igen nagy eltérések mutatkoznak, és hogy megvalósulásuk a jelenlegi gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai helyzetre adott válaszoktól függ, ráadásul az olyan alapvető feladatok, mint az innováció, a foglalkoztatásösztönzés, az energiaellátás, az ökológiai fenntarthatóság és a jogalkotás javítása, gyakran még mindig nem kapnak kellő hangsúlyt a reformprogramok kidolgozásában; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a fejlődést célzó intézkedések és a reformtörekvések éppen a foglalkoztatási szint növeléséről és az aktív munkaerő-piaci politikákról szóló jelentésekben diktálnak jóval kisebb iramot, mint az egyéb jelentésekben; ezzel szemben üdvözli a nemzeti és regionális szintű kötelezettségvállalások ("tulajdonjog") erősítésére vonatkozó törekvéseket, valamint a parlamentek és a szociális partnerek bevonását, illetve e területen további erőfeszítésekre ösztönöz;
Notes, with regard to the Member States" national reform programmes, that, by and large, there are signs of greater harmonisation and also of a new commitment to direct policy towards objectives agreed throughout Europe; underlines, however, that Member States have different points of departure and show considerable variations as regards the content, pace and intensity of reforms across policy areas; takes the view that the reforms only respond to a limited extent to the present economic and employment situation, and that in many cases such central tasks as innovation, job creation, energy supply, a sustainable environment and better law-making are still not adequately incorporated into an integrated reform agenda; regrets that even in the fields of boosting the employment rate and active employment policy, progress and reform efforts are moving less rapidly than in other fields; welcomes, however, the efforts to strengthen responsibility at national and regional level ("ownership") and the involvement of the parliaments and social partners, and calls for the further expansion of such endeavours;
Több lehetőség – több siker: Mit kell még tenni?
Strengthening potential – extending success: what still needs to be done
felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki az új gazdasági helyzetet és az azzal összefüggő, a fenntartható és elsősorban minőségi célkitűzésekre összpontosító gazdasági növekedést célzó támogatások mozgásterét; hangsúlyozza, hogy egy egészséges és stabil makrogazdasági környezet megköveteli a közpénzügyek minőségének javítását és a költségvetés további megszilárdítását, csakúgy mint egy, a magán- és közszférát érintő, átgondolt beruházási politika kialakítását, amely jövőorientált infrastruktúrát biztosít és a jövő piacait már ma megnyitja;
Calls on the Member States to make good use of the new economic situation and the resulting margin for manoeuvre to promote a more sustainable form of economic growth, and one that is more closely geared towards quality objectives; underlines that a healthy and stable macro-economic environment requires improving the quality of public finances with budgets that are further consolidated, and an intelligent private and public investment policy that delivers forward-looking infrastructure and opens up tomorrow's markets today;
hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy teljes mértékben lehessen részesülni a belső piac lehetőségeiből adódó előnyökből, és, hogy megerősödjön Európa pozíciója a globális piacon, mérsékelni kell a jelenlegi protekcionista és versenyellenes tendenciákat;
Stresses that in order to benefit fully from the potential of the internal market and to strengthen Europe's position in the global market, current protectionist and anticompetitive tendencies must be curbed;
hangsúlyozza a kis- és középvállalkozások (KKV-k) munkahelyteremtő szerepét; kiemeli ezért az ezeknek kedvező légkör megteremtésének szükségességét a kedvezőbb adórendszer, a szabályozás és az adminisztratív terhek csökkentése, a finanszírozáshoz való jobb hozzáférés, az energiával, szállítással, kommunikációval és üzleti szolgáltatásokkal kapcsolatos vállalkozási költségeik helyzetének javítása, a KKV-k információs és kommunikációs technológiákhoz történő hozzáférésének javítása, valamint a KKV-kat érintő K + F-be történő fokozottabb beruházás révén;
Emphasises the role played by small and medium-sized enterprises (SMEs) in generating employment; accordingly, stresses the need to create a favourable climate for them through more favourable tax arrangements, a reduction in regulation and administrative burdens, improved access to financing, an improvement of their situation regarding business costs in terms of energy, transport, communications and services, improved access to information and communication technologies and increased investment in R&D and innovation;
