natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia fenntarthatósági elemét minden érintett politikai területen érvényre kell juttatni ahhoz, hogy az EU visszanyerje a világban betöltött vezető szerepét; hangsúlyozza, hogy Európa globális gazdaságban való versenyképességének megőrzéséhez kulcsfontosságú, hogy átvegye a vezető szerepet az erőforrás-hatékony, fenntartható társadalom felé történő, környezetbarát átalakulásban; hangsúlyozza, hogy a környezetbarát infrastruktúrákba, a megújuló energiákba és az energiahatékonyságba történő nagyléptékű beruházások kiváló lehetőséget nyújtanak a talpra állás és a hosszú távú növekedés és munkahelyteremtés ösztönzésére;
Stresses that the sustainability element of the Europe 2020 strategy needs to be mainstreamed across all relevant policy fields in order for the EU to regain world leadership; underlines that, if Europe is to remain competitive in the global economy, it must take the lead in the eco-friendly transformation towards a resource-efficient, sustainable society; emphasises that large-scale investment in eco-friendly infrastructures, renewable energies and energy efficiency is an excellent way of stimulating the recovery and promoting long-term growth and job creation;
emlékeztet arra, hogy az egységes piacban rejlő lehetőségeket még nem aknázták ki maradéktalanul, és hogy a lehetőségek teljes kiaknázásához megújult politikai eltökéltségre és határozott cselekvésre van szükség a fenntartható és társadalmilag befogadó növekedés és a munkahelyteremtés érdekében; hangsúlyozza, hogy az európai szolgáltatási szektort tovább kell fejleszteni, és a szolgáltatások kereskedelmét fokozni kell;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia sikere attól függ, hogy az EU egésze mennyire elkötelezett, mennyire tekintik majd saját ügyüknek a tagállamok, a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális hatóságok és a szociális partnerek; emlékeztet a határozott és megfelelően működő szociális párbeszéd és a kollektív megállapodások fontosságára az Európa 2020 stratégia keretében, valamint egy igazi európai társadalmi párbeszéd előmozdításának jelentőségére a makrogazdasági politikák és intézkedések tárgyában; megállapítja, hogy ezeket az intézkedéseket folytatni kell az előre vezető úttal kapcsolatos széles körű konszenzus elérése érdekében;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, and on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong and properly functioning social dialogue and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures; notes that these measures should be pursued in order to achieve broad consensus on the way forward;
megállapítja, hogy a regionális és helyi hatóságok hatáskörei és feladatai bővülnek; emlékeztet arra, hogy Európában az állami beruházások kétharmadát továbbra is szubnacionális szinten hajtják végre; megállapítja, hogy az állami beruházások elvégzésének és végrehajtásának szintjére vonatkozó döntésnek igen jelentős hatása van azok hatékonyságára; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy az állami beruházásokra a kormányzás leghatékonyabb szintjén kerüljön sor;
Notes the growing powers and responsibilities of regional and local authorities; recalls that two thirds of public investment in Europe remains at sub-national level; notes that the choice of the level at which public investment is made and executed has a very significant impact on its efficiency; stresses, therefore, the importance of ensuring that public investment takes place at the most efficient level of governance;
sürgeti a tagállamok nemzeti parlamentjeit és kormányait, hogy a nemzeti döntéshozatal során az EU-val szemben felelős módon járjanak el, és a nemzeti szinten folytatott viták során vegyék figyelembe az uniós dimenziót is;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
a Bizottság által kezdeményezett és az Eurostattal szoros együttműködésben folytatott szigorú pénzügyi ellenőrzést kér minden tagállam tekintetében azok tényleges pénzügyi helyzetének meghatározása céljából, aminek révén lehetővé válik a tényeken alapuló döntéshozatal az Európa 2020 stratégia és a regionális és kohéziós projektek vonatkozásában; kéri, hogy vessenek alá ellenőrzésnek minden európai uniós finanszírozási programot, valamint a nemzeti és regionális támogatásokat; javasolja a projektek és programok fokozását, amelyek sikere létfontosságú, valamint javasolja a nem hatékony támogatások és gazdaságfejlesztési rendszerek megszüntetését;
Calls for a strict financial audit of all Member States, to be initiated by the Commission in close cooperation with Eurostat, in order to determine their actual financial status, thereby enabling fact-based decisions to be taken with regard to the Europe 2020 strategy and regional and cohesion projects; calls for scrutiny of all funding programmes in the European Union and of national and regional subsidies; recommends intensification of the projects and programmes, the success of which is vital, and in turn the eradication of ineffectual subsidies and economic development schemes;
