natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mivel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének mintegy 90 részes fele, beleértve feltörekvő gazdaságokat is, akik együttesen a globális kibocsátások több mint 80%-áért felelősek, egyoldalú nyilatkozatokat tettek a gazdaság teljes vertikumában történő, számszerűsített kibocsátáscsökkentési célkitűzésekkel kapcsolatban, jóllehet ezek nem kötelező érvényűek;
Whereas some 90 parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, including emerging economies, which are collectively responsible for more than 80 % of global emissions, have made unilateral declarations of quantified economy-wide emission reduction objectives, albeit not legally binding;
mivel az Európai Parlament és az Európai Tanács bejelentette azon törekvését, hogy 2050-ig biztosítani kívánja az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 80–95%-kal történő csökkentését;
whereas the European Parliament and the European Council have declared their ambition to secure an 80 to 95 % level of reduction in greenhouse gas emissions by 2050;
mivel az Európai Uniónak konkrét kibocsátáscsökkentési célokban kell megállapodnia, hogy alapot és keretet biztosítson a szükséges jogalkotási aktusokhoz és egyéb intézkedésekhez;
whereas the European Union must agree specific targets for emission reductions to provide the basis and framework for the necessary legislative acts and other measures;
mivel az ütemtervben bemutatottak alapján a 2020-ra előirányzott, az éghajlatra vonatkozó jelenlegi 20%-os cél – amelynek több mint a felét el lehetne érni a nem hazai kibocsátáskompenzációval – nem költséghatékony pályán halad afelé, hogy 1990-hez képest 2050-re 80%-kal csökkentsék a kibocsátást; mivel a 80% az IPCC által az iparosodott országok számára szükségesnek ítélt és az Európai Tanács által az EU 2050-re elérendő céljául kitűzött 80–95%-os tartomány alsó határát jelenti;
whereas the Roadmap demonstrates that the current 20 % climate target, of which more than half could be achieved through non-domestic offsets, is not on a cost-effective pathway towards a 80 % reduction in 2050 as compared to 1990; whereas 80 % is on the low end of the 80-95 % range which the IPCC considered necessary for industrialised countries, and which the European Council adopted as the EU target for 2050;
mivel az iparnak – a hosszú távú beruházások végrehajtása érdekében – tisztában kell lennie a szabályozói biztonság, a nagyratörő célértékek és a jól megtervezett finanszírozási mechanizmusok által is támogatott alacsony szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó uniós stratégiával;
whereas industry needs to have a clear picture of the EU's low-carbon strategy, which must also be backed up by regulatory certainty, ambitious targets and well-designed funding mechanisms, with a view to making long-term green investments;
mivel a tagállamok érdeke a külföldi, főként politikailag problematikus országokból történő energiaellátástól való függőség csökkentése;
whereas it is in the interests of Member States to reduce their dependence on foreign energy suppliers, especially from politically problematic countries;
mivel a Nemzetközi Energiaügynökség számításai szerint a 450 ppm-es forgatókönyv alapján a 2035-ig engedélyezett, energiához kapcsolódó teljes szén-dioxid-kibocsátások négyötödét már a meglévő tőkeállomány leköti;
whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
mivel értékelésre és ellenintézkedésekre van szükség az abból eredő kockázatok tekintetében, hogy elégséges globális erőfeszítés hiányában a hazai fellépés a piaci részesedés máshol található, kevéssé jövedelmező létesítmények felé történő eltolódását eredményezi, ami világszerte növekvő kibocsátást, azaz CO2-kibocsátás-áthelyezést eredményez;
whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
mivel a Stern-jelentés becslése szerint az éghajlatvédelmi intézkedések elmaradásának költségei évente a globális GDP legalább 5%-ának megfelelő veszteséget jelentenek;
whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
mivel a biomassza energiaforrásként történő előállítása és fogyasztása jellegéből adódóan nem szénsemleges;
whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
mivel a „társadalmi hatásvizsgálati” eszköz felhasználásával figyelembe kell venni a társadalmi szempontokat;
whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
