natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A „d” értéke 1,00, kivéve a következő eseteket:
The value of ‘d’ is 1,00 with the following exceptions:
selyem és melamin 1,01
silk and melamine 1,01
akril 0,98.
acrylic 0,98.
Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95%-os konfidenciaszinten legfeljebb 1.
On homogeneous mixtures of textile fibres, the confidence limits of results obtained by this method are not greater than ± 1 for a confidence level of 95 %.
16.MÓDSZER MELAMIN ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK (Forró hangyasavas módszer)
METHOD 16 MELAMINE AND CERTAIN OTHER FIBRES (Method using hot formic acid)
pamut (5) és aramid (31).
cotton (5) and aramid (31).
A melamint az ismert száraz tömegű keverékből (90 tömegszázalékos) forró hangyasavval oldjuk ki.
The melamine is dissolved out from a known dry mass of the mixture with hot formic acid (90 % by mass).
Szigorúan az ajánlott hőmérsékleti tartományban kell maradni, mivel a melamin oldhatósága nagy mértékben függ a hőmérséklettől.
Keep strictly the recommended temperature range because the solubility of melamine is very much dependent on temperature.
Rázó vízfürdő vagy egyéb olyan eszköz, amely rázni és 90 ± 2 °C-on tudja tartani a lombikot.
Shaking water bath or other apparatus to shake and maintain the flask at 90 ± 2 ºC.
Hangyasav (90 tömegszázalékos, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,204 g/ml).
Formic acid (90 % m/m, relative density at 20 ºC: 1,204 g/ml).
Hígítsunk fel 890 ml 98–100 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,220 g/ml) vízzel 1 literre.
Dilute 890 ml of 98 to 100 % m/m formic acid (relative density at 20 ºC: 1,220 g/ml) to 1 liter with water.
A forró hangyasav erősen maró hatású, ezért fokozott körültekintéssel kell vele bánni.
Hot formic acid is very corrosive and must be handled with care.
Híg ammóniaoldat: tömény ammóniaoldatból 80 ml-t (relatív sűrűsége 20 °C-on: 0,880) egészítsünk ki vízzel 1 literre.
Ammonia, dilute solution: dilute 80 ml of concentrated ammonia solution (relative density at 20 °C: 0,880) to 1 litre with water.
A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml hangyasavat.
To the specimen contained in the glass-stoppered conical flask of at least 200 ml capacity, add 100 ml of formic acid per gram of specimen.
Tegyük rá az üvegdugót, és rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a minta átitatódjon.
Insert the stopper and shake the flask to wet out the specimen.
Rázassuk erőteljesen a lombikot rázó vízfürdőben 90 ± 2 °C-on egy órán keresztül.
Maintain the flask in a shaking water bath at 90 ± 2 ºC for one hour, shaking it vigorously.
Hűtsük a lombikot szobahőmérsékletre.
Cool the flask to room temperature.
Öntsünk a szálmaradékot tartalmazó lombikba 50 ml hangyasavat, kézzel rázzuk fel, és a lombik tartalmát szűrjük át a szűrőtégelyen.
Add 50 ml of formic acid to the flask containing the residue, shake manually and filter the contents of the flask through the filter crucible.
A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű hangyasavval kiöblítjük.
Transfer any residual fibres to the crucible by washing out the flask with a little more formic acid reagent.
A tégelyt ürítsük ki leszívással, és a visszamaradó szálakat mossuk át egymást követően hangyasavval, forró vízzel, híg ammóniaoldattal, végezetül pedig hideg vízzel, miközben a tégelyt minden újabb anyag hozzáadása után leszívással kiürítjük.
Drain the crucible with suction and wash the residue with formic acid reagent, hot water, dilute ammonia solution, and finally cold water, draining the crucible with suction after each addition.
A „d” értéke pamutnál és aramidnál 1,02.
The value of ‘d’ for cotton and aramid is 1,02.
3.FEJEZET A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzése
CHAPTER 3 Quantitative analysis of ternary fibre mixtures
A kémiai módszerrel történő mennyiségi elemzés általában az egyes komponensek szelektív feloldásán alapszik.
