natgillin/translations-raw huggingface dataset:
javasolja, hogy a roma kisebbségre vonatkozó jövőbeli uniós szakpolitikák olyan, differenciált megközelítésen alapuljanak, amely figyelembe veszi a tagállamok sajátosságait és a bevont közösségek különleges természetét;
Recommends that future EU policies for the Roma minority should be based on a differentiated approach, tailored to the specific features of the different Member States and the particular nature of the communities involved;
felhívja a figyelmet arra, hogy szigorúbban kell ellenőrizni az európai alapok romák integrációja céljából való felhasználását;
Draws attention to the importance of conducting stricter checks on the use of EU funding for Roma inclusion;
úgy véli, hogy hasznos volna, ha a romák integrációja terén jó eredményeket felmutató tagállamok és azok a tagállamok, amelyek ezt még mindig nem oldották meg, kicserélnék tapasztalataikat és helyes gyakorlataikat;
Believes that exchanges of experience and good practices between Member States having achieved good results in the area of Roma inclusion and those still faced with this issue would be useful;
elismeri, hogy a bonyolult papírmunka akadályt jelenthet a projektszervezők számára; hangsúlyozza, hogy hatékonyabban kell munkálkodni kell az odaítélési eljárások egyszerűsítésén; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai alapok e téren kihasználatlanok maradtak;
Recognises that the complexity of paperwork may constitute an obstacle to project organisers; stresses the need to step up work on simplifying grant procedures; stresses the under-utilisation of European funding in this field;
Az Európai Parlament 2011. március 9-i állásfoglalása „Iparpolitika a globalizáció korában” ( 2010/2095(INI) )
European Parliament resolution of 9 March 2011 on an Industrial Policy for the Globalised Era ( 2010/2095(INI) )
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címének az EU iparpolitikájával, és többek között az uniós ipar versenyképességével foglalkozó 173. cikkére (az Európai Közösséget létrehozó szerződés volt 157. cikke),
having regard to Article 173 of Title XVII of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 157 of the Treaty establishing the European Community), covering EU industrial policy and referring to, among other things, the competitiveness of the Union's industry,
tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0614 ),
having regard to the Commission Communication of 28 October 2010 entitled ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalised Era Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage’ ( COM(2010)0614 ),
tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0223 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
tekintettel 2010. június 15-i állásfoglalására a Közösség innovációs politikájáról a változó világban Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0209 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on Community innovation policy in a changing world Texts adopted, P7_TA(2010)0209 .
tekintettel a „Felkészülés a jövőre: közös stratégia kidolgozása a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatban” című, 2009. szeptember 23-i bizottsági közleményre ( COM(2009)0512 végleges),
having regard to the Commission Communication of 23 September 2009, ‘Preparing for our future: Developing a common strategy for key enabling technologies in the EU’ ( COM(2009)0512 final),
tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2008. május 22-i állásfoglalására HL C 279.
having regard to its resolution of 22 May 2008 on the mid-term review of industrial policy: a contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. július 14-i és 15-i informális ülésére,
having regard to the informal Competitiveness Council of 14 and 15 July 2010,
tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. március 1-jei és 2-i 2999. ülésének következtetéseire,
having regard to the conclusions of the 2999th meeting of the Competitiveness Council of 1 and 2 March 2010,
tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre ( COM(2008)0699 ),
having regard to the Commission communication of 4 November 2008 entitled ‘The raw materials initiative - meeting our critical needs for growth and jobs in Europe’ ( COM(2008)0699 ),
tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A Strategy for Smart, Sustainable and Inclusive Growth’ ( COM(2010)2020 ),
tekintettel a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i közleményére ( COM(2010)0546 ),
having regard to the Commission Communication of 6 October 2010 entitled ‘Europe 2020 Flagship Initiative: Innovation Union’ ( COM(2010)0546 ),
tekintettel az „EU feldolgozóipara: Melyek az elkövetkező évek kihívásai és lehetőségei?” című, 2010. április 26-i, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság által készített bizottsági dokumentumra http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/document.cfm?action=display&doc_id=5784&userservice_id=1
having regard to the Commission Paper of 26 April 2010 from DG Enterprise and Industry entitled ‘EU Manufacturing Industry: What are the Challenges and Opportunities for the Coming Years?’ http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/document.cfm?action=display&doc_id=5784&userservice_id=1
