natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy a munkahelyi stresszt a termelékenység egyik jelentős akadályaként ismerik el Európában; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a munkavállalók körében egyre több a pszichoszociális problémáknak betudható betegség és baleset; emlékeztet a munkahelyi öngyilkosságok növekvő számára, valamint arra, hogy a munka körüli bizonytalanságnak tényleges hatása van a stresszre; sajnálattal tölti el a munkával kapcsolatos stresszről szóló 2004. október 8-i keretmegállapodás nem egységes alkalmazása az EU-n belül; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa e megállapodás valamennyi tagállamban való végrehajtását, és felhívja a szociális partnereket, hogy tegyenek többet azért, hogy a munkahelyi stresszel kapcsolatban felkeltsék a figyelmet, és növeljék az ismereteket a munkáltatók, a munkavállalók és képviselőik körében;
Emphasises that work-related stress is recognised as a major obstacle to productivity in Europe; deplores the accelerating growth of conditions and accidents caused by psychosocial problems among workers; recalls the incidence of suicide at work and the real impact that job insecurity has on the stress factor; regrets the unequal application across the EU of the Framework Agreement on Work-related Stress of 8 October 2004; calls on the Commission to take every necessary measure to ensure that this agreement is implemented in every Member State and calls on the social partners to do more to increase awareness and understanding of work related stress among employers, workers and their representatives;
tudomásul veszi a nem bevett foglalkoztatási formák (ideiglenes munka, idénymunka, vasárnapi munka, félmunkaidő, távmunka) elterjedését, amelyek a munkavállalói védelem szempontjából célzottabb és egyedibb megközelítést igényelnek;
Notes the proliferation of non-standard forms of employment (temporary work, seasonal work, Sunday work, part-time work, teleworking), which require a more targeted and specific approach to worker protection;
bírálja, hogy a Bizottság sem az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó közösségi stratégiában, sem annak középtávú értékelésében nem fordított elegendő figyelmet a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére; ezért támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem hatásvizsgálatának egyedi módszerei kerüljenek kidolgozásra a nemi szempontok figyelembevételével; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a munkával összefüggő halálos és nem halálos kimenetelű megbetegedésekre vonatkozó, nemek szerint bontott statisztikák közösségi szintű rendelkezésre állását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a megelőző politikákban és a kockázatértékelési módszerekben vegyék figyelembe a női munkavállalókat érintő sajátos kockázatokat;
Criticises the fact that the Commission has failed to pay sufficient attention to the gender mainstreaming approach when dealing with issues concerning health and safety at work, either in the Community strategy on health and safety at work or in its mid-term assessment; supports therefore the initiative of the Commission calling for the preparation of unique methods of impact assessment in OSH with regard to gender specificity; calls on the Commission to assess the availability of gender-disaggregated statistics at Community level on work-related fatal and non-fatal diseases; encourages the Member States to take into consideration the special risks female workers are facing in preventive policies and risk assessment methods;
úgy véli, hogy mivel évente átlagosan mintegy 1%-kal kell növelni a foglalkoztatási szintet az Európai Unióban, kiemelt fontosságú az idősödő és/vagy a fogyatékossággal élő vagy fogyatékossá vált munkavállalók egészségvédelmének biztosítása, illetve a megváltozott állapotukhoz igazodó munkakörülmények kialakítása;
Takes the view, since the employment rate needs to grow by an annual average of some 1% in the EU, that it is particularly important to ensure the protection of the health of older workers and/or those with disabilities or who have become disabled, and the development of working conditions adapted to their changed situation;
megjegyzi, hogy sem a köz-, sem a magánszféra nem készült fel igazán arra, hogy szembenézzen a demográfiai helyzettel és valós lehetőségnek tekintse több fogyatékossággal élő, hosszú távú egészségügyi problémákkal (krónikus betegségekkel) küzdő vagy csökkent munkaképességű személy alkalmazását; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy a munkahelyek e munkavállalók számára hozzáférhetők és biztonságosak legyenek;
