megjegyzi, hogy az Unió sokféleségének tükrözésére és a konszenzusteremtésre alkalmas döntéshozatali eljárás biztosítása érdekében az Uniónak kapacitással kell rendelkeznie belső kormányzati struktúráinak kiigazítására és korszerűsítésére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a BRIC-országokkal és más feltörekvő országokkal kapcsolatos, uniós szinten koherens külpolitikai megközelítés az EKSZ működésében is tükröződjön; úgy véli, hogy az EKSZ-nek – a Parlamenttel szoros együttműködésben – felül kell vizsgálnia és meg kell erősítenie a stratégiai partnerségeket az egyes BRICS-országokkal, kiaknázva azok sajátosságait és az EU-val kölcsönös szinergiák és együttműködés terén adódó lehetőségeket; sürgeti az EKSZ-t, hogy dolgozzon ki olyan horizontális és vertikális koordinációs mechanizmusokat, melyek lehetővé teszik, hogy az uniós külpolitika előnyt kovácsoljon az uniós intézmények közötti szinergiákból és a stratégiai partnerekkel – köztük a BRICS-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal – fennálló szoros és mély kétoldalú tagállami kapcsolatokból; nézete szerint a BRICS-országok tekintetében az EKSZ-nek – földrajzi és tematikus szervezeti felépítésén túl – létre kellene hoznia egy ad hoc koordinációs mechanizmust annak biztosítására, hogy a BRICS-országokkal kapcsolatos egyes szakpolitikák rendszerszinten is összeegyeztethetők legyenek, és hogy az elfogadott szakpolitikai irányvonalak tükröződjenek a fejlett országokkal (például az Amerikai Egyesült Államokkal, Kanadával és Japánnal) folytatott uniós párbeszédben; úgy véli, hogy a BRICS-országokban és más releváns feltörekvő országokban tevékenykedő uniós küldöttségeknek szorosabb kapcsolatot kellene fenntartaniuk egymással a BRICS-országok közötti kapcsolatok és más releváns, több országot érintő témakörök folyamatos nyomon követésének és elemzésének biztosítása érdekében, ami rendszerszemléletűbb megközelítést tenne lehetővé; e tekintetben úgy véli, hogy a BRICS-országokban működő uniós küldöttségeknek elemezniük kellene az adott BRICS-ország kormányzással és a globális kihívásokkal, valamint a többi BRICS-országhoz fűződő viszonyával kapcsolatos álláspontját; úgy véli, hogy az Uniónak újabb erőfeszítéseket kellene tennie a globális kormányzási rendszer és a nemzetközi szervezetek reformfolyamatainak irányítása érdekében, és további forrásokat kellene biztosítania e célra, hogy ezáltal világszinten befogadóbbá lehessen tenni a konszenzusteremtési és döntéshozatali folyamatot, és különösen biztosítani lehessen az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformját és a globális pénzügyi multilateralizmust;
Notes that the EU should have capacity to adjust and reform its internal governance structures in order to ensure a decision-making process able to reflect its plurality and create consensus; stresses the importance that a coherent foreign policy approach at EU level towards the BRICS and other emerging countries be reflected in the functioning of the EEAS; believes that the EEAS should review and strengthen strategic partnerships with individual BRICS countries, in close consultation with Parliament, exploiting their specificities and the potential for synergies and cooperation with the EU; urges the EEAS to devise horizontal and vertical coordination mechanisms that will enable EU foreign policy to benefit from EU institutional synergies and from the density and depth of Member States' bilateral ties with strategic partners, including the BRICS and other emerging powers; takes the view that, with regard to the BRICS, in addition to its organisation along geographical and thematic lines, the EEAS should establish an ad hoc coordinating mechanism to ensure that all individual policies towards the BRICS are compatible from a systemic point of view and that the policy lines adopted are reflected in the EU dialogue with emerged powers such as the USA, Canada and Japan; believes that the EU delegations in BRICS countries and other relevant emerging powers should liaise more closely with one another in order to ensure continuous monitoring and analysis on relations amongst the BRICS and relevant cross-sensitivities, thus enabling a more systemic approach; takes the view in this regard that EU Delegations in BRICS countries should analyse the positions of BRICS countries on governance and global challenges and on relations with other BRICS countries; believes that the EU should direct renewed efforts and resources to leading the reform process of a global system of governance and of international organisations with a view to ensuring a more inclusive consensus-building and decision-making process at global level, in particular the reform of the UN Security Council and global financial multilateralism;