tekintettel a „Jelentés az Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtásáról” című bizottsági munkadokumentumra ( COM(2009)0680 ),
having regard to the Commission Working Document entitled ‘Report on the Implementation of the Small Business Act’ ( COM(2009)0680 ),
tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre ( COM(2008)0397 ),
having regard to the Commission Communication of 16 July 2008 entitled ‘Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan’ ( COM(2008)0397 ),
tekintettel „A környezeti előnyökkel járó innovatív üzleti modellek ösztönzése” című, a Bizottság megbízásából 2008 novemberében készített jelentésre,
having regard to the report entitled ‘Promoting innovative Business Models with Environmental Benefits’ of November 2008 conducted on behalf of the Commission,
tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2007. július 4-i bizottsági közleményre ( COM(2007)0374 ),
having regard to the Commission Communication of 4 July 2007 entitled ‘Mid-term review of industrial policy - A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy’( COM(2007)0374 ),
tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére ( A7-0022/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Regional Development ( A7-0022/2011 ),
mivel a globális gazdasági válság hatással van az európai iparra, tovább nehezítve a globalizáció, az éghajlatváltozás, az erőforrások kimerülése, a demográfiai változás, valamint a tudáson és a hatékonyságon alapuló iparra való átállás jelentette – az ipari fejlődést, a munkaerőpiacot és a jövőbeli kilátásokat jelentősen befolyásoló – kihívásokhoz való alkalmazkodást,
whereas the global economic crisis has affected European industry, making it more difficult for it to adapt in the face of the challenges of globalisation, climate change, resources depletion, demographic change and change to industry based on knowledge and efficiency that are profoundly affecting industrial development, the employment market and prospects for the future,
mivel a válságból való kilábaláshoz és az ezzel járó kihívásokkal való szembenézéshez az EU-nak olyan iparpolitikai szemléletre van szüksége, amely a gazdaságot egyszersmind élénkíteni, a foglalkoztatás szintjét növelni, a környezet rombolását csökkenteni, és az életminőséget javítani képes versenyképességet, fenntarthatóságot és tisztességes munkát egyesíti,
whereas, to be able to overcome the effect of the crisis and face those challenges, the EU needs an industry policy approach that combines competitiveness, sustainability and decent work that can at the same time stimulate the economy, boost employment, reduce environmental degradation and improve quality of life,
mivel az uniós iparpolitika csak akkor lehet sikeres, ha az a pénzügyi ágazat új, a befektetést ösztönző és a spekulációt megakadályozó felépítésében, valamint a fiskális, gazdasági és költségvetési politikákat az Európai Unióban a fenntartható növekedés és a foglalkoztatottság irányába terelő makrogazdasági politikában gyökerezik,
whereas industrial policy in Europe can only succeed if it is firmly rooted both in a new financial sector architecture that promotes investment and prevents speculation, and also in a macroeconomic policy that steers fiscal, economic and budgetary policies in the EU towards sustainable growth and employment,
mivel a harmadik országok jelentette, elsősorban a munkaügyi kapcsolatok, a környezeti normák és a szellemi és ipari tulajdonjog védelme terén tapasztalható tisztességtelen verseny miatt bizonyos európai iparágazatok állandóan válságban vannak,
whereas certain European industries are in permanent crisis as a result of unfair competition from third countries, particularly in the areas of labour relations, the environment and intellectual and industrial property protection,
mivel a forrásokat, a technológiai innovációt, a képzett munkaerőt és a célzott és ambiciózus ipar- és innovációs politikát illetően az európai ipar egyre fokozódó globális versennyel szembesül az iparosodott és a feltörekvő országok – úgymint Kína, India és Brazília – részéről,
whereas European industry is facing increasing global competition from industrialised countries and from emerging countries such as China, India and Brazil in terms of access to resources, technological innovation and a skilled workforce as well as targeted and ambitious industry and innovation policies,
mivel az európai ipar fenntarthatóságának és versenyképességének növelése és ezáltal globális vezető szerepének fenntartása csak egy,
whereas an EU strategy to promote:
az ígéretes kreatív potenciállal rendelkező erős és képzett emberi erőforrások, az innovációban és a fejlesztésben való aktív részvétel,
strong and skilled human resources with a strong creative potential and active involvement in innovation and development,
a hozzáadott értéket teremtő technológiák/folyamatok/megoldások,
new and innovative technologies/processes/solutions which generate added value ,
a fenntartható fejlődés szolgálatában álló kutatás-fejlesztés,
R&D geared to the needs of sustainable development,
a kiváló minőségű termékek és szolgáltatások nyújtására alkalmas, hatékony ellátási lánc,
an efficient supply chain for the production of high-quality goods and services,
a hatékonyabban szervezett termelési és irányítási rendszerek,
more efficiently organised production and management systems,