In general, the methods of quantitative chemical analysis are based on the selective solution of the individual components.
Ennek a módszernek négy lehetséges változata van:
There are four possible variants of this method:
Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldjuk a (b) komponenst.
Using two different test specimens, a component (a) is dissolved from the first test specimen, and another component (b) from the second test specimen.
Mindkét próbadarabnál megmérjük az oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a minták tömegveszteségéből kiszámítjuk a két oldható komponens százalékos arányát.
The insoluble residues of each specimen are weighed and the percentage of each of the two soluble components is calculated from the respective losses in mass.
A harmadik (c) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki.
The percentage of the third component (c) is calculated by difference.
Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t).
Using two different test specimens, a component (a) is dissolved from the first test specimen and two components (a and b) from the second test specimen.
Megmérjük az első próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az (a) komponens százalékos arányát.
The insoluble residue of the first test specimen is weighed and the percentage of the component (a) is calculated from the loss in mass.
Megmérjük a második próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét; ez a (c) komponensnek felel meg.
The insoluble residue of the second test specimen is weighed; it corresponds to component (c).
A harmadik, (b) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki.
The percentage of the third component (b) is calculated by difference.
Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t), a második próbadarabból pedig kioldunk ugyancsak két komponenst (a (b)-t és a (c)-t).
Using two different test specimens, two components (a and b) are dissolved from the first test specimen and two components (b and c) from the second test specimen.
A két mintából visszamaradó oldhatatlan anyag a (c), illetve az (a) komponensnek felelnek meg.
The insoluble residues correspond to the two components (c) and (a) respectively.
Egyetlen próbadarab alkalmazása esetén az egyik komponens eltávolítása után megmérjük – a másik két szálból álló – oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az oldható komponens százalékos arányát.
Using only one test specimen, after removal of one of the components, the insoluble residue formed by the two other fibres is weighed and the percentage of the soluble component is calculated from the loss in mass.
A visszamaradó részt alkotó két szál egyikét feloldjuk, az oldhatatlan komponenst megmérjük, és a tömegveszteségből kiszámítjuk a második oldódó komponens százalékos arányát.
One of the two fibres of the residue is dissolved, the insoluble component is weighed and the percentage of the second soluble component is calculated from the loss in mass.
Ha lehet választani, az első három változat valamelyikét tanácsos alkalmazni.
Where a choice is possible, it is advisable to use one of the first three variants.
Amennyiben vegyelemzést alkalmazunk, az elemzésért felelős szakértőnek ügyelnie kell arra, hogy olyan módszert válasszon, ahol az oldószer csak a megfelelő szála(ka)t oldja, míg a másik/többi szálat sértetlenül hagyja.
Where chemical analysis is used, the expert responsible for the analysis must take care to select methods employing solvents which dissolve only the correct fibre(s), leaving the other fibre(s) intact.
Példaképpen a 3. fejezet VI. pontjában szerepel egy táblázat, amely tartalmaz néhány háromkomponensű szálkeveréket, és mellettük bemutat néhány olyan, kétkomponensű textilszálkeveréknél alkalmazott módszert, amelyek elvben a feltüntetett háromkomponensű textilszálkeverékek elemzésénél is alkalmazhatók.
By way of example, a table is given in Chapter 3.VI which contains a certain number of ternary mixtures, together with methods for analysing binary mixtures which can, in principle, be used for analysing these ternary mixtures.
A hibalehetőségek minimalizálása érdekében minden lehetséges esetben ajánlott a fent említett négy változat közül legalább kettő alkalmazásával elvégezni a kémiai elemzést.
In order to reduce the possibility of error to a minimum, it is recommended that, whenever possible, chemical analysis using at least two of the four abovementioned variants shall be made.
Mielőtt bármelyik elemzéshez hozzálátnánk, a keverékben jelenlévő összes szálféleség azonosítását el kell végezni.
Before proceeding with any analysis, all the fibres present in the mixture must be identified.
Egyes kémiai módszereknél előfordulhat, hogy a keverék oldható komponensének eltávolítására szolgáló reagensben az oldhatatlan komponens is részben feloldódik.