rámutat, hogy különösen a nőket jobban fenyegeti a szegénység; megjegyzi, hogy a válság alatt számos tagállamban növekedett a gyermekszegénység; hangsúlyozza, hogy ez elfogadhatatlan és hogy a negatív tendenciákat meg kell fordítani; kéri következésképpen különösen a nem-kormányzati szervezeteket, hogy fejlődjenek a gyermekszegénység felszámolását a gyermekközpontú megközelítés, a gyermekekre vonatkozó egyedi célkitűzések és a gyermekek jogaira fordított kiemelt figyelem révén elérni kívánó erős hálózattá;
Points out that women, in particular, are at greater risk of experiencing poverty; notes that child poverty has increased in a number of Member States during the crisis; underlines that this is unacceptable and that the negative trends must be reversed; consequently, calls on, in particular, the existing non-governmental organisations to be developed into a solid network for the eradication of child poverty by means of child-centred approaches, child-specific targets and a strong focus on their rights;
megjegyzi, hogy rossz időkben a szilárd jóléti rendszerek fontos gazdaságstabilizáló tényezők; hangsúlyozza ezért, hogy − miközben meg kell szilárdítani az államháztartásokat − védelmezni kell az állami szolgáltatásokat és megfelelően fenn kell tartani a szociális védelem meglévő szintjét; kéri olyan intézkedések elfogadását, amelyek célja a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentése, különösen a fiatalok munkanélküliségének leküzdése révén;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
hangsúlyozza, hogy a gazdasági hanyatlásnak nem kellene lassítania az előrelépést a munka és a magánélet összeegyeztetése, és különösen a nők munkaerő-piachoz való hozzáférése tekintetében;
Underlines that the economic downturn should not slow down progress on reconciliation policies concerning the work-life balance, particularly those facilitating women's access to the labour market;
megjegyzi, hogy a válságból fakadó kihívásokat a gazdasági tevékenység és a növekedési arány hanyatlása mellett a strukturális és hosszú távú munkanélküliség erőteljes növekedése, az állami és magánberuházások volumenének visszaesése, valamint a feltörekvő gazdaságok részéről jelentkező konkurencia megerősödése jelenti;
Notes the challenges arising from the crisis, with a major downturn in economic activity, a decline in the growth rate, brought about by a strong rise in structural and long-term unemployment, and a fall in rates of public and private investment, as well as increased competition from emerging economies;
elismeri, hogy az EU-ban jelenleg tapasztalható egyensúlyzavarok felszámolásához szabványmegoldás („one-size-fits-all”) nem elegendő, és hogy a hatékonyság érdekében a gazdaságpolitikai koordináció során megfelelően tekintetbe kell venni a különböző nemzeti gazdaságok kiindulópontjait és azok sajátos jellemzőit; hangsúlyozza a gazdasági koordináció szükségességét és az egészséges pénzügyek visszaállításában teendő előrelépés jelentőségét;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘one-size-fits-all’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;
kéri, hogy növeljék a nemzeti költségvetések és az Unió költségvetése közötti összhangot és azok egymást kiegészítő jellegét; úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek az Európa 2020 stratégia kulcsfontosságú területeire kellene összpontosítania és megfelelő finanszírozást kell biztosítania olyan élenjáró kezdeményezések számára, amelyek az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak és jelentős európai hozzáadott értéket szolgáltathatnak;
Calls for greater compatibility and complementarity between national budgets and the EU budget; takes the view that the next multiannual financial framework must focus on the key priority areas of the Europe 2020 strategy and should ensure adequate financing of the flagship initiatives in the fields in which the EU has shared competence with Member States, which can provide strong European added value;
hangsúlyozza, hogy mind a mezőgazdasági, mind pedig a kohéziós politikának kulcsszerepet kell játszania az Európa 2020 stratégiában; meggyőződése, hogy a közös agrárpolitika reformját a globális kihívásoknak való megfelelés összefüggésrendszerében kell folytatni; úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia sikere olyan különböző uniós politikák koherenciájának biztosításától függ, mint a nemzeti és az uniós költségvetések összhangjának megteremtése – ideértve a közös agrárpolitikát és a kohéziós alapokat is – például a források régiók közötti igazságos elosztásának garantálása révén, a versenyképesség elősegítésére irányuló világos célok alapján, hangsúlyt helyezve a leginkább rászoruló tagállamokra és régiókra, valamint az olyan politikákra, amelyek tárgya az oktatásra, az innovációra, valamint a kutatásra és a fejlesztésre fordított kiadások;
Emphasises that both agricultural and cohesion policies must play a key role in support of the Europe 2020 strategy; is convinced that the reform of the common agricultural policy (CAP) has to be pursued in the context of addressing global challenges; believes that the success of the Europe 2020 strategy is premised on ensuring the coherence of EU policies, including such diverse aspects as aligning the national and EU budgets, including the CAP, and the Cohesion Funds, e.g. by guaranteeing a fair allocation of resources between Member States and regions, based on clear aims designed to enhance convergence and foster competitiveness, while putting emphasis on those Member Sates and regions in greatest need and policies such as education, innovation and R&D spending;