Notes that neither the public nor the private sector is really prepared to face up to the demographic situation and regard the employment of more people with disabilities, long-lasting health problems such as chronic diseases or with reduced working capacities as a possibility; believes that greater attention should be brought to bear specifically with a view to making jobs accessible to, and safe for, those workers;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság késlekedik a munkavállalók elektromágneses terek hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló új jogalkotási javaslat bemutatásával a 2004/40/EK irányelv végrehajtásának elhalasztása után, és a vonatkozó jogszabályok gyors megvalósítására szólít fel azok elfogadása után;
Regrets the delayed action of the Commission with regard to the presentation of a new legislative proposal on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from electromagnetic fields after the postponement of the implementation of Directive 2004/40/EC and calls for the rapid implementation of the relevant legislation when adopted;
úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás a biztonságosabb munkakörülmények megteremtésének, valamint a munkakörnyezet fejlesztésének is egyik fontos és hatékony eszköze, ezért úgy véli, hogy azt támogatni kell;
Considers corporate social responsibility to be an important and effective way of bringing about safer working conditions and a better working environment and therefore believes that it should be encouraged;
szükségesnek véli megerősíteni az EU, az ILO és a WHO közötti együttműködést annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak az európai munkavállalók és a harmadik országok munkavállalói közötti „szociális versengésre”;
Considers it necessary to strengthen cooperation between the EU, the ILO and the WHO with a view to finding solutions to the issue of European workers and those in non-EU countries competing on social terms;
hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemek kérdését és az életkort figyelembe vevő statisztikai módszereket kellene kifejlesztenie arra, hogy ne csak a balesetek szempontjából értékeljék a megelőzést, hanem a betegségek, valamint a vegyi, fizikai vagy biológiai anyagoknak és a munkaszervezés folytán veszélyes helyzeteknek kitett munkavállalók aránya szempontjából is;
Stresses that the Commission should develop gender and age-specific statistical means to evaluate prevention not solely in terms of accidents but also in terms of pathologies and the percentage of workers exposed to chemical, physical or biological agents and to dangerous situations from the point of view of the organisation of work;
hangsúlyozza a nemi alapú intézkedések és az életciklus szempontú megközelítés fontosságát az egészségügyi problémák miatti előrehozott nyugdíjazás kockázatának megszüntetése érdekében;
Stresses the importance of gender-based measures and life-cycle approach to eliminate the risk of early retirement due to health problems;
hangsúlyozza az adatgyűjtéssel számos tagállamban járó nehézségeket; kéri, hogy az EU-OSHA és az Eurofound (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért) ügynökség munkáját erősítsék meg és eredményeit széles körben terjesszék;
Highlights the difficulty of collecting data in many Member States; calls for the work of the EU-OSHA and Eurofound (European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions) agencies to be strengthened and disseminated very widely;
kéri, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) gyűjtse össze a rákkeltő anyagoknak való kitettség nemzeti mutatóit, és tekintse át a különösen sérülékeny munkavállalók kitettségére vonatkozó ismeretanyagot;
Calls for the European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA) to compile national indicators on exposure to cancers and to review the knowledge on exposure of particularly vulnerable workers;
hangsúlyozza az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség és az Európai Bizottság különleges bizottságai – így például a vezető munkaügyi felügyelők bizottsága és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság – közötti együttműködés fontosságát a jobb eredmények elérése és javaslatok benyújtása érdekében;
Underlines the importance of cooperation between the European Agency for Health and Safety at Work and the special Committees of the European Commission, such as the Senior Labour Inspectors Committee and the Advisory Committee for Health and Safety at Work for delivering better results and submitting proposals;
felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egy, a 27 tagállamban közös egészségügyi mutatókon, definíciókon és epidemiológiai eszközökön alapuló európai programot a munkahelyi kockázatok figyelemmel kísérésére (különös tekintettel az izom- és vázrendszeri bántalmakra és a pszichoszociális problémákra); hangsúlyozza egy integrált megfigyelési rendszer kiépülésének fontosságát, amely egyaránt nyomon követi a munkavállalók munkahelyi pályafutását és a nyugdíjba vonult munkavállalók egészségi állapotát;
