natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mivel az EU a Lipcsei Chartában lefektetett céljai a városfejlesztési politika megvalósításának egységes megközelítésének biztosítása, kiváló minőségű városi terek létrehozása, a városi szolgáltatások, a közlekedési, energetikai és informatikai hálózatok modernizálása és az élethosszig tartó tanulás, az oktatás és az innováció ösztönzése érdekében, különösen a hátrányos helyzetű belvárosokban és területeken,
whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
osztva azt a nézetet, hogy a Lipcsei Charta végrehajtása érdekében – amely a különböző európai városok igen változatos igényei teljesítésének alapvető feltétele – egyrészről egy rugalmas, átalakítható és dinamikus "ellenőrző lista" kidolgozási folyamata – amelyet a francia elnökség már elindított –, másrészről ezt követően egységes városfejlesztési tervek tagállamok részéről történő elkészítése nagyon hasznos lehet a különböző helyzetekre vonatkozó információszolgáltatás szempontjából és a pontosan meghatározott célokat követő kezdeményezések végrehajtásához,
whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
mivel különbséget kell tenni a városok és a városi térségek között,
whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
mivel az EU 492 millió lakosának 80 százaléka városokban él, lényeges eltérések vannak azonban a tagállamok között a lakosság városi, városkörnyéki és vidéki területeken való megoszlása tekintetében, ám mivel ugyanakkor az Unióra a policentrikus fejlődés, valamint a városi lakosság érdekeinek és szükségleteinek a strukturális alapok operációs programjaiban való csekély képviseltsége jellemző,
whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
mivel a városi térségekben keletkezik az EU GDP-jének 70-80 százaléka, és a városok az innováció központjaként és a regionális, nemzeti és EU-szintű fejlődés motorjaként azonosíthatók,
whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and drivers of regional, national and EU development,
ezzel szemben a városok felelnek a világ energiafogyasztásának több mint 75%-áért, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 80%-áért, amely az energia előállítása, a közlekedés, az ipar és a fűtés következtében termelődik,
whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
mivel a városiasodás folyamatát fokozza a fővárosokba és más nagyvárosokba irányuló belső migráció; az ebből eredő népességnövekedés hatalmas teher az egyre növekvő városok számára, hiszen megnövekedett igényeket kell kezelniük a hulladékkezelés, a lakáshelyzet, az oktatás és a foglalkoztatás terén; mivel a városiasodás folyamata, amely szakadatlanul bővül, jelentős hatással van a vidéki térségekre, ahol a humántőke-veszteség, azaz a munkavállalók, a fogyasztók és a diákok számának zuhanása súlyos problémákat okoznak,
whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities, and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
mivel az EU közelmúltban végbement példátlan bővítése a regionális különbségek rendkívüli mértékű növekedéséhez és nagyszámú hanyatló városi térség megjelenéséhez vezetett az EU-ban,
whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
mivel az EU városi térségei, a tagállamok eltérő politikai, intézményi és alkotmányos berendezkedése ellenére, olyan közös kihívásokkal és lehetőségekkel szembesülnek, amelyekkel szembe kell nézni, s ez a globális versenyben való helytállás érdekében a részletes statisztikai adatok, a kölcsönös együttműködés és a bevált gyakorlatok átvételének szükségességét hangsúlyozza,
whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
mivel az EU területfejlesztése a gazdasági szerkezetátalakítás, a munkaerőpiac erős fluktuációja, az elérhetetlen és zsúfolt tömegközlekedés, felhasználható területeknek a túlzott mértékű városiasodás miatt is korlátozott mennyisége, a hanyatló és elöregedő lakosság, a vidéki térségek és a kisebb városok kiürülése a nagy agglomerációk javára, a társadalmi kirekesztés, a magas és növekvő bűnözési ráta, egyes városi területek "gettósodása", a háztartások alacsony jövedelme, a hátrányos területeken az életminőség romlása, a parkok és játszóterek elégtelen volta, a környezetszennyezés, a víz- és hulladékgazdálkodás és a maradványanyagok ellenőrzése, valamint a biztonságos energiaellátás és az energia hatékony felhasználásának szükségessége által támasztott kihívásokkal szembesül,
whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghetto-isation" of certain city districts, low household income, a worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
mivel a valamennyi fontos érintettel együtt történő, a modern elektronikus technikákat alkalmazó összehangolt kormányzás és különösen az e-kormányzás minimálisra csökkentheti a meglévő problémákat, és elvezethet a városok terjeszkedésének együttműködésben történő egységes megközelítéséhez, figyelemmel a városkörnyéki és a vidéki területekkel határos részekre, összhangban a várostervezés korszerű módszereivel, mint például az intelligens növekedéssel, az új területrendezéssel és az intelligens városrendezéssel,
whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
mivel a városfejlesztési tevékenységek különösen alkalmasak a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részvételére, különösen a szolgáltatási ágazatban, és a kohéziós politika egyre inkább a városok versenyelőnyének támogatására irányul,
whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
mivel a kkv-k, különösen a kis- és mikrovállalkozások, valamint a kézművesi és kereskedelmi tevékenységek a városközpontokban végzett tevékenység, valamint az egyes városrészek egyensúlya fenntartásának elengedhetetlen eszközei, s mivel a közlekedés, a kereskedelem, az ingatlanszabályozás és a lakásárak növekedése terén folytatott várospolitikák, vagy épp ellenkezőleg, a kiegyensúlyozott politika hiánya gyakran vezettek a gazdasági tevékenység megszűnéséhez és a személyi szolgáltatások megritkulásához,
whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transactions and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
mivel tovább kell erősíteni a városi és a vidéki térségek közötti együttműködést, tekintve, hogy a városi területek arra hivatottak, hogy a területi kohézió és a kiegyensúlyozott regionális fejlődés érdekében fontos szerepet játsszanak a városkörnyéki területek harmonikus és integrált fejlesztésében,
whereas the partnership between urban and rural areas still needs to be strengthened, since urban areas have an important role to play in the harmonious and integrated development of their peripheries, in order to achieve territorial cohesion and balanced regional development,
hangsúlyozza a fenntartható városfejlesztés és a városi térségek regionális fejlesztéshez való hozzájárulásának fontosságát, és felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje, mérje és tárgyalja meg az EU politikáinak a városi térségek gazdasági és társadalmi – különösen az oktatási és kulturális problémák vonatkozásában – az egészségügyi, közlekedési, környezeti és biztonsági helyzetre gyakorolt hatását, és ezekre állapítson meg teljesítménymércéket;
Stresses the importance of sustainable urban development and the contribution of urban areas to regional development, and calls on the Commission regularly to evaluate, measure, benchmark and discuss the impact of EU policies on the economic, and social situation, particularly issues relating to education and culture, and the health, transport, environmental and security situation in urban areas;
sajnálatát fejezi ki, hogy a tagállamokat ösztönzik, de nem kötelezik arra, hogy a tervezés során stratégiai prioritásként illesszék bele a fenntartható városfejlesztést nemzeti stratégiai referenciakeretükbe és operatív programjaikba; ebből kifolyólag aggályait fejezi ki a miatt, hogy egyes tagállamok a kohéziós politika végrehajtása során nem kellően veszik figyelembe a városi dimenziót, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a regionális és a helyi hatóságokkal együttműködésben elemezzék és értékeljék az URBAN-kezdeményezés főáramba való bevonásának hatását, és rendszeresen kísérjék figyelemmel és vizsgálják az EU pénzeszközeinek városi térségekben történő felhasználását;
Regrets that Member States are encouraged but not obliged to promote sustainable urban development as a strategic priority; consequently, expresses concern that the urban dimension is inadequately taken into account by some Member States in the implementation of cohesion policy and calls on the Commission and Member States in cooperation with regional and local authorities to analyse and evaluate the impact of mainstreaming the URBAN Initiative and regularly to monitor and examine the effects of the implementation of EU funds in urban areas;
felhívja a figyelmet a közösségi URBAN-kezdeményezés pozitív tapasztalataira a partnerség, az integrált és alulról felfelé építkező megközelítés területén, mivel ezek nagymértékben hozzájárultak a támogatott projektek hatékonyságához és megfelelővé tételéhez; elvárja, hogy ezeket az eredményeket figyelembe vegyék a strukturális alapok által nyújtott segítség városi dimenziójával kapcsolatban, és hogy hasonló mechanizmusokat építsenek be a fenntartható városfejlesztés rendelkezésre álló finanszírozásába is annak érdekében, hogy a lehető legtöbb város részesülhessen annak előnyeiből;
Highlights the positive experience of the URBAN Community initiative concerning partnership, the integrated approach and the bottom-up principle, which contributed significantly to the effectiveness and "accuracy of fit" of the projects supported; calls for these achievements in the urban dimension of structural funding to be taken into account and for similar mechanisms to be introduced into the mainstream funding available for sustainable urban development, thereby enabling a larger number of cities to benefit from these achievements;
