natgillin/translations-raw huggingface dataset:
felszólítja az uniós intézményeket, hogy működjenek együtt a tájékozódás szabadságáról szóló átlátható szabályok kidolgozásán az EU-ban, amelyek átfogóan figyelembe veszik az ebben a jelentésben szereplő javaslatokat, a legújabb ítélkezési gyakorlatot és az új Szerződéseket;
Calls on the EU institutions to work towards more transparent EU rules on freedom of information which take full account of the proposals in this report, recent case-law and the new Treaties;
emlékeztet arra, hogy a Bíróság által a
Recalls that the judgment of the Court of Justice in the joined cases
Svédország és Turco kontra Tanács
Sweden and Turco v Council
hangsúlyozza, hogy – ezen egyértelmű elv ellenére – ezt még mindig nem hajtották végre a gyakorlatban, amint azt az 1049/2001/EK rendelet javasolt átdolgozására vonatkozó tagállami álláspontok nyilvánosságra hozatalának Tanács általi megtagadására vonatkozó
Emphasises that, regardless of this clear principle, this is still not implemented in practice, as shown by the recent judgment in the
„[a] polgárok demokratikus jogainak gyakorlása ugyanis feltételezi az intézmények között folyó döntéshozatali eljárás részletes követésének és az összes releváns információhoz való hozzáférésnek a lehetőségét.
'if citizens are to be able to exercise their democratic rights, they must be in a position to follow in detail the decision-making process within the institutions taking part in the legislative procedures and to have access to all relevant information‘
ClientEarth kontra Tanács
ClientEarth v Council
ügy A T-452/10. sz.,
, case T-452/10.
felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja felül szabályait és növelje a munkacsoportok és a belső tanácsi szervek jogalkotási eljárásaival kapcsolatos átláthatóságot, legalább a tárgyalások ütemtervének, napirendjeinek, jegyzőkönyveinek, a megvizsgált dokumentumoknak, a módosításoknak, a jóváhagyott dokumentumoknak és határozatoknak, a tagállami küldöttségek összetételének és a tagok listáinak elérhetővé tételével, az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében e listák közzétételével kapcsolatban felsorolt kivételek alkalmazási lehetőségének sérelme nélkül; felhívja a Tanácsot, hogy e szervek döntéseit tegye elérhetővé a nyilvánosság számára; ellenzi a „korlátozottan hozzáférhető” (nem az 1049/2001/EK rendeletből származó kifejezés) dokumentumok használatát, valamint a nyilvántartásba nem vett dokumentumok – például a belső munkadokumentumok – gyakorlatát;
Calls on the Council to review its rules and increase transparency as regards legislative procedures of the working groups and internal Council bodies by providing at least the calendars, agendas, minutes of the discussions, documents examined, amendments, the documents and decisions approved, the identity of the Member States' delegations and lists of members, without prejudice to the possibility of the use of exemptions listed in Article 4(1) of Regulation (EC) No 1049/2001 as regard the publication of such lists; calls on the Council to make the decisions of such bodies accessible to the public; opposes the use of ‘limited’ documents (a term not deriving from Regulation (EC) No 1049/2001) as well as the practice of unregistered documents, such as room documents;
úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat során az elszámoltathatóság, az érthetőség és a nyilvánosság számára biztosított hozzáférés javítása érdekében a Parlament bizottságainak minden esetben tájékozódó szavazást kell tartaniuk, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményeznek a Tanáccsal; a Tanácsnak a maga részéről „általános megközelítéseket” kell elfogadnia, illetve jóvá kell hagynia a COREPER keretében elfogadott tárgyalási álláspontokat, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményez a Parlamenttel, az összes ilyen parlamenti és tanácsi dokumentumot pedig haladéktalanul nyilvánossá kell tennie;
Believes that, in order to make the legislative process more accountable, comprehensible and accessible to the public, Parliament's committees should in all cases adopt, at least, orientation votes prior to entering into trialogues with the Council; the Council, for its part, should adopt ‘general approaches’ or approve negotiating positions agreed in Coreper prior to entering into trialogues with the Parliament, with all such Parliament and Council documents immediately made public;
