natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a közösségi politikák és jogszabályok
evaluate the
, és legalább ötévente tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot e tevékenységek eredményéről
and inform the European Parliament and the Council about the outcome of such activities at least every five years
és pénzügyi
Article 8
Az Európai Parlament állásfoglalása az államháztartásról a Gazdasági és Monetáris Unióban (GMU) ( 2005/2166(INI) )
European Parliament resolution on public finances in the economic and monetary union (EMU) ( 2005/2166(INI) )
tekintettel a Bizottságnak az "Államháztartás a GMU-ban - 2005" c. közleményére ( COM(2005)0231 ),
having regard to the Commission communication on Public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
tekintettel a túlzott költségvetési hiány megszüntetése céljából Olaszországhoz intézett 2005. július 12-i tanácsi ajánlásra 11124/05, ECOFIN 242.
having regard to the Council Recommendation to Italy of 12 July 2005, with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit 11124/05, ECOFIN 242.
tekintettel a túlzott költségvetési hiány megszüntetése céljából Portugáliához intézett 2005. október 7-i tanácsi ajánlásra 12401/05, ECOFIN 289.
having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal 12401/05, ECOFIN 289.
tekintettel az egyesült királyságbeli túlzott hiányról szóló 2006. január 24-i tanácsi határozatra 5366/06, ECOFIN 11.
having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom 5366/06, ECOFIN 11.
tekintettel az Európai Szakszervezeti Intézetnek az európai kollektív tárgyalások összehangolásáról szóló 2005. évi jelentésére,
having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) globalizációra és külső egyensúlyhiányra vonatkozó 2005. áprilisi világgazdasági előrejelzésére,
having regard to the International Monetary Fund (IMF) World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére ( A6-0162/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
kifejezi aggodalmát először is a 2002 óta tartósan lassú európai növekedés miatt, ami az euróövezetben 2003-ban 0,6%, 2005-ben pedig 1,3% volt, szemben az USA 2005-ös 3,5%-os növekedési ütemével, és a japán gazdaságnak a végső hazai lakossági kereslet általi feléledésével; másodszor az EU-25-ök 9%-os és az EU-15-ök 8,1%-os, tartósan magas munkanélküliségi rátája miatt; valamint, harmadszor, a jelenleg a GDP -1%-át kitevő "output gap" (a hazai fogyasztás és a források közötti ütemkülönbség) miatt, ami azt mutatja, hogy az EU gazdasági növekedése jelentősen a hosszú távú potenciál alatt marad, a strukturális merevség, a gyenge belső kereslet, és a makrogazdasági politikai szerkezet megfelelő egyensúlyának hiánya miatt; hangsúlyozza, hogy Európa gazdasági növekedési potenciálja továbbra is túlzottan alacsony, körülbelül 2%-os, ami sokkal alacsonyabb, mint a világ más részein mért értékek; úgy véli, hogy ez a gazdasági növekedési potenciál nem elegendő a munkahelyteremtéshez és a munkanélküliség csökkentéséhez, vagy az EU-25-ök fejlődéséhez;
Expresses its concern about, first, the persistently slow growth in Europe since 2002, accelerating, in the euro zone, only gradually from 0,6% in 2003 to 1,3% in 2005, in contrast with the US growth rate of 3,5% in 2005 and the rebound of Japan's economy driven by private final domestic demand; second, the persistently high unemployment of 9% in EU-25 and 8,1% in EU-15; and, third, about the output gap, currently at -1% of GDP, demonstrating that EU economic growth remains substantially below long-term potential, constrained by structural rigidities, weak internal demand, and a lack of proper balance in the macroeconomic policy mix; stresses that the European economy's potential for growth remains excessively low, at about 2%, which is much lower than that registered elsewhere in the world; considers that this potential for growth is insufficient for job creation and reducing unemployment rates or for the development of EU-25;
hangsúlyozza a globális egyensúlyhiányhoz való gyors igazodás kockázatát, ami a kereslet csökkenéséhez vezethet az USA-ban, ezáltal az EU-ban alacsonyabb szintű kivitelt és gyengébb növekedést eredményezve, és hangsúlyozza, hogy ezt a hatást tovább erősíthetik az EUR-USD árfolyam ingadozásai;
Stresses the risk of rapid adjustments to global imbalances, which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
megemlíti az olajárak volatilitásának és emelkedésének az EU belső keresletére és növekedésére gyakorolt hátrányos hatásait, és az azok tovagyűrűzéséből eredő hatás fenyegetését; üdvözli a szociális és gazdasági szereplők ezek megelőzésére irányuló felelősségteljes viselkedését a háztartások gyenge fogyasztása ellenére; rámutat, hogy egy stabil, előretekintő és versenyképes makrogazdasági politika kialakítása a fenntartható állami pénzügyi politika szükséges előfeltétele;
