natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a WTO-tagállamoknak még meg kell találniuk a módját, hogy e szerződést beágyazzák az ENSZ-intézmények rendszerébe és a környezetvédelemre – többek között az éghajlatváltozásra –, valamint a szociális igazságosságra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szabályokba; kitart amellett, hogy a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – így az ENSZ éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye – szerinti kötelezettségeknek és célkitűzéseknek, valamint más ENSZ-intézményeknek (FAO, ILO, IMO) elsőbbséget kell élvezniük a kereskedelmi szabályok szűk értelmezésével szemben;
Expresses its regret that WTO members have yet to find a way to integrate this treaty into the system of UN institutions and rules governing environmental protection including climate change, as well as social justice and respect for all human rights; insists that obligations and objectives under MEAs, such as the UN Framework Convention on Climate Change, and other UN institutions (FAO, ILO, IMO) must take precedence over the narrow interpretation of trade rules;
mivel immár több mint 15 év telt el azóta, hogy az 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott WTO miniszteri határozatban felhívták a Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé jelentést arról, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a határozatban foglalt feladatainak, valamint ismertesse arra vonatkozó összegzését, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség;
Given that it is more than 15 years since the WTO Ministerial Decision on Trade and Environment, taken at Marrakesh on 15 April 1994, calls on the Commission to present at the latest by mid-2011 to the European Parliament and the Council a report assessing the extent to which the WTO's Committee on Trade and Environment has fulfilled its remit as set out in that Decision and its conclusions as to what more needs to be done, particularly in the context of the global dialogue on Climate Change mitigation and adaptation and the WTO;
felszólítja a Bizottságot és a tagországokat, hogy a WTO-tárgyalások és a kétoldalú kereskedelmi megállapodások során ragaszkodjanak ahhoz, hogy a – különösen a természeti nyersanyagokkal folytatott – kereskedelem liberalizációja ne veszélyeztesse az erőforrások fenntartható kezelését, és az éghajlatra, illetve a fajok védelmére vonatkozó célok a megállapodások szerves részeivé váljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek érdekében még az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye részes feleinek (UNFCCC) 2011-es johannesburgi konferenciája előtt hívjanak össze egy közös találkozót a WTO kereskedelmi és környezetvédelmi minisztereinek részvételével; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás leküzdéséről szóló nemzetközi megállapodás kialakításának fóruma az UNFCCC;
Calls on the Commission and Member States, in connection with WTO negotiations and bilateral trade agreements, to insist that the liberalisation of trade, particularly in natural raw materials, does not jeopardise sustainable resource management and that objectives relating to climate protection and the conservation of species become an integral part of the agreements; calls on the Commission, to this end, to urge that a joint meeting of WTO trade and environment ministers be held before the UN Framework Convention on Climate Change Conference (UNFCCC COP) in Johannesburg in 2011; recalls that the UNFCCC is the forum for reaching an international agreement on tackling climate change;
minden eddiginél sürgetőbbnek tartja, hogy nyilvános vita induljon egy nemzetközi környezetvédelmi szervezet létrehozásáról;
Considers it more urgent than ever to launch a public debate on the establishment of a World Environmental Organisation;
elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok pozitív szerepet játszhatnak az éghajlatvédelemhez hozzájáruló termékek és szolgáltatások terjesztésében; úgy véli, hogy a környezetkímélő termékek és szolgáltatások mozgásának megkönnyítése révén az éghajlatvédelem és a kereskedelem liberalizációja kölcsönösen erősíthetik egymást, ám ennek előfeltétele, hogy szigorú környezeti kritériumok alapján és a WTO-tagországok közreműködésével összeállításra kerüljön az ilyen termékek és szolgáltatások jegyzéke;
