natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségek hosszú távon a teljes államadósság egyik legnagyobb tételét képezik, és a tagállamoknak az általánosan elfogadott módszertannak megfelelően rendszeresen információt kellene közölniük az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségeikről;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
úgy véli, hogy a fenntartható államháztartás és a megfelelő szociális jóléti és társadalmi integrációt célzó rendszerek iránti egyidejű igény azt jelenti, hogy növelni kell a közigazgatás és a közkiadások minőségét és hatékonyságát, a tagállamokat pedig ösztönözni kell az adóterhek egyenlőbb elosztásának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalára a foglalkoztatás és a kkv-k adóterheinek progresszív, erőteljes csökkentése révén; úgy véli végül, hogy mindez segítené a szegénység csökkentését, a társadalmi kohézió biztosítását, valamint a gazdasági növekedés és termelékenység fokozását, amelyek az európai gazdasági és társadalmi modell versenyképességének és fenntarthatóságának központi tényezői;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról ( 2009/2235(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives ( 2009/2235(INI) )
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 174–178. cikkére,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
tekintettel „A strukturális alapokról szóló rendelet végrehatásáról (2007–2013): a nemzeti kohéziós stratégiákról és az operatív programokról folytatott tárgyalások eredményei” című, 2009. március 24-i állásfoglalására Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
tekintettel a „Versenyképes régiók: kutatás és innováció – Hozzájárulás a gazdasági növekedés felgyorsításához, a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához” című, 2007. augusztus 16-i bizottsági közleményre ( COM(2007)0474 ),
having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 on ‘Competitive European Regions through research and innovation - A contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
tekintettel a Bizottság „A kohéziós politikán keresztül innovációt megvalósító régiók” című, 2007. november 14-i belső munkadokumentumára ( SEC(2007)1547 ),
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című bizottsági közleményre ( COM(2005)0024 ),
having regard to the Commission communication ‘Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0024 ),
tekintettel a Bizottság „A lisszaboni stratégiát értékelő dokumentum” című belső munkadokumentumára ( SEC(2010)0114 ),
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
tekintettel „A tagállamok és a régiók az EU kohéziós politikája segítségével valósítják meg a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégiát 2007 és 2013 között” című, 2007. december 11-i bizottsági közleményre ( COM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
tekintettel a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló, 2008. május 14-i bizottsági közleményre ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on ‘The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013’ ( COM(2008)0301 ),
tekintettel a „20. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról (2008)” című, 2009. december 21-i bizottsági közleményre ( COM(2009)0617 ),
having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
tekintettel a 2000–2006-os programozási időszak utólagos értékeléseire,
having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
tekintettel a „Konzultáció a jövőbeni ”EU 2020' stratégiáról' című, 2009. november 24-i bizottsági munkadokumentumra ( COM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
tekintettel az Európai Tanács 2010. február 11-i informális ülésének következtetéseire,
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
tekintettel a Bizottság által az „Európa 2020” stratégiáról indított nyilvános meghallgatásra, és annak eredményére ( SEC(2010)0116 ),
having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
tekintettel a Bizottság 2010. március 31-i, a kohézióról szóló uniós vitát elősegítő stratégiai jelentésére,
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
mivel tekintettel arra, hogy a kohéziós politika végső célja a különböző régiók fejlettségi szintjében mutatkozó különbségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – többek között vidéki területek – elmaradásának mérséklése, 2007 óta a strukturális alapokról szóló rendeletek a lisszaboni célkitűzésekre vonatkozó kötelező forráselkülönítést foglalnak magukban az EU-15 számára, továbbá az EU-12 hasonló, nem kötelező forráselkülönítési mechanizmust alkalmaz, ami által a kohéziós politika forrásai a tagállamok és a régiók vonzerejére, a növekedésre és a foglalkoztatásra irányulnak,
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
mivel a kohéziós politika – különösen a jelenlegi recesszió idején – többek között az általa a hosszú távú fejlesztési programok és politikák számára biztosított stabil finanszírozási összeg, az alkalmazott decentralizált rendszer, valamint a fenntartható fejlődés közösségi prioritásainak az alapvető céljai közé történő felvétele miatt az EU-n belüli növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás egyik legfőbb eszköze,
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
mivel EU-szerte az állami szféra beruházásainak kétharmada regionális és helyi szintről származik, a regionális és helyi hatóságok gyakran jelentős szakértelmet összpontosítanak és kulcsfontosságú szereplőnek számítanak mind a jelenlegi lisszaboni stratégia, mind a jövőbeni EU2020-stratégia végrehajtásával kapcsolatban,
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