Notes the adverse implications of oil-price volatility and increases on internal demand and growth in the EU and the threat of its secondary effects; welcomes the responsible behaviour of social and economic actors to prevent these implications, notwithstanding weak household consumption; points out that stable, outward-looking and competitive macro-economic policy-setting is a necessary precondition for a sustainable public finance policy;
kifejezi aggodalmát a különösen néhány tagállamban tapasztalható csekély lakossági fogyasztás miatt, ami hozzájárult az EU-ban az alacsony növekedési rátához, és így a jelenlegi globális egyensúlyhiányhoz, és ami a munkahelyek és nyugdíjak terén uralkodó bizonytalan légkörnek, illetve a tartósan magas munkanélküliségnek és a reálbérek alacsony növekedésének a következménye; emlékeztet a nominálbéreknek és a bérköltségnek a 4. integrált iránymutatásban szereplő középtávú árstabilitásnak és a termelékenységi trendeknek megfelelő előmozdítására tett kötelezettségvállalásra;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated guideline No 4;
üdvözli a beruházási kiadások ütemének a vállalkozói bizalom feléledésének és a jelenlegi stabilizált haszonkulcsoknak köszönhető megélénkülését, ahogyan azt az IMF és a Bizottság 2005. évi őszi gazdasági előrejelzései is említik; megítélése szerint még mindig lehetséges és szükséges a beruházási tevékenység további élénkítése, és ezért olyan szerkezeti reformokra, valamint kiegészítő intézkedésekre hív fel, amelyek tartósan javítanák a beruházási környezetet, és lendületet adnának a beruházásoknak;
Welcomes the upturn in the pace of investment expenditure due to the revival of confidence among entrepreneurs and current stabilised profit margins, as referred to in the Autumn 2005 economic outlooks of both the IMF and the Commission; considers that there is still room and need for further acceleration in investment activity and thus calls for structural reforms and additional measures that would permanently improve the investment climate and boost investments;
támogatja a közpolitikáknak és közkiadásoknak az innováció, a megújuló energiaforrások, az oktatás és képzés, a kutatás, az információtechnológia, a távközlés és a szállítási hálózatok stb. felé történő átirányítását;
Supports the reorientation of public policies and expenditure towards innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU-nak a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi kerete nem tükrözi kellőképpen a lisszaboni stratégia célkitűzései kiadásainak adott elsőbbséget; hangsúlyozza, hogy az európai költségvetéshez való hozzájárulásokat a jövőbeli előnyökkel kell összemérni, számításba véve azok kedvező továbbgyűrűző és kiegyenlítő hatásait, feltéve, hogy az EU-költségvetés eléggé az egyértelmű hozzáadott értéket eredményező kiadásokra irányul;
Regrets that the EU Financial Framework for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the EU budget should be considered against future benefits, taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing that the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
megjegyzi, hogy az államháztartás kiegyensúlyozottsága önmagában nem cél, hanem a tagállamok állami kötelezettségteljesítésének eszköze; hangsúlyozza az kiegyensúlyozottabb fiskális helyzet fontosságát a minőségi növekedés, a munkahelyteremtés és a lisszaboni célok elérése vonatkozásában, de megjegyzi, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum a fiskális keretrendszer ellenére történő helytelen alkalmazása miatt tavaly óta nincs javulás a tagállamok költségvetési helyzetében; megjegyzi, hogy a tagállamok többsége nem érte el a középtávú költségvetési célokat a fizetési mérleg terén; megjegyzi, hogy a hiány 2005-ben az euróövezetben elérte a GDP 2,9%-át, az EU-ban pedig a 2,7%-ot, valamint tizenegy tagállam költségvetési hiánya meghaladja a GDP 3%-át, amelyek között megtalálható az EU négy legnagyobb gazdasága, nevezetesen Franciaország, Németország, Olaszország és az Egyesült Királyság, valamint 2004 nyara óta tíz tagállam ellen folyik a túlzott hiány esetén követendő eljárás;
Notes that healthy public finances is not a goal in itself but a means by which Member States meet their public duties; stresses the importance of healthier fiscal positions for qualitative growth, job creation and the Lisbon Strategy but notes that, owing to the incorrect application of the Stability and Growth Pact in spite of the fiscal framework, no significant improvement regarding the Member States' fiscal positions has been achieved since last year; notes that most Member States have not yet achieved the medium-term objectives as regards their balance of payments; notes that the deficit for 2005 reached 2.9% of GDP in the euro zone and 2.7% across the EU, and that eleven Member States have deficits exceeding 3% of their GDP, among which are the four largest EU economies, namely, France, Germany, Italy, and the UK, and that since summer 2004, ten Member States have been subject to the excessive deficit procedure;