Recognises the positive role that trade can play in the dissemination of goods and services that help protect the climate; considers that climate protection and trade liberalisation can be mutually reinforcing by facilitating trade in environmental goods and services, but a list of these goods and services needs to be drawn up in advance in accordance with strict environmental criteria and in cooperation with the WTO member states;
elismeri, hogy a kereskedelem a fejlődő országokba irányuló technológiatranszfer fontos eszköze; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a „zöld kereskedelem” előtt álló akadályokat, például a „zöld árukra” kivetett vámok WTO-szinten történő megszüntetése révén;
Recognise that trade is an important tool for the transfer of technologies to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to ‘green trade’ by, for instance, removing tariffs on ‘green goods’ at WTO level;
abbéli reményének ad hangot, hogy az Unió jó példával jár elöl, és csökkenti a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, és a Koppenhágai Éghajlat-változási Alap és a Bali Cselekvési Terv alapján is támogatja az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS);
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
hangsúlyozza a zöld technológiákhoz kapcsolódó innováció fontosságát, valamint elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok szerepet játszhatnak az ilyen technológiák országok közötti transzferében;
Emphasises the importance of innovation in green technologies and recognises the role that trade can play in the transfer of these technologies between countries;
felszólítja az EU-t, hogy játsszon vezető szerepet a technológiák fejlődő országokban való elterjedését akadályozó tényezők azonosításában az éghajlatváltozás problémájának megoldása érdekében;
Calls on the EU to take the lead in the identification of the salient barriers to the dissemination of technologies in developing countries to address climate change;
elismeri, hogy az innováció ösztönzése sokféle jutalmazási rendszer segítségével valósulhat meg, és hogy ezek a rendszerek nem azonos mértékben segítik elő a technológiatranszfert; megjegyzi, hogy a technológiatranszfert érintő szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendszerek tekintetében foglalkozni kell a szellemi tulajdonjogok védelmével kapcsolatos, a politikai intézmények gyengeségéből és a jogállamiság hiányosságaiból eredő aggályokkal; felkéri tehát a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az innováció jutalmazására szolgáló rendszerek összességét, figyelembe véve bizonyos országok kirekesztésének kockázatát, valamint hogy integrálja e munka eredményeit az éghajlattal kapcsolatos diplomáciai tevékenységébe;
Recognises that stimulating innovation can involve different reward schemes and that these schemes do not all promote technology transfer in the same way; also notes that, for IPR systems to transfer technology, concerns about their protection due to weak political institutions and the absence of the rule of law have to be addressed; calls, therefore, on the Commission to study all innovation reward schemes, taking into account the risk of excluding some countries, and to use the results of this work in its climate diplomacy;
aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fosszilis energiaforrásoknak nyújtott szubvenciók torzító hatást gyakorolnak a világkereskedelemre, kedvezőtlenül befolyásolják az éghajlat alakulását, és költségeik az állami költségvetéseket terhelik; üdvözli, hogy a G20-csoport elkötelezte magát az ilyen szubvenciók fokozatok megszüntetése mellett;
Is concerned about the distorting effect that fossil energy subsidies have on world trade, their impact on the climate, and their cost to the public purse; welcomes the G20‘s commitment to phase out these subsidies;
azt szeretné, hogy az Európai Unió nemzetközi téren vállaljon vezető szerepet e kérdésben, és kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot az ilyen szubvenciók Európai Unióban való megszüntetésére vonatkozó menetrendre, annak tudatában, hogy e folyamatot szociális és ipari jellegű kísérő intézkedéseknek kell kiegészíteniük; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai Parlament felkérte a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy értesítsék az Európai Parlamentet az exporthitel-ügynökségek és az Európai Beruházási Bank által az éghajlatra negatív hatást gyakorló projektekre nyújtott hitelekről;