felszólítja a Bizottságot, hogy tegye nyilvánosan hozzáférhetővé a szakértői csoportok üléseinek napirendjét, jegyzőkönyveit és összeférhetetlenségi nyilatkozataikat, valamint a komitológiai bizottságok tagjainak nevét, eljárásaikat és szavazásaikat, továbbá az e csoportok és bizottságok által megvizsgált valamennyi dokumentumot, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok tervezetét is; felszólítja a Parlamentet, hogy alkalmazzon átláthatóbb és nyitottabb eljárásokat – köztük belső eljárásokat – e dokumentumok kezelésére;
Calls on the Commission to make publicly available agendas, minutes and declarations of interest relating to expert groups, and names of members, proceedings and votes of the ‘comitology’ committees, as well as all of the documents considered by such groups and committees, including draft delegated acts and draft implementing acts; calls on the Parliament to adopt a more transparent and open procedure, including internally, to deal with these documents;
emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben előírt átláthatóság nem korlátozódik a jogalkotási eljárásokra, hanem magában foglalja az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem jogalkotási munkáját is; hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet az egyetlen megfelelő jogalap a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának értékelésére, továbbá hogy egyéb jogi aktusok, mint például az intézmények, ügynökségek és szervek belső vagy alapító szabályzatai nem vezethetnek be újabb okokat a hozzáférés megtagadására;
Recalls that transparency as required by the Treaties is not limited to legislative procedures but also covers the non-legislative work of EU institutions, bodies, offices and agencies; stresses that Regulation (EC) No 1049/2001 is the only proper legal basis for assessing the right of access to documents, and that other legal acts, such as internal or founding regulations of institutions, agencies and bodies, cannot introduce additional grounds for refusing access;
sajnálja, hogy az uniós intézmények között a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok „közös értelmezéséről”, valamint a Bizottság és a Parlament közötti új keretmegállapodásról nemrégiben folytatott tárgyalások nem voltak teljesen átláthatók; kötelezettséget vállal arra, hogy a folyamatban lévő, illetve jövőbeli intézményközi megállapodások vagy egyéb hasonló megállapodások tekintetében teljes mértékben átláthatóvá teszi a Tanáccsal és a Bizottsággal folytatott tárgyalásait;
Regrets that recent negotiations between the EU institutions for a ‘common understanding’ on delegated acts and for a new framework agreement between the Commission and the Parliament have not been fully transparent; commits itself to making fully transparent its negotiations with the Council and Commission on ongoing or future interinstitutional agreements or comparable agreements;
ismételten méltatja az európai ombudsmannak az EU-ban a nagyobb fokú átláthatóság biztosítására irányuló munkáját, hiszen az általa lefolytatott vizsgálatok körülbelül egyharmada az átláthatóság hiányával foglalkozik, amint az 2009. évi jelentésében szerepel, és kiemeli például a mellékhatásokról szóló jelentések A 2493/2008/(BB)TS. sz. panasz.
Praises again the work of the European Ombudsman to ensure greater transparency in the EU, as about one third of his inquiries deal with lack of transparency, as mentioned in his 2009 report, and highlights his role in influencing, for example, the change in transparency policy of the European Medicines Agency (EMA) regarding the disclosure of adverse reaction reports Complaint 2493/2008/(BB)TS.
és a klinikai vizsgálati jelentések A 2560/2007/BEH. sz. panasz.
and clinical study reports Complaint 2560/2007/BEH.
nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) átláthatósági politikájában bekövetkezett változás előmozdításában játszott szerepét; hangsúlyozza, hogy az uniós jogalanyok által előállított adatoknak általánosságban a nyilvánosság rendelkezésére kell állniuk;
; stresses that data produced by the EU entities should be in general available to the public;
emlékeztet arra, hogy a Bíróság egyes nemrégiben hozott ítéleteiben – mint például a fent említett
Recalls that the Court of Justice, in some of its recent decisions such as those in the cases of
hangsúlyozza, hogy miközben az EUMSZ 15. cikke kifejezetten csak a Bíróság igazgatási dokumentumaira alkalmazandó, a Bíróságnak más uniós intézményekhez, szervekhez, hivatalokhoz és ügynökségekhez hasonlóan munkája során – az EUSZ 1. cikke alapján – „a lehető legnyilvánosabban” kell eljárnia; ebből a célból felszólítja a Bíróságot, hogy keressen lehetőségeket bírói tevékenysége átláthatóságának növelésére, mivel „nemcsak igazságot kell tenni, de ezt láthatóvá is kell tenni” R v Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)).