In some chemical methods, the insoluble component of a mixture may be partially dissolved in the reagent used to dissolve the soluble component(s).
A reagenseket lehetőleg úgy kell megválasztani, hogy csak csekély vagy semmilyen hatásuk ne legyen az oldhatatlan komponensre.
Wherever possible, reagents have been chosen that have little or no effect on the insoluble fibres.
Ha ismeretes, hogy az elemzés során tömegveszteség várható, az eredményeket ennek megfelelően kell korrigálni; az erre vonatkozó korrekciós tényezők adottak.
If a loss in mass is known to occur during the analysis, the result shall be corrected; correction factors are given for this purpose.
Ezek a korrekciós tényezők csak az ép szálakra vonatkoznak, amennyiben a szálak a feldolgozás alatt vagy még azt megelőzően károsodtak, más korrekciós tényezőkre lehet szükség.
These correction factors apply only to undergraded fibres and different correction factors may be necessary if the fibres have been degraded before or during processing.
Ha a negyedik változatot alkalmazzuk, ahol egy szövetszálat két különböző oldószer egymást követő hatásának vetünk alá, korrekciós tényezőket kell alkalmazni a két kezelés során a szál tömegében bekövetkező veszteség miatt.
If the fourth variant, in which a textile fibre is subjected to the successive action of two different solvents, must be used, correction factors must be applied for possible losses in mass undergone by the fibre in the two treatments.
Mind a kézi, mind a kémiai szétválasztás esetében legalább két meghatározást kell elvégezni.
At least two determinations shall be made, both in the case of manual separation and in the case of chemical separation.
A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi kémiai elemzésének módszereire vonatkozó általános ismertető
General information on methods for the quantitative chemical analysis of ternary fibre mixtures
A háromkomponensű textilszálkeverékek kémiai úton történő mennyiségi elemzéséhez megadott valamennyi módszerre vonatkozó információ.
Information common to the methods given for the quantitative chemical analysis of ternary fibre mixtures.
A kétkomponensű textilszálkeverékek elemzésére szolgáló egyes módszerek alkalmazási köre meghatározza, hogy a módszer mely szálakra alkalmazható.
The field of application of each method for analysing binary fibre mixtures specifies to which fibres the method is applicable.
(Lásd a kétkomponensű textilszálkeverék mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló 2. fejezetet).
(See Chapter 2 relating to certain methods for the quantitative analysis of binary fibre mixtures).
A keverék komponenseinek azonosítása után megfelelő előkezeléssel el kell távolítani a nemszálasanyagot, majd a bevezetésben leírt szelektív kioldási eljárás négy változata közül egyet vagy többet kell alkalmazni.
After the identification of the components of a mixture, the non-fibrous material is removed by suitable pre-treatment and then one or more of the four variants of the process of selective solution described in the introduction is applied.
Azon esetek kivételével, ahol ez technikai nehézségekkel jár, előnyösebb a nagyobb részarányú szálkomponenst feloldani, hogy így végleges visszamaradt anyagként a kisebb részarányú szálkomponenst kapjuk.
Except where this presents technical difficulties, it is preferable to dissolve the major fibre component so as to obtain the minor fibre component as final residue.
Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on történő szárítására.
Ventilated oven for drying specimens at 105 ± 3 ºC.
Mivel szárazanyag-tartalom meghatározására kerül sor, szükségtelen a próbadarabokat kondicionálni vagy a vizsgálatot klimatizált légtérben végezni.
Because dry masses are determined, it is unnecessary to condition the specimen or to conduct analyses in a conditioned atmosphere.
A petrolétert hagyjuk elpárologni a mintából, amelyet ezután közvetlen kezeléssel extrahálunk, ami abból áll, hogy a próbadarabot szobahőmérsékleten egy órán keresztül vízben áztatjuk, majd ezt követően az áztatást egy további órán keresztül megismételjük 65 ± 5 °C hőmérsékletű vízben, a folyadékot időnként felkeverve.