elismeri, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósítása előnyöket jelent a tagállamok és adott esetben a régiók számára; ezért támogatja a Bizottságnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó ütemtervét, valamint annak irányát, a 2030-ra, 2040-re, illetve 2050-re elérendő 40, 60, illetve 80%-os belföldi kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket, továbbá a gazdaság- és éghajlat-politikára vonatkozó jogalkotási és egyéb kezdeményezések alapjául szolgáló ágazatspecifikus mérföldkövek egész sorát; elismeri, hogy az irány és a mérföldkövek a PRIMES modellezésen alapulnak, és céljuk a szükséges jogalkotási és szabályozási eszközök előkészítése;
Recognises the benefits to Member States, and, where appropriate, to their regions, of developing a low carbon economy; therefore endorses the Commission's Roadmap to a competitive low carbon economy in 2050, together with its trajectory, the specific milestones for domestic emission reductions of 40 %, 60 % and 80 % for 2030, 2040 and 2050 respectively, and the ranges for sector-specific milestones, as the basis for proposing legislative and other initiatives on economic and climate policy; recognises that the trajectory and milestones are based on PRIMES modelling with a view to preparing the necessary legislative and regulatory instruments;
felszólítja a Bizottságot, hogy állapítsa meg az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését 2030-ra és 2040-re, amelyek valamennyi ágazat,vonatkozásában konkrét célkitűzéseket és ambiciózus ütemtervet tartalmaznak;
Calls on the Commission to set interim greenhouse gas emission reduction for 2030 and 2040, including concrete objectives for each sector, together with an ambitious timetable;
felkéri a Bizottságot, hogy a következő két éven belül terjessze be a 2030-as célkitűzésekhez szükséges intézkedéseket, figyelembe véve a sajátos nemzeti kapacitásokat és lehetőségeket, valamint az éghajlat-politika terén elért nemzetközi előrelépést;
Invites the Commission to bring forward within the next two years the measures necessary to achieve the 2030 objectives, taking into account particular national capacities and potentials, as well as international progress on climate action;
úgy véli, hogy az intézkedéseket összehangolt, költséghatékony és eredményes módon kell végrehajtani, teret hagyva a tagállamok egyéni sajátosságainak;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
felszólít arra, hogy az útiterv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, valamint annak biztosítására, hogy prioritásai teljes mértékben érvényesülnek a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben, törekedjenek a programok és a közösségi politikák közötti nagyobb koherencia megvalósítására; elismeri, hogy a 20%-os energiahatékonysági cél teljesítése lehetővé tenné az EU számára, hogy az Unión belül 2020-ra 25%-kal vagy ennél is nagyobb mértékben csökkentse CO2-kibocsátását, és hogy ez a csökkentés még mindig költséghatékony pálya lenne azon hosszú távú cél felé, hogy 2050-ig az 1990-es szinthez képest 80–95%-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását; megjegyzi, hogy az ütemterv szerint a kevésbé ambiciózus megközelítés lényegesen magasabb költségeket eredményezne az egész időtartam alatt; emlékeztet azonban arra, hogy a befektetések költséghatékonyságát mindig a tagállamok költségvetésének fényében kell értékelni;
Calls for greater consistency among Community programmes and policies in order to achieve the Roadmap's objectives and ensure that its priorities are fully integrated in the new 2014-2020 Multiannual Financial Framework; acknowledges that delivering the 20 % energy efficiency target would allow the EU to reduce its internal CO2 emissions by 25 % or more by 2020, and that this reduction would still be on a cost-effective path towards the long-term 2050 target of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % from 1990 levels; notes that, according to the Roadmap, a less ambitious approach would result in significantly higher costs over the entire period; recalls, however, that the cost-effectiveness of investments should always be measured in the light of Member State budgets;
emlékeztet rá, hogy a durbani klímakonferencia előkészítése során az Európai Parlament sürgette a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célérték 20% fölé történő emelését 2020-ig;
Recalls that in the run-up to the Durban Climate Conference, the European Parliament called for the CO2 reduction target to be increased above 20 % by 2020;
hangsúlyozza, hogy a kibocsátásra vonatkozó konkrét célkitűzések ösztönzőleg fognak hatni az alacsony kibocsátású technológiák kutatásához és fejlesztéséhez, demonstrációjához és alkalmazásához szükséges korai beruházásokra, és hogy a hosszú távú stratégia meghatározása elsőrendű szerepet játszik annak biztosításában, hogy az Unió jó úton járjon a kibocsátás 2050-re történő csökkentésére irányuló deklarált céljának eléréshez;