hangsúlyozza a tartós fiskális nyomás kezelését célzó intézkedések fontosságát; üdvözli a fiskális hiány csökkentésére vonatkozó politikáknak és elkötelezettségeknek a tagállamok hatóságai által történő kidolgozását;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
aggodalmát fejezi ki a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság miatt, tekintettel arra, hogy az euróövezetben az államadósság 2002-es 69,2%-os aránya 2005-re 71,7%-ra, az EU-25-ök esetében pedig a 2002-es 61,4%-ról 2005-re 64,1%-ra nőtt, ami a GDP lassú növekedésére, a rövid távú hiánykezelő politikákra és a költségvetési egyensúlyhiány strukturális reformok révén történő csökkentésére kifejtett erőfeszítések hiányára vezethető vissza;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP, short-term policies of deficit control and the lack of a determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
hangsúlyozza, hogy egy olyan Európában, ahol a fogyasztói és befektetői bizalom alacsony, létfontosságú az államháztartási hiány helyrehozatala; csalódott az államháztartások utóbbi alakulása miatt, megjegyezve, hogy a tagállamokban a hiány továbbra is jóval magasabb, mint amit az európai gazdaság megengedhetne; megjegyzi, hogy a kormányok a hiányt az alacsony növekedéssel magyarázzák, bár valójában a hiány csak megakadályozza a gazdaság talpraállását, és akuttabbá teszi a ciklust; az államháztartási hiány 2006-os csökkentésére szólít fel, amelynek jóval ambiciózusabbnak kell lennie egy egyszerű gazdasági kiigazításnál a nagyobb európai növekedésére vonatkozó előrejelzéseknek megfelelően;
Stresses that, in the context of an EU with low consumer and investor confidence, it is vital to correct public deficits; is disappointed by the recent trends in public finances, noting that the Member States' deficits remain much higher than required by the European economy; notes that governments are using the low growth argument to justify the deficits, despite the fact that the deficits are impeding economic recovery and making the cycle more acute; calls for a more ambitious reduction in public deficits in 2006 than a mere economic adjustment made in anticipation of higher European growth;
az egyes tagállamok államháztartásának fokozottabb átláthatóságára szólít fel, beleértve az implicit kötelezettségeket, mint a közalkalmazotti nyugdíjfizetési kötelezettségek, amelyek az elkövetkezendő években jelentősen hozzá fognak járulni a közszféra eladósodásához;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
emlékeztet a ciklikusságot szolgáló politikák elkerülésére irányuló felszólítására; hangsúlyozza a strukturális és adóreformok végrehajtásának fontosságát, és ugyanakkor kiemeli, hogy kellő figyelmet kell fordítani azok megfelelő időzítésére;
Recalls its demand to avoid pro-cyclical policies; stresses the importance of undertaking structural and tax reforms and simultaneously underlines that due attention should be paid to their proper timing;
támogatja a szerkezeti és makrogazdasági reformok különböző fajtáival és intézkedéseivel, valamint azoknak a gazdasági ciklus különböző szakaszaiban megnyilvánuló kölcsönhatásával és közös hatásával kapcsolatos további kutatásokat az államháztartás megerősítése lehető legjobb eszközeinek azonosítása érdekében, megvalósítva ugyanakkor a lisszaboni stratégiát;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
kiemeli, hogy az állami kiadások megszorítására vonatkozó politikai akarat hiánya, a túlzottan derűlátó bevételi tervezés, a kreatív számvitel és a főként egyszeri intézkedéseken alapuló költségvetési konszolidáció nagymértékben hozzájárultak a költségvetési elcsúszáshoz és a költségvetési keretrendszer gyengeségéhez;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework;
javasolja, hogy vizsgálják meg annak a lehetőségét, hogy a költségvetési eljárásokra egységes EU-naptárt hozzanak létre, lehetőleg kétéves alapon; nézete szerint a tagállamok költségvetési tervezését egységes feltételezésekre kell alapozni a kulcsfontosságú gazdasági tényezők – mint az olajárak és az árfolyamok alakulása – figyelembe vételével; ennek következtében felszólít arra, hogy a kulcsfontosságú gazdasági tényezőket EU-szerte egységesen értékeljék és állapítsák meg;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the EU, possibly on a biannual basis; takes the view that the Member States" budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters such as trends in oil prices and exchange rates; thus calls for key economic parameters to be uniformly assessed and established across the EU;
felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen foglalkozzanak az elöregedő társadalommal kapcsolatos kihívásokkal, és birkózzanak meg az adósságdinamikával, különösen a hosszú távú fenntarthatóság komoly kockázataival szembenéző tagállamokban;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to their long-term sustainability;
támogatja a költségvetési reformokban a fenntarthatóságra való fokozott összpontosítást a kiadási és bevételi intézkedésekre, a fenntartható költségvetési pozíció megőrzésére és a közszolgáltatások megfelelő nyújtására vonatkozóan, beleértve a fiskális fegyelmet és az explicit és implicit kötelezettségek kockázatát;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