mivel a kohéziós politikát és az EU2020-stratégiát integrálni kell, miután a kohéziós politika azért szerepel a Lisszaboni Szerződésben, hogy elősegítse a növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást, melyek egyben a stratégia fő célkitűzései,
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
mivel a tervezett EU2020-stratégia – a lisszaboni stratégiához hasonlóan – nem kellően tükrözi a régiók és a tagállamok eltérő fejlettségi szintjét, ezért nem helyez kellő hangsúlyt a gazdasági kohézióra a kibővített Európai Unióban,
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
megállapítja, hogy a programokra a 2007–2013-as időszakban szánt előirányzatokban a hétéves időszak során körülbelül 228 milliárd eurót különítettek el a lisszaboni prioritásokra; kiemeli, hogy az összes előirányzat – az EU-12-ben is – meghaladta a javasolt százalékarányt;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;
megállapítja, hogy az előirányzatok tagállamonként és célkitűzésenként lényegesen eltérnek; hangsúlyozza, hogy nincs egyetlen, minden területre egységesen alkalmazható politika, valamint hogy egy ilyen megközelítés következménye a növekedési stratégiákkal kapcsolatos szerepvállalás hiánya és az azokkal való azonosulás elmaradása, valamint az eredménytelen végrehajtás lenne;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
emlékeztet arra, hogy – annak ellenére, hogy akkor még nem létezett forráselkülönítési mechanizmus – már a 2000–2006-os időszakban is szilárd kapcsolat volt a kohéziós politikai programok és a lisszaboni stratégia között a kutatás és az innováció terén végrehajtott 10,2 milliárd euró összegű befektetés miatt;
Recalls that already in the 2000-2006 period, despite the absence of an earmarking mechanism, the link between cohesion policy programmes and the Lisbon Strategy was strong with €10.2 billion invested in research and innovation;
úgy ítéli meg, hogy a csupán a nyílt koordinációs módszeren alapuló eredeti lisszaboni stratégia strukturálisan nem tudta elérni kitűzött céljait, és valódi eredményeket csak akkor értek el vele, amikor a kohéziós politikához kapcsolódott; kiemeli, hogy ezt a hibát el kell kerülni a tervezett EU2020-stratégiában;
Takes the view that the original Lisbon Strategy, based solely on the open method of coordination, was structurally unable to obtain its stated goals and that it was only when it was linked to the Cohesion policy that true results were reached; stresses that this error should be avoided in the proposed EU2020 strategy;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a programok késedelmes elindítása, valamint ezt követően a kiadásokkal kapcsolatos adatok hiánya miatt jelenleg nem lehet ellenőrizni a programok juttatásai és a tényleges kiadások közötti kapcsolatot, ahogy a lisszaboni célkitűzésekkel kapcsolatos beruházások megalapozottsága sem elemezhető, különösen a kevésbé fejlett országok programozását illetően; üdvözli a Bizottság stratégiai jelentésének közzétételét, valamint kéri, hogy ennek alapján kerüljön sor magas szintű intézményközi vitára a kohéziós politika lisszaboni célkitűzésekhez való hozzájárulásának elemzése és a jövőbeni kölcsönös kapcsolatok értékelése céljából;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
kifogásolja, hogy nem született átfogó értékelés a kohéziós kiadások által a regionális fejlesztésre gyakorolt hatásról; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégia céljára történő elkülönítése által kiváltott területi hatást, valamint hogy értékelje, hogy ez a rendszer ténylegesen hozzájárul-e a kiegyensúlyozott és koherens regionális fejlődéshez;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
elismeri, hogy a hatékony értékelésnek olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek lehetővé teszik az adatok régiók közötti összehasonlítását és csoportosítását; sürgeti a Bizottságot, hogy 2012 előtt terjesszen elő javaslatot az értékelési mutatókra vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa az előidézett hatás mennyiségi és minőségi felmérésére, valamint a következő programozási időszakhoz szükséges kiigazítások elvégzésére szolgáló eszközt;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
sajnálatának ad hangot amiatt, hogy jóllehet a lisszaboni menetrend legfontosabb célkitűzései kezdetben magukban foglalták a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a társadalmi kohéziót, a stratégia 2005-ös újraindítása kevésbé ambiciózus programot terjesztett elő;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;
úgy gondolja, hogy a lisszaboni stratégia egyik legfőbb korlátja a többszintű irányítás, amelynek során nem vonják be kellőképpen a regionális és helyi hatóságokat, valamint a civil társadalmat a stratégia tervezésébe, végrehajtásába, közlésébe és értékelésébe; ajánlja, hogy a jövőben valamennyi szakaszban kerüljön sor az említettek erőteljesebb bevonására;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
kiemeli, hogy amikor a lisszaboni stratégián belül alkalmazták a partnerség elvét, a célkitűzésekkel kapcsolatban növekedett a helyi és regionális hatóságok, valamint a gazdasági és társadalmi érdekeltek felelősségérzete, továbbá biztosított volt a beavatkozások nagyobb fokú fenntarthatósága; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban hatékonyabban ellenőrizze a partnerség elvének alkalmazását;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
megállapítja, hogy az európai régiók és városok alapvető szerepet játszanak a lisszaboni stratégia megvalósításában, lévén az innovációs, a kutatási és az oktatási politikák kulcsfontosságú szereplői; rámutat arra, hogy ők hajtják végre az állami beruházások több mint egyharmadát az EU-ban, és egyre inkább a növekedéssel és a foglalkoztatással kapcsolatos célokra összpontosítják a strukturális alapok kiadásait;