Calls on the EU and the Member States to develop a European programme for the monitoring of occupational hazards (in particular musculoskeletal and psychosocial problems), based on health indicators, definitions and epidemiological tools common to the 27 Member States; stresses the need for an integrated approach to monitoring, taking into account both the career paths of current employees and the state of health of those who have retired;
megállapítja, hogy az EU-ban csökkent a munkabalesetek száma, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy ez mennyiben vezethető vissza a csökkenő foglalkoztatási rátára, illetve arra, hogy a szolgáltató szektor egyre nagyobb szerepet tölt be a gazdaságban; reméli, hogy az európai és nemzeti szinten megállapított célkitűzések és azok megvalósításának értékelése jobban figyelembe veszi majd ezen makrogazdasági dimenziót;
Notes the reduction in the number of accidents at work in the EU, and calls on the Commission to investigate to what extent this is due to lower employment levels and a continuing shift to the tertiary sector; hopes that the objectives set at European and national levels and the evaluation of their achievement will take better account of this macroeconomic dimension;
tudomásul veszi a Bizottság „Scoreboard 2009” elnevezésű projektjének eredményeit, amelyek képet adnak a tagállamok teljesítményéről; úgy véli, hogy annak a 2007-2012-es európai stratégia valamennyi területére ki kell terjednie; sajnálattal tölti el, hogy az adatok pontosságát és kimerítő voltát nem mindig pártatlan módon ellenőrzik és csak fakultatív alapon szolgáltatják őket; felszólítja a Bizottságot a megbízható és átfogó tagállami adatszolgáltatás, valamint annak biztosítására, hogy ezeket az adatokat nemzeti szinten független hatóságok ellenőrizzék;
Notes the results of the Commission's ‘Scoreboard 2009’ project illustrating the individual performances of the Member States; believes that the project needs to cover every area of the 2007-2012 strategy; regrets that the accuracy and comprehensiveness of the data are not always checked impartially and are provided on a purely optional basis; calls on the Commission to ensure that reliable and comprehensive data is provided by all Member States and that the data provided is controlled by independent authorities at national level;
bírálja, hogy nem minden tagállam határozott meg mérhető célokat nemzeti munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiáival kapcsolatban, és hogy a tagállamok nagy többsége nem határozott meg célértékeket a foglalkozási megbetegedések, a munkával kapcsolatos egészségügyi problémák és betegségek, a foglalkozási kockázati tényezők, valamint a nagykockázatú ágazatok tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy sem a középtávú értékelés, sem a közösségi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégia 2009-es eredménytáblája nem ad lényeges információkat arra vonatkozóan, hogy hol tartanak a tagállamok az uniós stratégia egyetlen számszerűsített célját illetően, amely a munkahelyi balesetek számának 25%-os csökkentése 2012-ig; kéri, hogy a jövőbeni értékelési jelentések jobban mérjék fel, hogy a tagállamok a gyakorlatban milyen mértékben feleltek meg az uniós egészségvédelmi és biztonsági jogszabályoknak;
Criticises the fact that not all Member States set measurable targets related to their national OHS strategies and that the vast majority of them have not set targets on occupational diseases, work-related health problems and illnesses, occupational risk factors or high risk sectors; highlights that neither the mid-term review nor the 2009 scoreboard on the Community Strategy on Health and Safety at Work provide any substantial information on where Member States stand with regard to the EU strategy's only quantified target of a 25 % reduction in occupational accidents by 2012; calls for future evaluation reports to better assess the extent to which EU health and safety legislation has been in practice complied with in the Member States;
hangsúlyozza, hogy elsősorban az a fontos, hogy világosan meghatározzák a munkahelyi balesetet és a foglalkozási megbetegedést, az úton (a lakóhelytől a munkahelyig történő) történt baleseteket is beleértve, valamint a munkahelyi stresszt, amelynek pontos mutatók alapján mérhetőnek kell lennie;
Points out that it is important, first and foremost, for a clear definition to be given to occupational accidents and diseases, including accidents during travel (from home to the workplace), in addition to work-related stress, which should be able to be measured in accordance with specific indicators;