Stresses that clear emissions targets will stimulate the early investments needed in R&D, demonstration and deployment for low-emitting technologies, and that defining a long-term strategy is paramount to ensuring that the EU is on track to achieve its agreed objective of reducing emissions by 2050;
sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be a javasolt pálya tagállami szintű megvalósulásával kapcsolatos költség-haszon elemzést, figyelembe véve az eltérő technológiai fejlettségből adódó nemzeti körülményeket, a szükséges beruházásokat (és társadalmi elfogadottságukat), valamint a lehetséges globális körülmények szélesebb skáláját;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
hangsúlyozza, hogy a szénszegény gazdaság irányába történő elmozdulás igen jelentős munkahely-teremtési potenciállal rendelkezne, ugyanakkor szavatolná a gazdasági növekedést és versenyelőnyt biztosítana az európai ipar számára;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
emlékeztet rá, hogy a tiszta technológiákra történő áttérés drasztikusan csökkentené a légszennyezettséget, ezért jelentős egészségügyi és környezeti előnyökkel járna;
Recalls that the transition to clean technologies would drastically reduce air pollution and thus ensure significant health and environmental benefits
megjegyzi, hogy gyorsan terjed az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák világméretű kifejlesztése és alkalmazása, és hogy Európa jövőbeni versenyképessége számára alapvető fontosságú e technológiák kutatásába, fejlesztésébe és alkalmazásába történő beruházások mértékének növelése;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
megjegyzi, hogy a fenntartható tudományos és technológiai innováció Európából a világ más részeire tevődik át, ami ahhoz vezethet, hogy az EU elveszíti technológiai vezető szerepét ezen a területen, és e technológiák és a kapcsolódó késztermékek nettó importőrévé válik; kiemeli ezért az európai hozzáadott érték jelentőségét különösen az energiahatékonysági és megújulóenergia-termékek és technológiák fejlődése és belföldi termelése szempontjából;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
hangsúlyozza, hogy Kína világelső a telepített szélerőműpark-kapacitást illetően, valamint a kínai és indiai gyártók az első tíz szélturbinagyártó között vannak, és jelenleg Kína és Tajvan gyártja a világ fotovoltaikus paneljeinek többségét; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő e technológiák és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez szükséges új és innovatív technológiák Unión belüli ökohatékony fejlesztését és termelését;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
sürgeti az EU-t, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet a nemzetközi tárgyalásokban egy nagyratörő, átfogó és jogilag kötelező érvényű megállapodás véglegesítése érdekében; megjegyzi annak fontosságát, hogy az Unió tegyen tanúbizonyságot elkötelezettsége mellett és szolgáljon követendő modellként a szénszegény gazdaság előnyeinek és életképességének bemutatásában; üdvözli a durbani konferencia kimenetelét, ahol egyrészt egyértelmű ütemtervet fogadtak el egy 2012 utáni nemzetközi megállapodás kidolgozására, másrészt azt, hogy a nagy kibocsátóknak – legyenek akár fejlett, akár fejlődő gazdaságok – az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentésének tekintetében nagyratörő és megfelelő mértékű célértékeket kell elfogadniuk;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is konstruktívan kell fellépnie az éghajlatról folytatott globális tárgyalásokon, és hogy az EKSZ keretében európai éghajlati diplomáciát kell kialakítani;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
rámutat arra, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fenntartható gazdaság számára a legnagyobb kihívást annak biztosítása jelenti, hogy az éghajlat-változási politikát beépítsék az energiával, közlekedéssel, mezőgazdasággal, oktatással, innovációval stb. kapcsolatos valamennyi kulcsfontosságú tevékenységi területbe;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
hangsúlyozza, hogy a globális és európai szintű éghajlat-politikai intézkedések késleltetése nemcsak a 2050-es célkitűzések elérése vonatkozásában eredményezne magasabb költségeket a nagy szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való további beruházások elmaradása és a lassabb technológiai ismeretszerzés miatt, hanem azért is, mert az EU elveszítené innovatív vezető szerepét a kutatásban, a munkahelyteremtésben és a környezetkímélőbb fenntartható gazdaság eléréséhez nyújtott iránymutatásban;rámutat továbbá arra, hogy ha 2020 tekintetében késedelem lesz a fellépések terén, akkor az 2030 és az azt követő évek tekintetében a mérséklési potenciál csökkenését eredményezi;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