Wants the European Union to assume international leadership on this matter and calls on the Commission to come up swiftly with proposals for a timetable to phase out these subsidies in the EU, given that this process will have to involve the introduction of accompanying social and industrial measures; reiterates also Parliament's request to the Commission and Member States to inform the European Parliament about loans granted by export credit agencies and the European Investment Bank to projects that have a negative impact on the climate;
ellenzi a fosszilis tüzelőanyagok szubvencióját, és felszólít a környezetbarát és megújuló energiatermelés erősítésére, valamint decentralizált energiaforrások feltárására és fejlesztésére különösen a fejlődő országokban; ezzel összefüggésben emlékeztet a G20-ak azon megállapodására, hogy fokozatosan megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokra biztosított támogatásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat az ennek végrehajtását célzó, egyértelmű időkereteket és adott esetben kompenzációs mechanizmusokat is tartalmazó európai stratégiára;
Opposes subsidies for fossil fuels and calls for greater support for environmentally sound renewable energies and the identification and development of decentralised energy sources, particularly in developing countries; in this context, recalls the G20 agreement to phase out fossil fuel subsidies and calls for the Commission to make proposals for a European strategy for its implementation with clear timelines and compensation mechanisms where appropriate;
Az árak igazságosabbá tétele a nemzetközi kereskedelemben, valamint a kibocsátásáthelyezés elkerülése
Making international trade prices fairer and avoiding carbon leakage
megállapítja, hogy a kereskedelem liberalizációja negatív hatást is gyakorolhat az éghajlat védelmére, amennyiben egyes országok versenyelőnyt kovácsolnak az éghajlat védelmére irányuló fellépés elmulasztásából; javasolja ezért a WTO dömpingellenes szabályainak reformját, hogy azok terjedjenek ki a világszerte elfogadott éghajlatvédelmi normák függvényében a környezeti szempontból méltányos ár kérdésére is;
Notes that trade liberalisation can conflict with climate protection if certain countries seek a competitive advantage by failing to act on climate issues; suggests, therefore, a reform of the WTO anti-dumping rules to include the issue of a fair environmental price in accordance with global climate protection standards;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az energiaárak támogatása és a CO2-kibocsátásra vonatkozó korlátozás vagy kvótarendszer hiánya révén bizonyos országok komparatív előnyre tesznek szert; a korlátozás nélküli, ezért viszonylag olcsó CO2-kibocsátás miatt ezen országok nem éreznek ösztönzést arra, hogy csatlakozzanak az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodásokhoz;
Regrets that, by subsidising energy prices and applying no restriction or no quota on CO2 emissions, certain countries could gain a comparative advantage; owing to unrestricted and thus relatively cheap CO2 emissions, these countries have no incentive to join the multilateral climate change agreements;
megállapítja azonban, hogy az éghajlati tárgyalások a „közös, de differenciált felelősség” elvén alapulnak, és hogy a fejlődő országok éghajlat-politikájának gyengeségét általában korlátozottabb pénzügyi vagy technológiai képességeik magyarázzák, nem pedig a környezeti dömping szándéka;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;
ezzel összefüggésben azt szeretné, hogy a kibocsátási kvóták közösségi kereskedelmi rendszerének kijátszására irányuló ipari kibocsátásáthelyezésről és annak megelőzéséről szóló európai vitára kellő elővigyázatossággal kerüljön sor;
Asks, in this context, that the European debate on industrial carbon leakage relating to the EU Emissions Trading Scheme (ETS) and on ways of addressing this be approached with caution;
emlékeztet rá ugyanis, hogy a Bizottság e témában közzétett legutóbbi, 2010. május 26-i közleménye ( COM(2010)0265 ) szerint csak igen kevés iparágat érint jelentős mértékben a kibocsátásáthelyezés problémája, és úgy véli, hogy ezen iparágak azonosításához pontos szektoriális elemzésre van szükség; felkéri a Bizottságot, hogy minél hamarabb ezt a megközelítést alkalmazza a néhány, minden ipari ágazat esetében azonos, mennyiségi kritérium helyett;
Points out that, according to the Commission's latest Communication of 26 May 2010 ( COM(2010)0265 ) on this topic, few industrial sectors are particularly vulnerable to carbon leakage, and considers that identifying these requires a detailed sectoral analysis; calls on the Commission to use such an approach in the near future, rather than a few quantitative criteria that are identical for all sectors of industry;