különösen szükségesnek tartja a munka közbeni szenvedés és a munkaszervezés, ezen belül a munkaidő kialakítása közötti kapcsolat tanulmányozását; kéri, hogy az egészségügyi problémákkal kapcsolatos vizsgálatok elvben olyan holisztikus megközelítésen alapuljanak, amely a munkaszervezésre, a statisztikai tényezőkre és egyéni sebezhetőségre egyaránt kiterjed;
Believes there is a need to study in particular the link between suffering at work and the organisation of work, including working time; calls for investigations into health problems to be based in principle on a holistic approach covering organisation of work, statistical factors and individual fragilities;
felkéri a Bizottságot, hogy készítsen és szolgáltasson a tervezési szakasszal kezdődő statisztikai adatokat arra vonatkozóan, hogy a megelőzéssel kapcsolatos kutatások milyen hatást gyakorolnak a balesetek csökkentésére;
Calls on the Commission to compile and supply statistics showing the extent to which the reduction in accident rates was brought about by research focusing on prevention with its starting point at the planning stage;
hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonság és egészség tárgyában meglévő jogszabályok végrehajtása problémát jelent az olyan munkavállalók esetében, akiket be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatnak; úgy véli, hogy ez a jogszerűtlenség csak szigorúbb ellenőrzésekkel és megfelelő szankciókkal előzhető meg, és sürgeti, hogy tegyenek szigorú intézkedéseket az ilyen típusú tevékenységek szervezése ellen; hangsúlyozza, hogy az OHS a munkavállaló jogállására tekintet nélkül egy jogosultság, és ezt a jogot a jelenlegi jogszabályok jobb végrehajtása révén érvényre kell juttatni;
Stresses the problem of implementing occupational health and safety with respect to workers who are engaged in undeclared activities; takes the view that this injustice can only be prevented by more stringent controls and appropriate sanctions and urges that strong measures be taken against the organisation of such activities; stresses that OHS is a right irrespective of the worker's status, and that this right must be made effective through better implementation of current legislation;
rámutat a tudományos adatok vállalkozások számára történő továbbításának fontosságára, az új és a felmerülő kockázatok megelőzése érdekében;
Points to the importance of transferring scientific data to industry in order to forestall new or emerging risks;
megállapítja, hogy azok az európai országok, amelyekben a legalacsonyabb a munkahelyi balesetek aránya, egyben a legversenyképesebbek is EU-OSHA és a 2011. évi Nemzetközi Gazdasági Fórum
Notes that the European countries with the lowest occupational accident rates are also the most competitive countries EU-OSHA and World Economic Forum 2011.
; úgy véli, hogy még több olyan adatot kell gyűjteni, amely a megfelelő kockázatmegelőzésnek a vállalkozások versenyképességére gyakorolt hatását értékeli;
; believes that data collection needs to be expanded in order to gauge the impact which effective risk prevention has on industrial competitiveness;
felhívja az EU-OSHA-t és az Eurofound alapítványt, hogy elemezzék a korengedményes nyugdíjazás okait és a nők és a férfiak körében;
Calls on EU-OSHA and Eurofound to analyse causes of early retirement among women and men;
felhívja az EU-OSHA-t, hogy folytasson kutatást a „kettős műszak” női munkavállalók egészségére gyakorolt hatásainak tárgyában, vagyis amikor a nőknek a szokásos és elismert fizetett munkájuk után otthon nem fizetett munkával kell folytatniuk a munkavégzést;
Calls on EU-OSHA to carry out a research on the effects of ‘double shift’ on the health of female workers, i.e. when women have to continue with unpaid work at home after the regular and recognised paid work;
felszólít a továbbfejlesztett, határokon átnyúló információcserére a különböző nemzeti hatóságok között azzal a céllal, hogy hatékonyabbá váljanak az ellenőrzések a munkavállalók egy másik uniós országba történő áthelyezése esetén;
Calls for an improved cross-border exchange of information between the various national authorities with a view to more efficient checks when workers are transferred to other EU Member States;
sajnálattal tölti el, hogy a munkavállalók, a munkáltatók, a szociális partnerek, sőt az egészségügyi szolgálatok is kevés információval rendelkeznek a felmerülő kockázatokkal és megoldásokkal kapcsolatban; emlékeztet arra, hogy a munkavállalók részvételének és képviseletének e tekintetben pozitív szerepe van;
Regrets the lack of information on risks and solutions among employees, employers, social partners and even health services; points out the positive role in this regard of employees' participation and representation;
úgy véli, hogy a munkavállalók képviselete pozitív hatást gyakorol az OHS-re, különösen a kkv-kban és akkor, ha a képviselet formális; úgy véli, hogy az alkalmazottak részvétele további kulcstényező az OHS-kockázatok sikeres kezelése szempontjából EU-OSHA, Esener-tanulmány.