ismételten emlékeztet továbbá arra, hogy az Európa 2020 stratégia csak akkor lehet hiteles, ha megfelelő pénzügyi forrásokra támaszkodhat, és ezért támogatni képes az alábbiakat:
Recalls, moreover, that the Europe 2020 strategy will only be credible if it is backed up by adequate financial resources, and therefore supports:
összefüggő következtetések elfogadása a következő többéves pénzügyi keret összefüggésrendszerében, valamint az olyan politikákra összpontosító uniós költségvetés, amelyek hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához;
the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
az uniós alapok gazdasági, szociális és környezeti jelentőség és hatékonyság alapján történő elosztása; a tagállamok által fel nem használt alapokat a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás előmozdítása közös projektekbe vagy programokba való uniós szintű állami beruházásokra kellene visszautalni, mint az infrastruktúrára, az oktatásra és képzésre, az innovációra, valamint a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházások;
the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training, innovation, research and development;
az alapok felhasználási hatékonyságát és a beruházási projektek tényleges eredményeinek előmozdítását célzó technikai segítségnyújtás;
the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
az Európai Beruházási Bank (EBB) kiemeltebb szerepe a strukturális alapok katalizáló szerepének és áttételi funkciójának fokozása tekintetében;
a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
az innovatív pénzügyi eszközök továbbfejlesztése és optimális felhasználása, bevonva az Európai Beruházási Bankot (EIB), az Európai Beruházási Alapot (EIF), valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) (pl. támogatások és kölcsönök elegyítése, kockázati tőkeeszközök, a kockázat-megosztás és garanciák új formái);
the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
magán megtakarítások hosszú távú beruházások felé terelése megfelelő ösztönzők és mechanizmusok révén;
moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
innovatív hosszú távú beruházásfinanszírozás kidolgozása mind állami, mind magán alapok bevonásával;
development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
projektkötvények bevezetése a magántőke bevonására az európai infrastrukturális kihívások szükségleteinek való megfelelés érdekében;
the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe's infrastructural challenges;
annak biztosítása, hogy a hosszú távú beruházáshoz kapcsolódó kockázati tőke jelentősen nagyobb összegei álljanak rendelkezésre;
action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférést és a kevesebb bürokráciát célzó fellépés, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében, fenntartva ugyanakkor az átláthatóságra vonatkozó szigorú standardokat;
action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
úgy véli, hogy az Európai Energiaközösség létrehozása kulcsfontosságú politikai projekt az Európa 2020 stratégiában a megújuló energiára történő átállásra vonatkozóan kitűzött célok továbbviteléhez, maximalizálva ugyanakkor az energiahatékonyságot és növelve az EU energiafüggetlenségét, és igazi, szervesen összekötött energiapiacot hozva létre; hangsúlyozza az uniós energiapolitika külső dimenziójának fontosságát;
Regards the establishment of a European Energy Community as a key political project for the fulfilment of the Europe 2020 goals of furthering the transition to renewable energies while maximising energy efficiency, increasing the EU's energy independence and establishing a genuine interconnected energy market; emphasises the importance of the external dimension of its energy policy;
úgy véli, hogy az olaj- és földgáz-termelő országok és az – elsősorban európai – fogyasztó országok közötti kapcsolatokat meg kell erősíteni, figyelembe véve a földközi-tengeri térség politikai színterén a közelmúltban bekövetkezett fejleményeket is; úgy véli, hogy közös, fenntartható energia- és nyersanyag-beszerzési politika bevezetésére van sürgősen szükség a hátrányos hatások elkerülése érdekében, amelyek késleltethetik az európai gazdaság talpra állását és jövőbeli fejlődését;
Believes that relationships between countries producing oil and natural gas and consumer countries, above all the countries of Europe, should be reinforced, also taking into account the recent developments in the political landscape in the Mediterranean; considers that a common policy for sustainable energy and procurement of raw materials needs to be implemented as a matter of urgency, so as to avoid adverse effects that could delay the recovery and the future development of the European economy;
hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonyság elveinek minden uniós politikákba történő beemelése kulcsfontosságú szerepet játszik az uniós versenyképesség biztosítása tekintetében (ideértve az innovatív új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a bevitelek csökkentésének, a hulladék minimalizálásának új módjait, az erőforrás-készletek kezelésének javítását, a fogyasztási minták megváltoztatását és a logisztika javítását), továbbá biztosítani kell, hogy a gyártási folyamatok, valamint az irányítási és üzleti módszerek optimalizálása olyan módon történjen, amely garantálja, hogy a termékek és szolgáltatások tervezése tekintetében az életciklus megközelítést a „bölcsőtől a koporsóig” módon teljesítik;
Emphasises the key role that mainstreaming the principles of resource efficiency into all EU policies plays in ensuring the EU's competitiveness, including the development of innovative new products and services and new ways to reduce inputs, minimise waste, improve management of resource stocks, change consumption patterns, improve logistics and ensure that production processes, management and business methods are optimised in such a way as to ensure that the life-cycle approach of designing products and services in a ‘cradle to grave’ manner is applied;
ismételten emlékeztet arra, hogy az energiához és a nyersanyagokhoz való hozzáférés, valamint azok hatékony felhasználása létfontosságú az EU általános versenyképességének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a versenyképesség hosszú távú megőrzéséhez az Uniónak világelsőnek kell lennie az energia-megtakarítás és hatékonyság előmozdítása, az új ökobarát technológiákkal kapcsolatos kutatás és az azokba való beruházás, az energiaellátás diverzifikálása és racionalizálása és a megújuló energiaforrások fejlesztése és megnövekedett használata terén; emlékeztet arra, hogy az energia- és nyersanyag-behozataloktól való függőség csökkentése hozzájárul az Unió versenyképességének biztosításához, ugyanakkor segít az Unió inflációs célkitűzéseinek elérésében is;
Recalls that access to energy and raw materials, and the efficient use thereof, are vital in order to ensure the overall competitiveness of the EU; stresses that in order to stay competitive in the long term, the EU must be a world leader in the promotion of energy savings and efficiency, research into and investment in new eco-friendly technologies, the diversification and rationalisation of energy supply and the development and increased use of renewable sources of energy; recalls that reducing dependency on imports of energy and raw materials contributes to ensuring the competitiveness of the EU, while also helping to achieve the EU inflation target;
síkraszáll amellett, hogy különleges figyelmet kell fordítani a fenntartható közlekedéspolitikára, főként a transzeurópai közlekedési hálózatok bővítésére és az azokhoz való hozzáférés javítására a strukturális és kohéziós alapok révén az elmaradással küzdő régiókban, ami jelentős mértékben hozzájárul majd az egységes piac megerősítéséhez; hangsúlyozza a hatékony és összekapcsolt szállítási rendszer fontosságát, amely biztosítja a személyek, javak, áruk és szolgáltatások szabad mozgását és elősegíti a növekedést; hangsúlyozza a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) jelentős európai hozzáadott-értéket teremtő jelentőségét, mivel a fizikai akadályok, például az eltérő nyomtáv megszüntetésével hozzájárulnak a szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez és határokon átnyúló infrastruktúrát biztosítanak;
Stresses that close attention must be given to sustainable transport policy, in particular extension of the European transport networks, while improved access to those networks for less-favoured regions with the help of the Structural and Cohesion Fund would contribute substantially to consolidating the single market; underlines the importance of having an efficient and interconnected transport system that facilitates the free movement of people, goods and services and promotes growth; underlines the importance of Trans-European transport networks (TEN-T) in providing substantial European added value, as they help to remove bottlenecks, eliminate physical obstacles such as differences between rail gauges, and ensure cross-border infrastructure;
úgy véli, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag kulcsfontosságú politikai kezdeményezés, amely alátámasztja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és azon kiemelt kezdeményezéseinek alapjait, amelyek célja, hogy a Monti-jelentés szellemében maradéktalanul kihasználják a belső piac növekedési potenciálját és teljessé váljon az egységes piac; hangsúlyozza, hogy a válság egyértelműen megmutatta: az Unióban mindenütt meg kell könnyíteni a piachoz jutást és a mobilitást, valamint fel kell számolni a társadalmi és a területi széttagoltságot, ezáltal megerősítve az EU ipari alapjait és innovációs képességét;
Considers the Single Market Act to be a key political initiative that underpins the foundations of the Europe 2020 goals and the flagship initiatives aimed at fully exploiting the internal market's growth potential and completing the single market, in the spirit of the Monti report; underlines that the crisis has clearly shown the importance of strengthening the EU's industrial base and innovation potential by facilitating market access and mobility and combating social and territorial fragmentation throughout the EU;
Mobilitás és migráció.
Mobility and migration