hangsúlyozza a Bizottság és a Tanács azon erőfeszítéseinek fontosságát, hogy fejlesszék a statisztikai irányítást, javítva a költségvetési adatok jelentését a tagállamokhoz intézett, a statisztikai intézetekre – beleértve a szakmai függetlenség és az adatok bizalmassága, megbízhatósága és időszerűsége elvét –, valamint a statisztikai intézetek forrásainak megfelelőségére és a Bizottság ellenőrzésének bővítésére vonatkozó, EU-szerte érvényes előírásokról szóló ajánlás révén;
Underlines the importance of the efforts of the Commission and the Council to improve statistical governance improving the reporting of fiscal data with a recommendation to Member States on EU-wide standards concerning statistical institutes, including principles on professional independence, the confidentiality, reliability, and timeliness of data and the adequacy of resources of statistical institutes and improved monitoring by the Commission;
úgy ítéli meg, hogy az átláthatóság és az összehasonlíthatóság növelése, valamint a döntéshozatal szilárdabb alapjának biztosítása érdekében helye van az állami eszközök és az implicit kötelezettségek könyvelése javításának; megítélése szerint a Bizottság ezen a területen egy kezdeményezést kell útjára elindítania;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
ajánlja, hogy a Bizottság készítsen tanulmányt az adóügyi adatokra vonatkozó jelentéstétel statisztikai irányítására és a tagállamok állami vagyonának és adósságainak elszámolására vonatkozó legjobb gyakorlatokról;
Recommends that the Commission prepare a study on best practices concerning the statistical governance of fiscal data reporting and the accounting of public assets and liabilities in Member States;
támogatja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról szóló nemzeti beszámolók készítését a nemzeti kötelezettségvállalások tudatosságának és hitelességének növelése érdekében, és szükségesnek tartja a nemzeti parlamentek ebben való részvételét;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új tagállamok költségvetési politikája érje utol az EU bevételi és pénzügyi fejlődési átlagát, a hatékonysággal, átláthatósággal és megbízhatósággal jellemzett, valamint a nagyobb növekedésre, fenntarthatóságra és a gazdaság stabilizálására és modernizálására irányuló adó- és kiadási politikák révén;
Stresses the importance for the new Member States" fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
helyteleníti az euróövezetben a politikai koordináció hiányát, és felhívja a figyelmet az euróövezeti tagállamok fiskális politikáinak különbözőségére, és aggódik a koordináció hiányának kibékíthetetlen hatásai miatt;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
sajnálatát fejezi ki az ECOFIN Tanács makrogazdasági koordinációs keretrendszerének jelenlegi hiányosságai, valamint a tagállamok közötti koordináció hiánya miatt; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányt a gazdaságpolitikák valódi összehangolásából eredő gazdasági előnyökről és hátrányokról; a kölni folyamat jegyében az ECOFIN, az EKB és az európai szociális partnerek közötti makrogazdasági párbeszéd élénkítésére szólít fel;
Regrets deficiencies in the current framework of macroeconomic coordination within the ECOFIN Council, as well as the lack of coordination among the Member States; calls on the Commission to carry out a study concerning the economic advantages and limitations of greater economic policy coordination; calls for a more active macro-economic dialogue under the Cologne process between ECOFIN, the European Central Bank, and the European social partners;
felhívja a Tanácsot, hogy igazítsa ki a makrogazdasági koordináció menetrendjét, hogy elegendő időt hagyjon a Parlamentnek hozzájárulása benyújtására;
Calls on the Council to adjust the timetable for macroeconomic coordination to enable the Parliament to have sufficient time to submit its contribution;
felszólítja az Eurogroup elnökét, hogy terjesszen elő részletes cselekvési tervet megbízatásának időtartamára, amelyben egyértelműen meghatározza célkitűzéseit és a tervezett intézkedéseket; rendszeres jelentést vár a megvalósulás elért mértékéről;
Calls on the Eurogroup chairman to propose a detailed action plan for the duration of his term of office, clearly defining his objectives and planned measures; expects regular reports on the level of implementation achieved;
felhívja a tagállamokat, hogy gazdaságpolitikai kötelezettségeiket a Szerződés 99. cikke alapján tekintsék közös érdekűnek és azokat hangolják össze; emlékezteti a tagállamokat, hogy a jobban koordinált politikák és egy jobb politikai szerkezet javíthatja a politikák egyesített eredményeit; nagyobb tudatosságra hív fel a nemzeti gazdaságpolitika EU-szintű hatásai és azon kötelezettség vonatkozásában, hogy a gazdaságpolitikát közös érdekűnek kell tekinteni és azt össze kell hangolni;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;