natgillin/translations-raw huggingface dataset:
úgy véli, hogy az új nemzetközi klímavédelmi egyezménynek erős garanciákat kell tartalmaznia a nemzetközi fakereskedelem okozta káros környezeti hatások mérséklésére és az aggasztó mértékű erdőirtás megállítására;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
sajnálja, hogy a jelenlegi kereskedelmi rendszer az áruk jelentős volumenű szállításán alapuló globális munka- és termelésmegosztáshoz vezet, és e szállítás árában nem jelennek meg a vele járó tényleges környezeti költségek; szeretné, ha a nemzetközi szállítás éghajlati költségeit beépítenék az árba akár adók, akár fizetős kvóták kereskedelmi rendszerének alkalmazásával; üdvözli a légi közlekedés közeljövőben történő beillesztését az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerébe, és 2011-ig, 2013-as hatálybalépéssel hasonló kezdeményezést vár a Bizottságtól a tengeri szállítás vonatkozásában is, amennyiben addig lehetetlennek bizonyulna egy globális mechanizmus végrehajtása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tengeren túli áruszállítás során felhasznált üzemanyagra nem vetnek ki adót; támogatja az ilyen üzemanyag és áruk megadóztatását, különös tekintttel a légi úton szállított árukra; elvárja, hogy a Bizottság kezdeményezze a környezetet leginkább szennyező közlekedési módok támogatásának, például a kerozin adómentességének megkérdőjelezését;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour and production which is based on a very high input of transport, which does not bear its own environmental costs; wants the climate cost of international transport to be internalized in its price, whether this be done through taxation or quota trading schemes that charge fees; welcomes the fact that aviation is soon to be included in the EU ETS and awaits a similar initiative from the Commission for maritime transport by 2011, entering into effect in 2013, if it proves impossible to set up a global mechanism by then; regrets that fuel consumed in overseas transportation of goods is not subject taxes; advocates that taxes be imposed on that fuel and on those products, in particular on airfreight products; expects also that the Commission take the initiative to query aid granted to the more polluting modes of transport, such as exemption from kerosene tax;
megállapítja, hogy a nemzetközi kereskedelem által okozott CO2-kibocsátás jelentős mértékben csökkenthető; felszólít a jelentkező szállítási és környezeti költségeknek a termékek árába való beépítésére (az externáliák internalizálására), mindenekelőtt a nemzetközi kereskedelmi szállítások 90%-át kitevő hajózásnak az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe (ETS) való bevonása révén;
Observes that CO2 emissions caused by international trade can be substantially reduced,calls for the transport and environmental costs generated to be incorporated into the prices of products (internalisation of external costs), particularly by including shipping, which accounts for 90% of the transport used in international trade, in the European Emissions Trading Scheme (ETS);
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretein belül jogilag kötelező megállapodás jöjjön létre a hajózásból eredő kibocsátások csökkentésére;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
fontosnak tartja, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátás-csökkentésével kapcsolatos nemzetközi vállalások a nemzetközi légi közlekedésre és hajózásra is vonatkozzanak;
Considers it important that international commitments relating to reducing GHG emissions also apply to international air transport and shipping;
hangsúlyozza, hogy a közlekedéssel és a nemzetközi kereskedelemmel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás növekedése aláássa az EU éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiájának hatékonyságát; úgy véli, hogy ez erős érv amellett, hogy az exportvezérelt fejlesztési stratégiától a diverzifikált és helyi fogyasztáson és termelésen alapuló endogén fejlesztés felé kell elmozdulni a fejlődő országokban; emlékeztet arra, hogy az utóbbi stratégia pozitív hatásokkal járna a foglalkoztatásra nézve az Európai Unióban és a fejlődő országokban egyaránt;
Underlines that the rise of CO2 emissions related to transport and international trade undermines the effectiveness of the EU climate change strategy; takes the view that this makes a strong case for shifting from an export-led development strategy towards endogenous development based on diversified and local consumption and production in developing countries; recalls that such a strategy would have positive effects on employment both in the EU and in developing countries;
úgy véli, hogy amíg az éghajlati költségek nem jelennek meg a szállítás árában, addig a fenntartható helyi termelés előmozdítását kellene ösztönözni, többek között a fogyasztók jobb tájékoztatásával;
Considers that, for as long as the climate cost does not appear in the price of transport, the promotion of sustainable local production should be encouraged, particularly through better information to consumers;
Az összehangolás eszközeinek megerősítése a kereskedelem–éghajlat vonatkozásában
Strengthening tools that ensure consistency between trade and climate
a kereskedelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák összehangolásának biztosítása érdekében kéri, hogy számolják ki mindenfajta kereskedelmi politika szénegyensúlyát azzal a céllal, hogy a politikát adott esetben korrigálni lehessen az egyensúly javítása irányában, kéri továbbá azt is, hogy kötelező jelleggel hozzanak – a politikai, technológiai és pénzügyi együttműködés terén – kiegyenlítő intézkedéseket az éghajlat szempontjából negatív egyensúly esetén;