úgy véli, hogy nem volna helyénvaló, sőt problematikus lenne a "városi térségek" és tágabb értelemben a "városi" jelző közös meghatározását elfogadni, mivel nehéz egy kalap alá hozni a tagállamokban és a régiókban fennálló helyzetek sokféleségét, és úgy véli, hogy a városi térségek kötelező meghatározását és kijelölését a szubszidiaritás elvével összhangban és közös európai jellemzők alapján a tagállamokra kell bízni;
Expresses the view that it would be inappropriate and even problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term "urban" in general, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States in accordance with the principle of subsidiarity based on European common indicators;
felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden olyan intézkedést, amellyel támogathatják a fő- és más nagyvárosaik által kifejtett erőfeszítéseket a városiasodás és a városi népesség növekedése következtében fellépő új kihívások – ilyen a hulladék-, a lakás-, a foglalkoztatási és az oktatási helyzet kezelése – leküzdése érdekében; általánosabb szinten úgy véli, hogy a demográfiai fluktuáció mind a városi, mind a vidéki terültek számára kihívást jelent a munkaerőpiac, a munkanélkülivé vált munkavállalók képzése és átképzése, valamint a vidéki területek elnéptelenedése szempontjából;
Calls on the Member States to take all necessary measures to support their capital cities and other metropolises in their efforts to deal with the challenges arising from urbanisation and the resulting population increase, in areas of waste management, housing, employment and education; at a more general level, considers that demographic fluctuations generate challenges for both urban and rural areas related to the labour market and additionally to the fields of education and retraining of former workers affected by unemployment, and also related to the depopulation of rural areas;
ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy – figyelembe véve, hogy a tagállamok eltérő alkotmányos mechanizmusai terén azok jellege folytán a különböző döntési szintek hatékonysága ellenére sem érvényesíthetők harmonizált módszerek – a tagállamoknak adott esetben akár nyilvános konzultációk útján meg kellene határozniuk az általuk elképzelt városi dimenziót, a belső harmonizáció megerősítése és a Bizottsággal való együttműködés kiterjesztése érdekében;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
kiemeli, hogy a tagállamok átruházhatják a fenntartható városfejlesztés megvalósítására irányuló intézkedések végrehajtását elősegítő, a strukturális alapokból befolyó támogatásokkal kapcsolatos igazgatás jogát a városokra; úgy véli, hogy a hatáskör-átruházás kétszeresen hozzáadott értéket képvisel; egyrészről a regionális és európai fejlődés szempontjából előnyösebb, ha a helyi elvárásoknak szigorúan megfelelve a városok viselik a felelőséget a tervezéstől a kivitelezésig, másrészről ez az egyik legfontosabb eszköz a helyi ügyekkel kapcsolatos igazgatási kapacitás növelése terén; sajnálkozását fejezi ki azonban, hogy a hatáskör-átruházás lehetőségét – esetleg az ERFA által finanszírozott operatív programokon belül a városi hatóságoknak nyújtott globális támogatások révén – ez idáig nem használták ki teljes mértékben, és meg van győződve arról, hogy a következő programozási időszak többszintű kormányzási megközelítésének összefüggésében a városi területeknek közbülső struktúraként egyértelmű szerepet kell előirányozni és ösztönözni, és azon a véleményen van, hogy a városi dimenziót és a regionális politikában a hatáskör-átruházást kötelezővé kell tenni; mindazonáltal el kell kerülni azt, hogy a hatáskör-átruházás a regionális politika széttagolódásához vezessen, ezért a hatáskör-átruházás mikéntjét körültekintően kell meghatározni;
Points out that the Member States have the possibility of delegating to the cities the management of Structural Funds geared to the implementation of measures aimed at achieving sustainable urban development; considers that sub-delegation presents a double added value: on the one hand it would be much more efficient for regional and European growth that cities take responsibility from planning to the implementation of action taken, while responding to strictly local challenges and on the other hand, it would represent a major tool for improving the administrative capacity of local management; regrets, however, the fact that the possibility of sub-delegation, possibly by means of global grants to municipal authorities within the operational programmes financed by the European Regional Development Fund (ERDF), has so far not been fully utilised and is convinced that a clear role for urban areas as intermediary structures should be envisaged and encouraged in the context of the multi-level governance approach in the next programming period, and is of the opinion that the urban dimension and sub-delegation in regional policy should be mandatory; nonetheless, sub-delegation must not be allowed to lead to the fragmentation of regional policy, and therefore the method used for sub-delegation must be carefully defined;