Believes that workers' representatives help to improve OHS, especially in SMEs and if representation is organised on a formal basis; considers employee participation to be a further key factor in successful OHS-related risk management EU-OSHA, ESENER survey
emlékeztet arra, hogy a munkahelyi megelőzés szükségszerűen multidiszciplináris, mivel magában foglalja többek között a foglalkozás-egészségügyet, a biztonságot, az ergonómiát, a járványtant, a toxikológiát, az iparhigiéniát és a pszichológiát;
Recalls that OHS is necessarily multidisciplinary, as it draws on – in particular – occupational medicine, safety, ergonomics, epidemiology, toxicology, industrial hygiene and psychology;
úgy véli, hogy fontos a hatályos jogszabályok végrehajtásának kötelező erejű eszközök révén való javítása, ilyen például a helyes gyakorlatok cseréje, a figyelemfelkeltő kampányok és jobb tájékoztatás;
Considers it important to improve the implementation of existing legislation through non-binding instruments such as exchange of good practices, awareness raising campaigns and better information;
felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szabályok aláásása nélkül hozzanak létre a gyakorlatban könnyebben alkalmazható útmutatókat a munkavállalók védelmére;
Calls on the Member States and Commission to make guidelines on the protection of workers easier to apply in practice, without undermining the rules on health and safety at work;
rámutat arra, hogy az EU-ban a munkavállalók mintegy 50%-a még mindig nem fér hozzá megelőző szolgáltatásokhoz, különösen ami a kkv-kat és az alvállalkozói láncokat illeti; felhívja a figyelmet arra, hogy a létező szolgáltatások többsége nem teljes mértékben multidiszciplináris, és sok közülük nem tükrözi megfelelően a megelőző intézkedések keretirányelvben meghatározott hierarchiáját; úgy véli, hogy a kockázatmegelőzési előírásoknak és a hatékony megelőzési politikáknak (többek között a hozzáférhetőségről szóló megállapodásoknak, a munkavállalóknak szánt képzéseknek és workshopoknak) valamennyi munkavállalót – a közszférában és a magánszférában dolgozó munkavállalókat is – védeniük kell, és külön figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett munkavállalók helyzetére, ideértve azokat, akiknek előzetes képzés és a szükséges ismeretek nélkül kötelező munkavégzési programokban kell részt venniük; úgy véli továbbá, hogy figyelembe kell venni a foglalkoztatás új formáit annak érdekében, hogy a megelőző és ellenőrző intézkedések minden munkavállalóra – különösen a veszélyeztetett munkavállalókra – kiterjedjenek, függetlenül attól, hogy milyen jellegű munkát végeznek, milyen foglalkoztatási formában; azon célkitűzés rögzítését óhajtja, hogy minden 3000 munkavállalóra egy biztonsági tanácsadó jusson;
Points out that about 50% of workers in the EU still have no access to preventive services, especially as regards SMEs and subcontracting chains; highlights that most existing services are not fully multidisciplinary and many do not properly reflect the hierarchy of preventive measures laid down in the Framework Directive; believes that all workers, those in the public and also in the private sector, should be covered by risk-prevention arrangements as well as effective prevention policies, including accessibility arrangements, training courses and workshops for workers, and special attention should be paid to the situation of vulnerable workers, including people having to take part in mandatory work activity schemes without previous training and necessary skills; also believes that the new forms of employment should be taken into account so as to ensure that prevention and monitoring measures cover all workers, in particular vulnerable workers, regardless of the type of work that they do and their employment arrangements; hopes that the target will be one safety advisor for every 3 000 employees;
úgy véli, hogy a vállalkozások szociális felelősségének szerepet kell játszania a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdítása területén;
Considers that corporate social responsibility has a part to play in promoting OHS;