Calls for consistency between the European Union's trade and climate policies to be guaranteed by the calculation of a carbon balance for each trade policy, for this policy to be amended if necessary to improve this balance, and for the obligation that compensatory measures – in the form of political, technological and financial cooperation – be taken when this balance is negative for the climate;
sürgeti az Európai Uniót, hogy a fejlesztési eszközként szolgáló kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásaiba illesszen be átfogó környezetvédelmi rendelkezéseket, nevezetesen környezetvédelmi záradékok, valamint a technológiaátadást, a technikai támogatást és a kapacitásépítést elősegítő együttműködési mechanizmusok bevezetése révén;
Urges the EU to use the comprehensive environmental provisions in bilateral and regional trade agreements as a development tool, emphasising the need for proper implementation of environmental clauses and cooperation mechanisms to promote technology transfer, technical assistance and capacity building;
kéri a Bizottságot, hogy a nem uniós országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokba következetesen foglaljon bele környezetvédelmi záradékokat, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és az alacsony kibocsátású technológiák transzferére;
Calls on the Commission systematically to include environmental clauses in trade agreements concluded with non-EU countries, with particular regard to reducing CO2 emissions and the transfer of low-emission technology;
üdvözli, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját beépítették a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatába (SIA); ugyanakkor megállapítja, hogy egyes esetekben – például az Euromediterrán Szabadkereskedelmi Megállapodás esetében – az SIA rámutat, hogy a megállapodásnak kedvezőtlen éghajlati hatásai lesznek, amelyekkel a megállapodás megkötése előtt nem foglalkoztak megfelelően; úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak semmilyen módon nem szabad veszélyeztetniük a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);
úgy véli, hogy az általános preferenciális rendszer reformja keretében környezetvédelmi kritériumokat kell bevezetni;
Takes the view that environmental criteria must be introduced in the reform of the GSP;
úgy véli, hogy a Bizottságnak a kereskedelmi és környezetvédelmi politikával kapcsolatos tárgyalási stratégiája vonatkozásában egy harmonizált keretet kellene követnie annak érdekében, hogy partnereinek ne adjon okot kereskedelmi akadályokkal kapcsolatos aggodalmakra, valamint biztosítsa egyszersmind az éghajlatváltozás elleni küzdelem kapcsán rá nézve kötelező célkitűzések teljesülését;
Takes the view that the Commission should follow a harmonised framework in its negotiating strategies in respect of trade and environmental policy, so as not to give partners any cause for concern about trade barriers, while at the same time ensuring compliance with its binding targets for combating climate change;
úgy véli, hogy határozottabb és következetesebb klímadiplomáciát kell folytatni az EU kereskedelmi kapcsolatai keretében azokkal az országokkal, amelyekre nem vonatkoznak többoldalú környezetvédelmi megállapodások,
Considers that ‘climate diplomacy’ should be pursued with greater vigour and consistency in the EU's trade relations with States which are not bound by multilateral environmental protection agreements;
elismeri, hogy a partnerországok az európai kereskedelmi és éghajlat-politika összehangolását a behozatal rejtett csökkentésére és a kivitel növelésére használhatják ki, illetve ekként értelmezhetik;
Recognises that efforts to make European Union trade and climate policies consistent can be used or perceived by partner countries as a roundabout way of reducing our imports and increasing our exports;
hangsúlyozza, hogy fontos az ezen országokkal történő tárgyalás bármely, az Unió által hozható intézkedésről, különösen a határokon történő kiigazításról és annak szükségességéről, hogy az Unió a fejlődő országokkal szemben tartsa be az éghajlatváltozással kapcsolatos segélyekre vonatkozó ígéreteit;
Insists therefore on the importance of negotiations with these countries on all measures that the EU might take, in particular border adjustment measures, and on the need for the EU to abide by its climate aid commitments to developing countries;
e tekintetben aggódik, hogy az európai országok által az éghajlatváltozásról szóló koppenhágai csúcstalálkozó során megígért „korai” finanszírozás egy része a hivatalos fejlesztési támogatás keretében vállalt kötelezettségekből származik, melyhez – a Parlament kérésével ellentétben – kölcsön formájában lehet hozzájutni; kéri, hogy a Bizottság készítsen e finanszírozásról jelentést, amely lehetővé teszi a valóság, a vállalt kötelezettségek és a Parlament kérései közötti megfelelés megítélését; a finanszírozás tematikus és földrajzi felhasználása tekintetében jobb koordinációra szólít fel;
Is thus concerned that part of the ‘prompt start’ funding promised by European countries at the climate summit in Copenhagen comes from commitments made in the framework of official development aid and is delivered in the form of loans, contrary to Parliament's requests; asks the Commission to compile a report on this funding to assess whether the real situation matches the commitments made and Parliament's requests; calls also for the better coordination of funding in terms of its thematic and geographical use;