Emphasises that while Article 15 TEU only specifically applies to the administrative documents of the Court, the Court of Justice, like all other EU institutions, bodies, offices and agencies, must carry out its work ‘as openly as possible’, pursuant to Article 1 TEU; to this end, invites the Court to explore ways to increase the transparency of ìts judicial activities, ‘as not only must justice be done; it must also be seen to be done’ R v Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)).
, és teljes mértékben tartsa tiszteletben az 1049/2001/EK rendeletet igazgatási tevékenysége tekintetében;
, and fully to respect Regulation (EC) No 1049/2001 as regards its administrative activities;
megismétli a nyomon követhetőség elvének fontosságát, hogy így biztosítsák a polgárok számára, hogy megismerjék a közpénzek elosztásának és elköltésének módját és annak eredményeit, továbbá felhívja az uniós intézményeket, hogy ezt az elvet az intézmény működtetésével, valamint a politikákkal és a végrehajtásukhoz rendelt forrásokkal kapcsolatban is alkalmazzák valamennyi szinten;
Reiterates the importance of the principle of traceability, so to ensure that citizens can know how public money is allocated and spent, and with what results, and calls on the EU institutions to apply this principle in relation to the running of the institution and to policies and the funds allocated to implement them, at all levels;
'Mérlegelési szabadság„
'Space to think‘
emlékeztet arra, hogy az új Szerződések már nem utalnak külön a Tanács azon kötelezettségére, hogy meghatározza azokat az eseteket, amelyekben jogalkotói minőségében jár el, valamint hogy fenntartsa döntéshozatali folyamata hatékonyságát (a korábbi EKSZ 207. cikkének (3) bekezdése), az ún. „mérlegelési szabadságot”, valamint hogy ezen elv jelenlegi „túlélése” kizárólag az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésén alapul a jogalkotási eljárásokat illetően;
Recalls that the new Treaties no longer make specific reference to the Council's obligation to define the cases in which it acts in a legislative capacity and to the need to preserve the effectiveness of its decision-making process (Article 207(3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – and that the current ‘survival’ of this concept is based only on Article 4(3) of Regulation (EC) 1049/2001 as far as legislative procedures are concerned;
a főbb nem kormányzati szervezetek által kidolgozott bevált nemzetközi normákkal 19. cikk, „The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation” [A nyilvánosság tájékoztatáshoz való joga: a tájékozódás szabadságáról szóló jogszabály elvei], London, 1999; Transparency International, „Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool” [A tájékoztatáshoz való jog korrupcióellenes eszközként való felhasználása], Berlin, 2006.
In accordance with the best international standards developed by major non-governmental organisations Article 19, ‘The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation’, London, 1999; Transparency International, ‘Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool’, Berlin, 2006.
összhangban rámutat, hogy szigorú, háromlépcsős vizsgálatot kell alkalmazni egy adott dokumentum közzététele elutasításának alátámasztásához: (1) a dokumentumban szereplő információknak a jogalkotási aktusban felsorolt jogos célhoz kell kapcsolódniuk; (2) az információ közzétételének jelentősen veszélyeztetnie kell ezt a célt; és (3) a célt fenyegető veszélynek nagyobb mértékűnek kell lennie, mint a dokumentumban szereplő információk ismeretéhez fűződő közérdeknek;
, highlights the need for a strict three-part test to be used in order to justify a refusal to disclose a document: (1) the information contained in the document must relate to a legitimate aim listed in the legislative act, (2) the disclosure of the document must threaten substantial harm to that aim, and (3) the harm to the aim must be greater than the public interest in having the information contained in the document;
emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet egyértelműen kötelezi az intézményeket, hogy hozzáférést biztosítsanak a dokumentum mindazon részeihez, amelyekre egyik kivétel sem alkalmazandó; megjegyzi, hogy a megadott részleges hozzáférés gyakran indokolatlanul korlátozva van, és hangsúlyozza, hogy a hozzáférést alaposan meg kell vizsgálni a dokumentum azon érdemi részeivel kapcsolatban is, amelyek a kérelmező érdeklődésére tarthatnak számot;
Recalls that Regulation (EC) No 1049/2001 establishes a clear obligation for the institutions to grant access to all those parts of the document that are not covered by any of the exceptions; notes that the partial access granted is often unduly limited, and stresses that access should be given genuine consideration in relation also to those substantive parts of documents that are of interest to the applicant;
emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi 4. cikke (3) bekezdésének célja, hogy korlátozza az ún. „mérlegelési szabadságot” azzal, hogy a hozzáférés megtagadásának elengedhetetlen feltételeként előírja azt, hogy a dokumentum közzététele ne csak pusztán veszélyeztesse, hanem „súlyosan veszélyeztesse” a döntéshozatali folyamatot, ugyanakkor pedig lehetővé teszi a „mérlegelési szabadság” korlátainak túllépését akkor, ha „a közzétételhez nyomós közérdek fűződik”; hangsúlyozza azonban, hogy – az imént kifejtett megfontolások ellenére – az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése nyílt végű fogalommeghatározást tartalmaz, amely a kérelmekre vonatkozóan nem ír elő egyértelmű feltételeket, illetve nem rendelkezik a Bíróság ítélkezési gyakorlatának figyelembevételéről; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság fogalmával összhangban a koncepció szűkítése révén megfelelő fogalommeghatározásra van szükség;
Points out that the current Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 seeks to limit the scope of the ‘space to think’ by stipulating that, as a prerequisite for refusal to grant access, disclosure of the document must not merely undermine the decision-making process, but must ‘seriously’ undermine it, and in any case allowing this limit to be overstepped where there is ‘an overriding public interest in disclosure’; stresses however that in spite of the above-mentioned considerations, Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 contains an open-ended definition which does not provide clear conditions for application or take into account the case-law of the Court of Justice; stresses the need for an appropriate definition in accordance with the concept of legal certainty by narrowing the concept;
hangsúlyozza, hogy a háromoldalú tárgyalások és egyeztetési eljárások (amint azokat az EUMSZ 294. cikke kifejezetten felsorolja) a jogalkotási eljárás alapvető szakaszát képezik, nem jelentenek önálló „mérlegelési szabadságot”; úgy véli, hogy különösen a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú megbeszélésekre vonatkozó jelenlegi eljárások nem biztosítják a jogalkotási átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés megfelelő szintjét, sem a Parlament belső eljárásaiban, sem pedig a külső, a polgárokhoz és a közvéleményhez fűződő kapcsolatokban; ennélfogva kéri, hogy az ezek során kidolgozott dokumentumokat, mint például a napirendeket, az eredmények összefoglalásait és a tárgyalások elősegítése érdekében kidolgozott „négyhasábos” dokumentumokat elvben ne kezeljék más jogalkotási dokumentumoktól eltérően, valamint hogy azokat hozzák nyilvánosságra a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú tárgyalások tekintetében; következésképpen utasítja illetékes szerveit, hogy egységesítsék ezt az eljárást, valamint felszólítja a többi intézményt, hogy tegyék ugyanezt;
Emphasises that trialogues and the conciliation procedures (as explicitly listed in Article 294 TFEU) are a substantial phase of the legislative procedure, and not a separate ‘space to think’; believes especially that the current procedures as regards trilogues prior to a possible first reading agreement fail to ensure a satisfactory level of legislative transparency and access to documents both internally, to the Parliament, and externally in relation to citizens and public opinion; requests, therefore, that documents created in their framework, such as agendas, summaries of outcomes and the ‘four column’ documents drawn up for facilitating negotiations, should not in principle be treated differently from other legislative documents, and that they should be made public as regards trialogues prior to a possible first reading agreement; consequently instructs its competent bodies to standardise this procedure, and calls on other institutions to do the same;
, amint azt a
, as made clear by the
ügyben hozott ítélet egyértelművé tette, továbbá hangsúlyozza, hogy az adatvédelemmel – különösen az összeférhetetlenség, valamint az uniós adminisztrációval és döntéshozatallal összefüggésben gyakorolt jogosulatlan befolyás eseteinek leplezése céljából – nem szabad visszaélni; rámutat, hogy a Bíróság által a
case-law, and stresses that data protection should not be ‘misused’, in particular, for the purpose of covering conflicts of interest and undue influence in the context of EU administration and decision-making; points out that the judgment of the Court of Justice in the
ügyben hozott ítélet az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi szövegén alapul, és nem akadályozza meg a szövegezés megváltoztatását, ami szükséges és sürgős, különösen miután a Szerződések és az Alapjogi Charta egyértelműen kihirdették a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát;
case is based on the current wording of Regulation (EC) No 1049/2001 and does not prevent the wording from being changed, which is necessary and urgent, notably after the clear proclamation of the right of access to documents in the Treaties and in the Charter of Fundamental Rights;
hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet és az 1367/2006/EK rendelet szerint alkalmazott Aarhusi Egyezmény között számos eltérés van, mint például az, hogy az Aarhusi Egyezményből hiányoznak a „feltétlen” kizáró okok, valamint a katonai ügyek, az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájának védelmén, a jogi tanácsadáson, illetve az ellenőrzéseken, vizsgálatokon és könyvvizsgálatokon alapuló kivételek, valamint a kereskedelmi érdekre vonatkozó kivételnek az olyan esetekre való korlátozása, amikor az ehhez hasonló szintű bizalmasságot a megalapozott gazdasági érdek védelme céljából törvény védi;
Emphasises several divergences between Regulation (EC) No 1049/2001 and the Aarhus Convention, as being applied by Regulation (EC) No 1367/2006, such as the lack in the Aarhus Convention of ‘absolute’ grounds for refusal, and exceptions based on protection of military matters, financial, monetary or economic policy of the Union or a Member State, legal advice or inspections, investigations and audits, and the limitation of the commercial interest exception to cases where such confidentiality is protected by law in order to protect a legitimate economic interest‘;
ClientEarth és társai kontra Bizottság
ClientEarth and Others v Commission
nyilvános elektronikus hozzáférésre vonatkozó 119. cikkét és csak a REACH 119. cikkének (2) bekezdése szerint egyértelműen érvényesnek minősülő bizalmassági kérelmeket fogadjon el, illetve a kereskedelmi érdekek védelmét a REACH 118. cikkének (2) bekezdése értelmében rendes esetben sértő információt szigorúan értelmezze az 1049/2001/EK rendelet szerinti azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a bizalmasság biztosítását az esetleges nyomós közérdek szempontjából eseti alapon mérlegelje;
with regard to electronic public access, to only accept confidentiality claims that are clearly justified as valid under Article 119(2) of REACH, and to interpret the information that is normally deemed to undermine the protection of commercial interests pursuant to Article 118(2) of REACH strictly and without prejudice to its obligation pursuant to Regulation (EC) No 1049/2001 to balance any granting of confidentiality against a possible overriding public interest on a case-by-case basis;
hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet bármiféle felülvizsgálata keretében teljes mértékben tiszteletben kell tartani az Aarhusi Egyezményt, és annak minden mentességet az egyezmény teljes körű betartása mellett kell meghatároznia;
Stresses that any revision of Regulation (EC) No 1049/2001 should fully respect the Aarhus Convention and should define any exemption in full compliance with it;
hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumokhoz, beleértve a bármely olyan szerv által elfogadott vagy hozzá benyújtott dokumentumokat, amelynek feladata az ilyen megállapodások végrehajtása vagy alkalmazásuk nyomon követése, nyilvános hozzáférést kell biztosítani, mivel ezek nincsenek kategorikusan kizárva a nyilvános hozzáférésből, és hogy az ezekhez való hozzáférést csak akkor lehet megtagadni, ha az ténylegesen veszélyezteti a nemzetközi kapcsolatokat, továbbá figyelembe kell venni az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének harmadik felekkel való egyeztetésre vonatkozó (4) bekezdését; hangsúlyozza, hogy mivel a nemzetközi megállapodások kötelező jogi erővel bírnak, a kivételek tekintetében be kell vezetni a közérdek fennállásának vizsgálatát; rámutat arra, hogy az uniós polgárok által megválasztott Parlamentet a Szerződések azzal bízzák meg, hogy intézményes szerepet játsszon a közérdek képviseletében; kifejezi azon szilárd elhatározását, hogy biztosítsa a Parlament számára a Lisszaboni Szerződésben a nemzetközi megállapodások területén biztosított új előjogok (EUMSZ 218. cikk) teljes mértékű tiszteletben tartását, valamint hogy ezt harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások ne tilthassák;
Stresses that documents relating to international agreements, including documents adopted by, or submitted to, any bodies which have the task of implementing or monitoring the application of such agreements, should be disclosed to the public, as they are not categorically excluded from public access, and that access to them should be refused only when there is real harm to international relations, and taking into account Article 4(4) of Regulation (EC) No 1049/2001 on consultations with a third party; emphasises that since international agreements have binding effects, a public interest test should be introduced with regard to the exception; points out that Parliament, which is elected by the EU's citizens, is entrusted by the Treaties with an institutional role in representing the public interest; expresses its firm determination to make sure that the new institutional prerogatives assigned to Parliament by the Lisbon Treaty (Article 218 TFEU) in the field of international agreements are fully respected, and that no bilateral agreements with third countries may prohibit this;