megismétli, hogy a halmozott kibocsátások meghatározóak az éghajlati rendszerre nézve; megjegyzi, hogy még a 2020-ig 30%-os, 2030-ig 55%-os, 2040-ig 75%-os és 2050-ig 90%-os csökkentési pálya mellett is az EU még mindig a 2°C-nak megfelelő globális szénköltségvetés egy főre jutó hányadának kétszereséért lenne felelős, és a kibocsátáscsökkentés terén a késlekedés jelentősen növeli a kumulatív arányt;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
emlékeztet rá, hogy a világ hőmérsékleti növekedésének átlagosan 2°C-ra történő korlátozása nem garantálja a kedvezőtlen éghajlati hatások elkerülését;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
A kibocsátáskereskedelmi rendszer
The Emissions Trading System
elismeri, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere az ipari kibocsátások csökkentésének és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos beruházások ösztönzésének legfőbb, ám nem egyedüli eszköze; megjegyzi, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer további fejlesztésére van szükség; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét egészítsék ki technológiai és innovációs alapú megközelítéssel a szükséges jelentős csökkentések megvalósítása érdekében;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
megjegyzi, hogy az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere a tervezettnek megfelelően működik, továbbá hogy az alacsonyabb szén-dioxid-ár a csökkent gazdasági tevékenység, valamint a keresletet nagyban meghaladó kibocsátási egységek rendelkezésre állásának eredménye; aggasztónak tartja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos beruházások és a nagyobb energiahatékonyság ösztönzésének a hiánya azzal fenyeget, hogy az Unió hátrányba kerül ipari versenytársaival szemben; tudomásul veszi azon jelentéseket, amelyek szerint a jóval nagyobb ütemű növekedés vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiigazításának hiányában nem várható a szén-dioxid árának növekedése;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
elismeri, hogy a szén-dioxid jelenlegi ára nem ösztönzi a szénszegény technológiákba történő beruházásokat, ezért igen korlátozott szerepet játszik majd a kibocsátások csökkentésében, ugyanakkor fennáll annak a kockázata, hogy az EU-t évtizedekre az intenzív szénfelhasználású infrastruktúrák közé szorítja;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó politikák nem támaszkodhat pusztán piaci alapú mechanizmusokra;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
Ezen intézkedések magukban foglalhatják:
These measures may include:
a lehető leghamarabb jelentés benyújtása a Parlamentnek és a Tanácsnak, amely többek között megvizsgálja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetésekre irányuló ösztönzőkre gyakorolt hatásokat, illetve a kibocsátásáthelyezés kockázatát.
presenting as soon as possible a report to Parliament and the Council which shall examine, amongst others, the impacts on incentives for investments in low carbon technologies and the risk of carbon leakage.
A harmadik szakasz megkezdése előtt a Bizottság adott esetben módosítja a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében említett rendeletet olyan megfelelő intézkedések végrehajtása érdekében, amelyek magukban foglalhatják a kibocsátási egységek szükséges összegének visszatartását,
Before the start of the third phase, the Commission shall, if appropriate, amend the regulation referred to in article 10(4) of Directive 2003/87/EC in order to implement appropriate measures which may include withholding the necessary amount of allowances;
jogszabály előterjesztése a lehető legkorábbi időpontban az 1,74%-os éves lineáris csökkentési követelmény módosítsa érdekében a 2050. évi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési cél követelményeinek teljesítéséhez,
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
a kibocsátási egységek árverésére vonatkozó legalacsonyabb ár megállapításának értékéről szóló vizsgálat elvégzése és közzététele,
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
intézkedések a lényeges információk bevitelének fokozására és a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke átláthatóságának növelésére a hatékonyabb nyomon követés és értékelés lehetővé tétele érdekében,
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
a kiegyenlítő mechanizmusok használatának további tökéletesítése, például Európának a HFC-k terén működő ipari versenytársait támogató kiegyenlítő mechanizmusokhoz való hozzáférés korlátozása révén,
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;