hangsúlyozza, hogy nincs olyan megoldás, amely a kibocsátásáthelyezésben érintett valamennyi iparágra alkalmazható lenne, és hogy a termék jellege vagy a piac szerkezete alapvető fontosságú kritériumok akkor, amikor a rendelkezésre álló eszközök (ingyenes kvóta odaítélése, állami támogatás vagy határokon történő kiigazítási mechanizmus) közül ki kell választani a megfelelőt;
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
úgy véli, hogy egy, az éghajlatról szóló többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik elérhetőnek; úgy véli ezért, hogy a következményes kibocsátásnak ténylegesen kitett iparágak tekintetében az Európai Uniónak a WTO-szabályok tiszteletben tartása mellett továbbra is vizsgálnia kellene a megfelelő környezetvédelmi eszközök, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmus” bevezetésének lehetőségét, amely kiegészítené a kibocsátási egységek uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében megvalósuló árverezését; egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba történő áthelyezésének kockázata elleni küzdelmet;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for internalising negative external environmental factors relating to CO2, but that there is a risk that this will not be achieved in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO2 quotas under the EU's emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules; takes the view that such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO2 emissions being transferred to third countries;
határozottan állítja, hogy a vámkiigazításoknak nem a protekcionizmus eszközéül, hanem a kibocsátások csökkentésének módjául kellene szolgálniuk;
States unequivocally that border tax adjustments should not function as an instrument for protectionism but rather as a way to reduce emissions;
A termékek közötti differenciálás elősegítése az éghajlatra gyakorolt hatásuk függvényében
Promoting product differentiation according to their impact on the climate
úgy ítéli meg, hogy az Unió a világ legnagyobb kereskedelmi tömbjeként képes nemzetközi normákat kidolgozni, és támogatja a szociális és környezeti kritériumokat figyelembe vevő tanúsítási és jelölési rendszerek fejlesztését és terjesztését; felhívja a figyelmet a nemzetközi civil szervezetek eredményes szerepére a megfelelő címkézési és tanúsítási rendszerek fejlesztése és terjesztése terén, és erőteljesen támogatja azok szélesebb körű alkalmazását;
Considers that the EU, as the largest trading bloc in the world, can set worldwide standards, and supports the development and more widespread use of certification and labelling schemes which take account of social and ecological criteria; notes the successful work done by international NGOs to develop and promote such labels and certificates and expressly advocates their wider use;
emlékeztet rá, hogy a WTO-keret szükség esetén lehetővé teszi arányos kereskedelemminősítési intézkedések meghozatalát, amennyiben nem tesznek megkülönböztetést azonos termelési feltételekkel bíró országok között; megállapítja azonban, hogy mindezt sürgősen pontosítani kell annak érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket az adott termék előállításához használt termelési eljárásokra és módszerekre vonatkozó éghajlatszempontú kritériumok alapján lehessen alkalmazni;
Points out that the WTO framework makes it possible to take trade qualification measures if these are necessary, proportionate and do not discriminate against countries in which production conditions are identical; notes, however, that urgent clarification is required so that these measures can be applied on the basis of climate criteria relating to the PPM for these products;
kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a WTO-n belüli tárgyalások újraindítását a termelési eljárásokról és módszerekről, valamint a hasonló termékek között a szénlábnyom, az energialábnyom vagy a technológiai szabványok alapján történő megkülönböztetésről; úgy véli, hogy egy ilyen kezdeményezés elfogadható a WTO tagországai számára, amennyiben a technológiatranszfert elősegítő kísérő intézkedések egészítik ki;
Calls on the Commission to take steps to re-launch discussions within the WTO on PPMs and the possibility of differentiating similar products in terms of their carbon footprint, energy footprint or technological standards; considers that such an initiative might be accepted by WTO members if it were accompanied by measures facilitating technology transfer;