hangsúlyozza, hogy az európai gazdaság szempontjából fontos szerepet játszik mind a nagyfokú versenyképesség, mind a tartós kereslet biztosítása, és reméli, hogy a gazdaságpolitikai szereplők többek további erőfeszítéseket tesznek a gazdasági stabilitás és fenntartható fejlődés biztosítása mellett elérhető hosszú távú növekedés megvalósítása érdekében, többek között gazdaságpolitikáik hatékony összehangolásával;
Stresses the importance to the European economy of excellent competitiveness as well as the need to sustain demand potential, and expects the economic policy actors to make further efforts to achieve a higher long-term growth rate in conditions of economic stability and sustained development also by effectively coordinating economic policies;
hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az oktatás, különösen a felsőoktatás jelentőségét a jövőbeli növekedési potenciál és a képzettségi szint megerősítése, valamint az európai polgárok mobilitásának és alkalmazkodóképességének növelése szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az európai oktatási rendszerek vonzóbbá, hozzáférhetőbbé és versenyképesebbé váljanak;
Stresses in this context the importance of education, in particular tertiary education, to the strengthening of future growth potential and increasing skills levels, mobility and adaptability of European citizens; calls on Member States to step up efforts aimed at making European education systems more attractive, accessible and competitive;
emlékeztet arra, hogy a lisszaboni célkitűzések eléréséhez elegendő pénzügyi forrást kell biztosítani a közösségi költségvetésből; sajnálja ezzel kapcsolatban, hogy nem elegendőek a pénzügyi források az említett célkitűzések megvalósításához;
Recalls that the achievement of the Lisbon Objectives requires sufficient financial resources through the Community budget; regrets in this context the insufficiency of financial resources to achieving the said objectives;
úgy ítéli meg, hogy egy olyan, a tagállamok által egyeztetett és egyszerre végrehajtott eljárás, amely a növekedésösztönző kiadásokra, valamint a magánberuházások, illetve a magán- és közszférában létrejött együttműködést érintő közös kezdeményezések előmozdítására irányul, jelentős szinergiahatást fejthet ki, javíthatja a tudomány és a kutatás, a közlekedés, a kommunikáció, az energia és a környezetvédelmi fenntarthatóság terén Európa előtt álló kihívásokkal való szembenézési képességet, és támogatja a források hatékony elosztását Európa-szerte; ebben az összefüggésben hangsúlyozza egy olyan összehangolt adózási keret szerepét, beleértve a társasági adót, amelynek kedvezőnek kell lennie a KKV-k számára és amelynek célja a munkahelyteremtés kell, hogy legyen; úgy véli, hogy a tagállamoknak javítaniuk kell az adózási és szociális hozzájárulási rendszerek hatékonyságát a munkahelyteremtés érdekében, különösen bizonyos társadalmi csoportok, mint a nők, a tartósan munkanélküliek és az idősek számára; úgy véli, hogy a versenyképes adórendszereknek a nemzeti finanszírozási képesség aláásása nélkül kell ösztönözniük az új vállalkozások létrehozását, és a terheket a munka megadóztatásáról a környezetvédelmi adózásra kell áthelyezniük, a K + F és a megújuló energiaforrások támogatását szolgáló ösztönzőket is ideértve;
Takes the view that a simultaneous and coordinated approach by the Member States to growth-intensive spending, the stimulation of private investment and joint initiatives in the area of private and public cooperation can unleash substantial synergies, improve Europe's ability to meet the existing challenges in the fields of science and research, transport and communication, energy and environmental sustainability and will support the efficient allocation of resources throughout Europe; notes in this connection the importance of a coordinated fiscal framework including corporate tax arrangements favourable to SMEs and geared to generating employment; considers that Member States should improve the efficiency of tax and social contribution arrangements in order to ease job creation, particularly for specific social groups such as women, the long-term unemployed and older people; considers that competitive tax regimes should encourage the establishment of new businesses without undermining national funding capacity and should shift the burden from taxation on labour to environmental taxation, including fiscal incentives to support R&D and the use of renewable resources;