hangsúlyozza a várostervezése egységes megközelítésének fontosságát; javasolja, hogy minden közpénzből finanszírozott városfejlesztési támogatást egységes városfejlesztési tervekre építsenek; felszólít átfogó megközelítés kötelező feltétellé tételére, amint ez lehetséges, de legkésőbb a következő programozási időszakban az egyik legfontosabb feltételként kell figyelembe venni a strukturális alapok forrásai és az Európai Beruházási Bank által nyújtott hitelek odaítélésénél; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen az egységes városfejlesztési tervekre vonatkozóan javaslatokat és a jó gyakorlat példáit tartalmazó iránymutatásokat, és részesítse előnyben a bevált gyakorlatok megosztását a nemzeti, regionális és helyi hatóságok között;
Highlights the importance of an integrated approach to urban planning; proposes that any public urban development support should be based on integrated urban development plans; calls for the integrated approach to be made a binding condition, as soon as possible but no later than the next programming period, for granting and implementing Structural Funds and also for receiving loans from the European Investment Bank; calls on the Commission to draw up guidelines comprising recommendations and examples of good practice concerning integrated urban development plans and to encourage also the exchange of best practices between national, regional and local authorities;
felhívja a tagállamokat, hogy stratégiai referenciakereteiken belül és nemzeti operatív programjaikban biztosítsanak elsőbbséget a fenntartható városigazgatásra vonatkozó tervek megvalósítását célzó projektek finanszírozásának;
Urges the Member States to prioritise, within their national strategic reference frameworks and operational programmes, funding for projects which implement sustainable urban management plans;
javasolja, hogy a fenntartható városigazgatási tervek az alábbi elemek legalább némelyikét tartalmazzák: a hulladékkezelési tervet, a zajtérképeket és cselekvési terveket, a helyi levegő- és környezetszennyezés elleni programokat, a népességnövekedési előrejelzéseket, az új városi térségek iránti igényeket, az üres telkek és elhagyott épületek hasznosítását és a hanyatló városrészek, illetve megszűnt iparú övezetek rehabilitációját, a közszolgáltatások rendelkezésre állásának és hozzáférésének feltételeit, a városszerkezetet és a zöldterületek arányát, a mozgássérültek életét megkönnyítő feltételeket, a kulturális, történelmi és természeti örökség hasznosítását, a becsült víz- és energiaszükségletet, a víz és az energia hatékony felhasználását, a tömegközlekedés rendelkezésre állását, a hatékony forgalomirányítást, a sérülékeny csoportok (bevándorlók, kisebbségek, alacsony végzettségűek, fogyatékkal élők, nők stb.) integrációját, elérhető árú és jó minőségű lakóhelyek rendelkezésre állását és a bűnözés elleni harcra vonatkozó terveket;
Recommends that sustainable urban management plans include at least some of the following elements: a waste management plan, noise maps and action plans, local air pollution and environmental programmes, forecasts for population growth, requests for new areas for development, reclamation of abandoned sites and buildings, regeneration of neighbourhoods in decline and de-industrialised areas, availability and accessibility of public services, urban structure and the proportion of green areas, facilities for people with disabilities, upgrading the cultural, historical and natural heritage, estimating water and energy requirements and efficient use of water and energy, availability of public transport, effective traffic management, integration of vulnerable groups (migrants, minorities, people with few qualifications, people with disabilities, women, etc.), availability of decent housing at affordable prices, and plans to combat crime;
úgy véli, hogy az egységes városfejlesztési tervek készítése csak akkor hatékony, ha a fenntartható városfejlesztés számára elegendő erőforrás áll rendelkezésre, és következésképpen ajánlja, hogy a rendelkezésre álló erőforrásokat konkrét intézkedésekre összpontosítsák; javasolja a strukturális alapokból való ráfordítások minimális szintjének megállapítását, amelyet programozási időszakonként a városi térségek minden egyes lakójára fordítandó minimális összegben úgy kell meghatározni, hogy annak az összegnek az elkülönítése ne jelentsen irreális terhet a régiók számára;
Believes that only if sufficient resources are available for sustainable urban development will it be efficient to draw up integrated urban development plans and consequently recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes a minimum level of structural fund expenditure, which must be determined, per inhabitant of the urban area, per programming period, in such a way that setting aside that amount will not constitute an unrealistic burden for the regions;