Allow the light petroleum to evaporate from the sample, which is then extracted by direct treatment consisting in soaking the specimen in water at room temperature for one hour and then soaking it in water at 65 ± 5 °C for a further hour, agitating the liquor from timeto time.
A folyadék és a próbadarab aránya 100:1 legyen.
Use a liquor:specimen ratio of 100:1.
A felesleges vizet kipréseléssel, leszívatással vagy centrifugálással távolítsuk el a mintából, majd hagyjuk, hogy levegőn megszáradjon.
Remove the excess water from the sample by squeezing, suction or centrifuging and then allow the sample to become air-dry.
Némely fehérítetlen, természetes növényi rostot tartalmazó szál esetében (például juta vagy kókuszrost) megjegyzendő, hogy a petroléterrel és vízzel végzett normál előkezelés nem távolítja el az összes nem szálas anyagot; ennek ellenére nem alkalmazunk további előkezelést, hacsak a minta nem tartalmaz vízben és petroléterben egyaránt oldhatatlan appretálószereket.
However, for some unbleached, natural vegetable fibres (e.g. jute, coir) it is to be noted that normal pretreatment with light petroleum and water does not remove all the natural non-fibrous substances; nevertheless additional pre-treatment is not applied unless the sample does contain finishes insoluble in both light petroleum and water.
Az összes szárítási eljárást legalább négy, de legfeljebb 16 órán keresztül kell végezni 105 ± 3 °C-on szellőztetett szárítószekrényben, amelynek ajtaját végig zárva tartjuk.
Conduct all drying operations for not less than 4 hours and not more than 16 hours at 105 ± 3 ºC in a ventilated oven with the oven door closed throughout.
Ha a szárítás időtartama nem haladja meg a 14 órát, a próbadarabot a tömegállandóság ellenőrzése céljából meg kell mérni.
If the drying period is less than 14 hours, the specimen must be checkweighed to determine whether its mass is constant.
A tömeg akkor tekinthető állandónak, ha további 60 perces szárítást követően a tömegváltozás kisebb, mint 0,05%.
The mass may be considered as constant if, after a further drying period of 60 minutes, its variation is less than 0,05 %.
Ha nem szűrőtégelyt használtunk, a szárítószekrényben végzett szárítási folyamatot úgy kell elvégezni, hogy a szálak száraz tömegét veszteség nélkül meg lehessen határozni.
Where apparatus other than a filter crucible is used, drying operations shall be conducted in the oven so as to determine the dry mass of the fibres without loss.
Az exszikkátort a mérleg mellé helyezve minden hűtési műveletet addig folytatunk, amíg a mérőedény teljesen le nem hűlt, és ez két óránál nem lehet rövidebb.
Conduct all cooling operations in the desiccator, placed beside the balance, until the cooling of the weighing bottles is complete, and in any case for not less than 2 hours.
A hűtés után a mérőedényt az exszikkátorból kivéve, 2 percen belül mérjük le 0,0002 g pontossággal.
After cooling, complete the weighing of the weighing bottle within 2 minutes of its removal from the desiccator; weigh to an accuracy of 0,0002 g.
Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából legalább 1 g tömegű próbadarabot készítünk.
Take from the pre-treated laboratory test sample a test specimen of at least 1 g (in mass).
A próbadarabo(ka)t mérőedény(ek)ben megszárítjuk, az exszikkátorban visszahűtjük, majd megmérjük.
Dry the specimen(s) in (a) weighing bottle(s) cool it (them) in the desiccator and weigh it (them).
A visszamaradt anyago(ka)t mikroszkóp alatt megvizsgáljuk, hogy meggyőződjünk róla, a kezelés valóban teljes mértékben eltávolította a fonalból az oldható szála(ka)t.
Examine the residue(s) microscopically to check that the treatment has in fact completely removed the soluble fibre(s).
Valamennyi komponens tömegét a keverékben lévő szálak teljes tömegének százalékában fejezzük ki.
Express the mass of each component as a percentage of the total mass of fibre in the mixture.
Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg, és (a) az egyezményes megengedett eltéréssel, valamint (b) az előkezelés és az elemzés során a nem szálas anyagban bekövetkező tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk.