Notes that Europe's regions and cities play a fundamental part in implementing the Lisbon Strategy, being key players in the field of innovation, research and education policy; points out that they implement more than one third of all public investment in the EU and are increasingly focusing Structural Fund spending on growth- and job-related objectives;
rámutat arra, hogy különösen a regionális és helyi szintnek döntő fontosságú szerepet kell játszania az Európában élő és termelő számtalan gazdasági és társadalmi szereplő, főleg a kkv-k elérésére, valamint az oktatás és szakképzés, a kutatás, az innováció és a fejlesztés előmozdítására szolgáló eszközként;
Points out that the regional and local level in particular has a crucial role to play as the vehicle to reach the countless economic and social actors living and producing in Europe, especially SMEs, and to foster education and vocational training, research, innovation and development;
sajnálatát fejezi ki a nemzeti stratégiai referenciakeretek és a stratégia szerinti nemzeti reformprogramok közötti gyenge szinergiák miatt; ajánlja, hogy minden szinten – többek között közösségi szinten – fokozottabb és rendszeres párbeszéd folyjék a kohéziós politikáért és a lisszaboni/EU2020-stratégiáért felelős igazgatási szervek és a felügyeleti bizottságban részt vevő érintett partnerek között;
Regrets the weak synergies that existed between National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes under the strategy; recommends a stronger and regular dialogue at all levels, including the Community level, between administrations responsible for the cohesion policy and the Lisbon/EU2020 Strategies and the relevant partners from the monitoring committee;
méltányolja a pénzügyi finanszírozási eszközök és az EBB-vel folytatott együttműködés révén az innováció és a kutatás előmozdítása terén a megújuló finanszírozási formák segítségével eddig elért eredményeket, és hangsúlyozza az EU és az EBB különböző finanszírozási eszközei közötti kapcsolat javításának szükségességét; elismeri, hogy ezek ösztönző hatást gyakorolhatnak a befektetésekre, és kéri megerősítésüket – különösen a JEREMIE és a JESSICA tekintetében – az üzleti szférának és a kkv-knak biztosítandó hatékonyabb támogatás érdekében; ajánlja, hogy egyszerűsítsék az ezen eszközökre irányadó szabályokat, hogy a kedvezményezettek jobban kihasználhassák azokat;
Appreciates the results produced so far through the financial engineering instruments and the cooperation with the EIB in fostering innovation and research through renewable forms of funding and stresses the need to strengthen the links between EU financing instruments and EIB financing instruments; recognises their leverage potential for investments and asks for their strengthening especially as regards JEREMIE and JESSICA to ensure better support to business and SMEs; recommends that the rules governing these instruments be simplified to allow their greater use by beneficiaries;
üdvözli az EU2020-stratégiáról szóló vitát; hangsúlyozza, hogy a stratégia hosszú távra szól és az a célja, hogy megteremtse Európában a stabil növekedés és a munkahelyteremtés keretfeltételeit, továbbá egyetért a megállapított prioritásokkal; hangsúlyozza, hogy az Európában égetően szükséges területi kohézióval kapcsolatban a továbbiakban a többszintű irányítás megközelítését kell kialakítani;
Welcomes the debate on the EU2020 strategy; stresses the long-term nature of this strategy that aims to create framework conditions for stable growth and jobs creation in Europe and a transition to a sustainable economy, and agrees with the identified priorities; stresses that there is a need to subsequently develop a multilevel governance approach to the territorial cohesion so much needed in Europe;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e stratégiára vonatkozó javaslat a jelenlegi lisszaboni stratégia felülvizsgálatának lezárása előtt született; határozottan ajánlja a Bizottságnak, hogy készítsen őszinte értékelést a lisszaboni stratégia végrehajtásának gyengeségeiről; hangsúlyozza, hogy az e parlamenti jelentésben foglalt ajánlásokat be kellene építeni az új stratégia végleges változatába;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
a gazdasági fejlődés és a nagyobb kohézió érdekében hatékony és átfogó infrastruktúra biztosítását kéri a közlekedési rendszerek korszerűsítése, a nem környezetszennyező közlekedési megoldások bevezetése, az ivóvízhez, csatornázáshoz és hulladékkezelési rendszerekhez való hozzáférés javítása, hatékonyabb környezetgazdálkodás bevezetése, valamint a természeti erőforrások és megújuló energiaforrások fenntartható használatának biztosítása révén;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
sürgeti az EU-t, hogy fogadjon el egyedi rendelkezéseket és tegyen megfelelő lépéseket a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók – többek között tengerparti régiók, szigetek, hegyvidéki régiók, határ menti és legkülső régiók – különleges szükségleteinek fedezésére a területi kohéziónak az új Lisszaboni Szerződés által nyújtott jogalapja szerint;
Urges the EU to adopt specific provisions and take appropriate action to meet the special needs of regions characterised by natural or demographic handicaps of a serious and permanent nature, such as coastal regions, islands, mountain regions, cross-border and outermost regions, in the light of the legal basis for territorial cohesion that the new Lisbon Treaty provides;