emlékeztet az iparilag fejlett országok, köztük az uniós tagállamok kötelezettségvállalására, mely szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében elgondolkoznak a finanszírozás innovatív módjain;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change;
meggyőződése szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek az iparilag fejlett és a fejlődő országok közötti szolidaritáson kell alapulnia, lehetőleg az ENSZ-szel, a WTO-val és a többi Bretton Woods-i intézménnyel való szorosabb együttműködéssel; ezért felszólít egy, a kibocsátáskereskedelemre, illetve az energia és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának megadóztatására vonatkozó globális stratégia kidolgozására a fejlődő országokkal, a fellendülőben lévő gazdaságokkal és az iparilag fejlett országokkal közösen, egyrészt a vállalkozások elvándorlásának (carbon leakage) megelőzésére, másrészt az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, illetve következményeinek mérsékléséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz szükséges pénzügyi eszközök előteremtésére;
Is convinced that measures to combat climate change must be based on the principle of solidarity between industrialised and developing countries and possibly in closer cooperation with UN, WTO and the other Bretton Woods institutions; calls, therefore, for an overall strategy for emission trading and the taxation of energy and greenhouse gas emissions to be devised jointly with developing countries, emerging countries and industrialised countries in order, on the one hand, to prevent an exodus by businesses (carbon leakage) and, on the other hand, to generate funding for measures to combat climate change and to reduce and adjust to its consequences;
hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak történő technológiatranszfer fokozása a kibocsátásáthelyezés elleni fellépés eszközeként a 2012 utáni éghajlat-változási rendszer kritikus eleme lesz; sajnálatosnak tartja, hogy a technológiatranszfer a hivatalos fejlesztési támogatásnak csak kis részét képezi; sürgeti a tagállamokat a fejlődő országok számára történő további pénzügyi és szakértői segítségnyújtásra az éghajlatváltozás következményei elleni fellépés és az éghajlathoz kapcsolódó szabványok betartása, valamint a szabványok, a címkézés és a tanúsítások terén előzetes hatástanulmányok elkészítésére érdekében;
Stresses that increasing technology transfer to developing countries as a means to address carbon leakage will be a critical component of a post-2012 climate regime; deplores the fact that technology transfer makes up only a small share of official development aid; urges Member States to deliver additional technical and financial assistance for developing countries to face the consequences of climate change, to meet climate-related standards and to include upfront development impact assessments of standards, labelling and certification;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) ügyvezető titkárának, valamint a keretegyezmény részes felei 16. konferenciájának (COP 16).
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról ( 2009/2201(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements ( 2009/2201(INI) )
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére,
having regard to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 10., 48., 138., 139., 153., 156., 191., 207. és 218. cikkére,
having regard to Articles 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
tekintettel az OECD multinacionális vállalatokról szóló iránymutatásaira, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatára, valamint a nemzetközi szervezetek, mint például a FAO, a WHO és a Világbank égisze alatt elfogadott magatartási kódexekre, illetve az UNCTAD támogatását élvező erőfeszítésekre a vállalkozások fejlődő országokban végzett tevékenysége vonatkozásában,
having regard to the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the International Labour Organisation's (ILO) tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy, the codes of conduct agreed under the auspices of international organisations such as the FAO, the WHO and the World Bank, and the efforts made under the auspices of UNCTAD to regulate the activities of enterprises in developing countries,
tekintettel az Egyesült Nemzetek által 2000 szeptemberében indított „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezésre és az ENSZ főtitkárának „Út a globális partnerséghez – Fokozott együttműködés az ENSZ és az összes érintett partner, különösen a magánszféra között” című 2005. augusztus 10-i jelentésére (05-45706 (E) 020905), az ENSZ Globális Megállapodásáról és Globális Jelentéstételi Kezdeményezéséről tett 2006. október 9-i bejelentésre, valamint a felelősségteljes befektetésre vonatkozó, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának Pénzügyi Kezdeményezése és az ENSZ „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezése által koordinált, az ENSZ által 2006 januárjában közzétett elvekre,
having regard to the Global Compact initiative launched by the United Nations in September 2000, the report of the United Nations Secretary-General of 10 August 2005 entitled ‘Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector’ (05-45706 (E) 020905), the announcement of the United Nations Global Compact and Global Reporting initiatives on 9 October 2006, and the principles governing responsible investment launched in January 2006 by the United Nations and coordinated by the UNEP Finance Initiative and the UN Global Compact,
tekintettel az 1997-ben indított Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) www.globalreporting.org.