Calculate the results on the basis of dean dry mass, adjusted by (a) the conventional agreed allowances and (b) the correction factors necessary to take account of loss of non-fibrous matter during pre-treatment and analysis.
A tiszta, száraz szálak százalékos tömegének kiszámítása, a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező veszteségek figyelmen kívül hagyásával.
Calculation of percentages of mass of clean dry fibres disregarding loss of fibre mass during pre-treatment.
Azokban az esetekben alkalmazható képletek, amikor a keverék egyik komponensét az egyik próbadarabból, egy másik komponensét pedig a második próbadarabból távolítják el:
Formulae to be applied where a component of the mixture is removed from one specimen and another component from a second specimen:
P1%a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens);
P1% is the percentage of the first clean dry component (component in the first specimen dissolved in the first reagent);
P2%a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel kioldott komponens);
P2% is the percentage of the second clean dry component (component in the second specimen dissolved in the second reagent);
P3%a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens);
P3% is the percentage of the third clean dry component (component undissolved in both specimens);
m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;
m1 is the dry mass of the first specimen after pre-treatment;
m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;
m2 is the dry mass of the second specimen after pre-treatment;
r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r1 is the dry mass of the residue after removal of the first component from the first specimen in the first reagent;
r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r2 is the dry mass of the residue after removal of the second component from the second specimen in the second reagent;
d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező A d értékei a kétkomponensű szálkeverékek elemzésére szolgáló különféle módszerekre vonatkozó melléklet 2. fejezetében találhatók
d1 is the correction factor for loss in mass in the first reagent, of the second component undissolved in the first specimen The values of d are indicated in Chapter 2 of this Annex relating to the various methods of analysing binary mixtures
d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d2 is the correction factor for loss in mass in the first reagent, of the third component undissolved in the first specimen;
d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d3 is the correction factor for loss in mass in the second reagent, of the first component undissolved in the second specimen;
d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d4 is the correction factor for loss in mass in the second reagent, of the third component undissolved in the second specimen.
Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor az első próbadarabból az (a) komponenst távolítják el, meghagyva a másik két komponenst (b + c), a második próbadarabból pedig két komponenst (a + b) távolítanak el, meghagyva a harmadik komponenst (c):
Formulae to be applied where a component (a) is removed from the first test specimen, leaving as residue the other two components (b + c), and two components (a + b) are removed from the second test specimen, leaving as residue the third component (c):
P1% a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens);
P1% is the percentage of the first clean dry component (component in the first specimen dissolved in the first reagent);
P2% a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel az első komponenssel egy időben kioldott komponens);
P2% is the percentage of the second clean dry component (component soluble, at the same time as the first component of the second specimen, in the second reagent);
P3% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens);
P3% is the percentage of the third clean dry component (component undissolved in both specimens);
r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r2 is the dry mass of the residue after removal of the first and second components from the second specimen in the second reagent;
d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;
d1 is the correction factor for loss in mass in the first reagent, of the second component undissolved in the first specimen;
d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező.
d4 is the correction factor for loss in mass in the second reagent, of the third component undissolved in the second specimen.
Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor az egyik próbadarabból két komponenst (a + b) távolítanak el, meghagyva a harmadik komponenst (c), majd egy másik próbadarabból két komponenst (b + c) távolítanak el, meghagyva az első komponenst (a):
Formulae to be applied where two components (a + b) are removed from a specimen, leaving as residue the third component (c), then two components (b + c) are removed from another specimen, leaving as residue the first component (a):
P1% a tiszta, száraz első komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens);
P1% is the percentage of the first clean dry component (component dissolved by the reagent);
P2% a tiszta, száraz második komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens);
P2% is the percentage of the second clean dry component (component dissolved by the reagent);
P3% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (a reagenssel a második próbadarabból kioldott komponens);
P3% is the percentage of the third clean dry component (component dissolved in the second specimen by the reagent);
r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;
r1 is the dry mass of the residue after the removal of the first and second components from the first specimen with the first reagent;