a szénlábnyom csökkentését eredményező, minden területet érintő fokozott forráshatékonyság,
overall greater resources efficiency that leads to reduced carbon footprint,
a költséghatékony és fenntartható közlekedési formák,
cost-efficient and sustainable modes of transport,
az intelligens és hatékony logisztika és minőségi infrastruktúra,
smart and efficient logistics and high-quality infrastructure,
a megerősített és teljes mértékben működő, egységes belső piac,
a consolidated and fully operational single internal market
valamint a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatok egyenlő feltételeinek biztosítása
a level playing field in trade relations with third countries
mivel az európai ipar globális szintű vezető szerepét egyre inkább fenyegeti a feltörekvő országok terjeszkedő ipara, és mivel a főbb versenytársak – az Egyesült Államok, Japán és Kína – az élvonalbeli termékekbe és szolgáltatásokba való széles körű befektetések által támogatott határozott és proaktív iparpolitikát folytatnak, és mivel emiatt igen fontos fenntartani és fejleszteni az európai ipar versenyképességét, és fenntartani az európai fenntartható növekedésben és foglalkoztatottságban betöltött vezető szerepét,
whereas European industry's global leadership is increasingly being challenged by the expanding industrial base in emerging countries, and the major competitors such as the USA, Japan and China are pursuing a strong and active industrial policy supported by broad investment in leading edge products and services, and for this reason it is extremely important to maintain and develop the competitiveness of European industry, to maintain its role as a driver of sustainable growth and employment in Europe,
mivel az ipari fejlődés támogatható a megfelelő keretfeltételek, valamint a piaci fejlődéssel kapcsolatos várakozások pontosságán alapuló és a termelés, az elosztás és a fogyasztás tiszta, fenntartható és innovatív formáinak ösztönzése irányába mutató globális trendeket támogató intelligens, előre tekintő és célzott szabályozás és piacösztönzés kombinációja révén,
whereas it is possible to support industrial progress through a combination of the appropriate framework conditions, smart, forward-looking and targeted regulation and market stimulation, based on accurate expectations for market developments and supporting the global trends towards clean, sustainable and innovative forms of production, distribution, and consumption,
mivel az iparba és a szolgáltatásokba történő beruházás támogatására irányuló általános politikának kellene az EU makrogazdasági prioritásának lennie, különösen a jelenlegihez hasonló válsághelyzetek során, amikor – elsősorban a kapacitás-, és nem a produktivitásnövelő – beruházások sínylik meg legelőször a költségcsökkentéseket; mivel a tagállamoknak, az EU-nak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak többek között a megszorító intézkedéscsomagokban közberuházási célokat kellene kitűzniük maguk elé, meghatározva például, hogy az államháztartási összkiadások mekkora hányadát fordítsák beruházásokra,
whereas a general policy of support for investment in industry and services should be the EU's macro-economic priority, particularly at a time of crisis, such as now, when investment (in particular in capacity as opposed to productivity) is the first type of expenditure to be cut; whereas the Member States, the EU and regional and local authorities should set themselves public investment targets (i.e. what proportion of total public spending should be taken up by investment), including in austerity plans,
mivel az ambiciózus uniós iparpolitikának mind az Unión belül, mind a külső dimenziókban erős belső piacon kell alapulnia; mivel ebben az összefüggésben az összes iparpolitikai eszközt (például a K+F-politikát, a regionális politikát, a versenypolitikát, a szabályozási közelítést és a kereskedelempolitikát) a globalizáció okozta lehetőségekkel és kihívásokkal való szembenézés szolgálatába kell állítani,
whereas an ambitious EU industrial policy must be based on a strong internal market, both within EU borders and in its external dimension; whereas, in this connection, all industrial policy instruments (such as R&D policy, regional policy, competition policy, regulatory convergence and trade policy) must be brought to bear in addressing the opportunities and challenges of globalisation,
mivel az ipar elsorvadása immár ténykérdés Európában, és ez a terjedő globalizáció és a gyorsan fejlődő országok támasztotta verseny eredményeképpen kockára teszi technológiai és gazdasági pozíciónkat,
whereas de-industrialisation is an established fact in Europe that puts our technological and economic position at risk, given increasing globalisation and intense competition from rapidly developing countries,
mivel a vállalkozások elé akadályt emelő bürokráciát drasztikusan csökkenteni kell, és a jogalkotási és szabályozási keretet a jobb jogalkotásra irányuló elvekkel összhangban egyszerűsíteni kell,
whereas the red tape faced by businesses needs to be drastically reduced and their legislative and regulatory environment needs to be simplified in line with better lawmaking principles,
mivel a nyersanyagok és erőforrások iránti világszintű igény nem változik, ami az ellátásban esetlegesen bekövetkező fennakadások miatti aggályokat vet fel,