having regard to the Global Reporting Initiative (GRI) launched in 1997 www.globalreporting.org
tekintettel az ENSZ 2002. évi, fenntartható fejlődésről tartott johannesburgi csúcstalálkozójának kimenetelére, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén indítandó kezdeményezések szorgalmazására, illetve a Tanács 2002. december 3-i következtetéseire a csúcstalálkozó nyomon követéséről http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0866694.pdf?OpenElement
having regard to the outcome of the United Nations Summit on Sustainable Development held in 2002 in Johannesburg, and, in particular, the call for initiatives in the area of corporate social responsibility (CSR), and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a transznacionális vállalatok és a kapcsolódó üzleti vállalkozások emberi jogok tekintetében fennálló felelősségéről szóló, 2005. február 15-i jelentésére (E/CN.4/2005/91, 2005),
having regard to the report by the United Nations High Commissioner on Human Rights on the responsibilities of transnational corporations and related business enterprises with regard to human rights of 15 February 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),
tekintettel az „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős ENSZ-különmegbízott 2008. április 7-i, „Minden emberi, civil, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jog, köztük a fejlődéshez való jog támogatása és védelme” című jelentésére (A/HRC/8/5 2008), és a 2011-re tervezett következő jelentésével kapcsolatos jelenlegi munkálatokra,
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General of the United Nations on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises, entitled ‘Promotion and protection of all human rights, civil, political, economic, social and cultural rights, including the right to development’, of 7 April 2008 (A/HRC/8/5, 2008), and the ongoing work on the next report planned for 2011,
tekintettel John Ruggie-nak, az ENSZ-főtitkár „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős különmegbízottjának „Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok: További lépések a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó keretrendszer működőképessé tétele irányába” című 2010. április 9-i jelentésére (A/HRC/14/27),
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises: Business and Human Rights: Further steps toward the operationalisation of the ‘protect, respect and remedy’ framework, by John Ruggie, of 9 April 2010 (A/HRC/14/27),
tekintettel azokra a referenciákra és tanúsítási és címkézési mechanizmusokra, melyek a vállalkozások magatartásával foglalkoznak a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás vagy a szegénység csökkentése területén, mint például a gyermekmunka tilalmát érintő SA 8000 szabványra, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó AFNOR és ISO szabványra,
having regard to the benchmarks and certification and labelling schemes which deal with the behaviour of corporations in the areas of sustainable development, climate change and poverty reduction, such as the SA 8000 standard, which relates to the ban on child labour, and the AFNOR and ISO standards on sustainable development,
tekintettel a nyers gyémántokkal való kereskedést ellenőrző kimberley-i folyamatra,
having regard to the Kimberley process on the monitoring of the trade in raw diamonds,
tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) előmozdítására irányuló különböző tagállami kezdeményezésekre, és különösen a Dániában létrehozott kormányzati CSR-központra, amely a CSR-t ösztönző kormányzati jogalkotási kezdeményezéseket koordinálja, és gyakorlati eszközöket dolgoz ki a vállalkozások számára http://www.csrgov.dk.
having regard to the initiatives taken in the various Member States to promote corporate social responsibility, in particular the establishment in Denmark of the Government CSR Centre, which coordinates governmental legislative initiatives to foster CSR and devises practical tools for undertakings http://www.csrgov.dk
tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1999. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv,
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1999), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
tekintettel a Régiók Bizottságának 2003. március 14-i véleményére a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvről,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 14 March 2003 on the Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’,
tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalással foglalkozó európai egyeztető fórum 2004. június 29-i zárójelentésére és ajánlásaira, beleértve a megfelelő jogi keretrendszer felállítását célzó intézkedések támogatásáról szóló hetedik ajánlást,
having regard to the final report and the recommendations of the European Plurilateral Forum on CSR of 29 June 2004, including the seventh recommendation supporting measures to establish an appropriate legal framework,