szeretné azonban, hogy a termelési eljárásokra és módszerekkel kapcsolatos egyértelműség WTO-n belül jelenleg tapasztalható hiánya ne bénítsa meg az Uniót, amelynek éppen e mozgásteret kellene kihasználnia;
Hopes, however, that the current lack of clarity regarding PPMs within the WTO does not incite the EU to do nothing, as it should on the contrary take advantage of this room for manoeuvre;
hangsúlyozza, hogy törekedni kell a kereskedelemhez kapcsolódó káros környezeti hatások árakban történő megjelenítésére és a „szennyező fizet” elv érvényesítésére; sürgeti a környezetvédelmi normákkal kapcsolatos címkézési és tájékoztatási rendszerek összehangolását;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
ezért üdvözli, hogy az Európai Unió az Unióban előállított, valamint az importált bioüzemanyag vonatkozásában fenntarthatósági kritériumokat vezet be; kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg e megközelítésnek a biomasszára és a mezőgazdasági termékekre történő kiterjesztését; kéri, hogy vegyék figyelembe a földhasználat bioüzemanyagokhoz kapcsolódó közvetett változásait, és elvárja a Bizottságtól, hogy az Európai Parlamentnek tett vállalásának megfelelően 2010 vége előtt terjesszen javaslatot erre vonatkozóan;
Welcomes, for this reason, the introduction by the European Union of sustainability criteria for imported agrifuels and those produced in the Union; calls on the Commission to look into extending this approach to biomass and agricultural products; demands that indirect changes in land use relating to agrifuels be taken into account and expects the Commission to submit a proposal before the end of 2010, in accordance with its commitment to Parliament;
támogatja valódi, kötelező erejű fenntarthatósági feltételek és szabványok kidolgozását a bioüzemanyagok és a biomassza előállítására, amelyek figyelembe veszik az üvegházhatást okozó gázoknak és az apró részecskéknek a földhasználat közvetett megváltozásához (ILUC) kapcsolódó kibocsátását, valamint a teljes termelési ciklust; hangsúlyozza, hogy a lakossági élelmiszer-ellátás biztonságának előnyt kell élveznie a bioüzemanyagok termelésével szemben, és hogy a földhasználati politika és gyakorlat fenntarthatóságát sürgősen holisztikusabb megközelítéssel kell elérni;
Advocates that genuine, binding sustainability criteria and standards be developed for the production of biofuels and biomass which take account of the emission of climate-changing gases and small particles due to indirect land use change (ILUC) and the whole production cycle; stresses that safeguarding food supplies must take priority over the production of biofuels and that sustainability of land use policy and practice needs to be tackled urgently using a more holistic approach;
elengedhetetlennek tartja, hogy szigorú fenntarthatósági normák vonatkozzanak a bioüzemanyagok nemzetközi kereskedelmére, figyelembe véve annak ellentmondásos környezeti és társadalmi hatásait;
Considers it crucial that there be strict standards of sustainability for the international trade in biofuels, bearing in mind their contradictory environmental and social impact;
üdvözli az illegális faanyaggal kapcsolatosan létrejött európai megállapodást, és érdeklődéssel várja az önkéntes partnerségi megállapodások tekintetében megvalósuló előrehaladást;
Welcomes the European agreement reached on illegal timber and looks forward to progress in the Voluntary Partnership Agreements;
aggodalommal tölti el a Bizottság azon elhatározása, hogy a kereskedelmi megállapodásokba beemeli a fakereskedelem liberalizációját, és különösen a faexportra vonatkozó megszorítások eltörlését az erdőirtás megnövekedett veszélye, valamint az éghajlatra, a biológiai sokszínűségre és a helyi fejlődésre, illetve népességre gyakorolt negatív hatása ellenére;
Is concerned about the Commission's desire to push liberalisation of the timber trade, and in particular the abolition of export restrictions, in trade agreements, despite the increased risk of deforestation and the negative repercussions for the climate, biodiversity, development and local populations;
különösen hangsúlyozza az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések, valamint a kereskedelmi feltételek közötti összhang szükségességét, annak biztosítása érdekében, hogy például az erdőpusztulás leküzdésére irányuló erőfeszítések hathatósak legyenek;
Emphasises in particular the need for consistency between climate and biodiversity objectives and conditions of trade to ensure that efforts to tackle deforestation, for example, are effective;