whereas world-wide demand for raw materials and resources has been increasing steadily, leading to worries over possible disruptions of supply,
mivel a német statisztikai hivatal szerint egy termelőegység költségeinek akár 45%-át az anyagköltségek teszik ki, és mivel a nyersanyagok intelligens felhasználása és a hatékony energiafelhasználás ezért alapvető fontosságúak az uniós ipar számára,
whereas, according to the German statistical office, up to 45% of the cost of a product unit is made up of the cost of materials, and whereas intelligent use of raw materials and efficient use of energy are thus crucially important for European industry,
mivel néhány tagállam eredményei ellenére az EU veszített piaci részesedéséből; mivel az EU jelenléte a csúcstechnológiai ágazatban, különösen a NICT-k tekintetében (az egyesült államokbeli 13%-os többletérték az uniós 5%-kal szemben) kívánnivalót hagy maga után; mivel a termelékenység csökken az uniós feldolgozóiparban,
whereas, despite the performance of some Member States, the EU has lost market share; whereas the EU's presence in the high-technology sector is not what it should be, in particular as regards NICTs (13% of added value in the United States, as against 5% in the EU); whereas productivity is slowing down in the EU's manufacturing industry,
mivel a feldolgozóipar a termelékenység növekedésének fő forrása mind magán az iparon belül, mind a többi gazdasági ágazatban, és mivel az ipari innováció az új szolgáltatások kifejlesztésének, és ezáltal a – különösen az EU demográfiai változásainak tükrében szemlélt – hosszú távú növekedés egyik fő kiváltó eleme,
whereas the manufacturing industry is the main source of productivity gains, both within the industry itself and in the other economic sectors, and whereas industrial innovation is one of the main catalysts for the development of new services and, thereby, for long-term growth, particularly in view of EU demographic trends,
mivel az ipar alapvető, az EU GDP-jének (a kapcsolódó szolgáltatásokkal egybeszámolva) 37%-át, a kutatás-fejlesztési kiadások 80%-át és az export 75%-át kitevő része az uniós gazdaságnak,
whereas industry forms an essential part of the EU economy, accounting for 37% of the EU's GDP (when taken together with the related services), 80% of R&D spending and 75% of exports,
mivel a hagyományos uniós iparágak fontosak, és mivel a bennük rejlő szakértelmet ki kell használni,
whereas the EU's traditional industries are important, and whereas their expertise needs to be put to good use,
mivel nemzetközi versenytársaink, mint az Egyesült Államok és az ázsiai országok, a kutatás-fejlesztés kulcságazataiba történő nagyszabású befektetéseken alapuló, proaktív iparpolitikát folytatnak,
whereas our international competitors, such as the United States and the Asian nations, have adopted proactive industrial policies based on large-scale investment in R&D in key sectors,
A fenntartható iparpolitika új megközelítése
A new approach to a sustainable industrial policy
üdvözli, hogy az Európa 2020 stratégiával és az integrált uniós iparpolitikáról szóló közleménnyel a Bizottság végre elismeri az ipari, és különösen a feldolgozóipari politikának a fenntartható növekedés és az európai foglalkoztatás szempontjából betöltött jelentőségét, és elkötelezi magát a szociális piacgazdaság elvén alapuló integrált iparpolitika mellett;
Welcomes the fact that, with the Europe 2020 Strategy and the Communication on an Integrated EU Industrial Policy, the Commission is finally acknowledging the importance of a thriving industrial, and in particular manufacturing, base for sustainable growth and employment in Europe and committing itself to an integrated industrial policy based on the principle of a social market economy;
tudomásul veszi a Bizottság által javasolt integrált iparpolitikát, valamint azt, hogy annak előterében az uniós ipar versenyképességének visszaállítása áll; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a globális változások tükrében, – és ha az európai ipar a jövőben fenn kívánja tartani versenyképességét –, alapvető fontosságú, hogy az energia- és a forráshatékonyság szolgáljon az európai ipari megújulás alapjául;
Acknowledges the proposal for Integrated Industrial policy proposed by the Commission and notices its focus on restoring EU industry's competitiveness; stresses in this respect that, in the face of the global challenges, it is essential that energy and resources efficiency are at the basis of the European industrial renewal if European industry intends to maintain its competitiveness in the future;
rámutat, hogy a Bizottság által javasolt különböző intézkedéseknek a fogyasztók számára megfizethetőknek kell lenniük, különösen egy olyan helyzetben, amikor az európai gazdaság – és elsősorban az új tagállamok – az elmúlt évtizedek legsúlyosabb válságából próbál kilábalni;
Highlights the fact that the various measures put forward by the Commission need to remain affordable for consumers, especially at a time when the European economy, particularly in the new Member States, is still recovering from its worst crisis for decades;
rámutat, hogy a 2002-es johannesburgi konferencia meghatározásában a fenntartható fejlődésnek három pilléren kell nyugodnia: a gazdasági, a társadalmi és a környezeti pilléreken, és hogy a legversenyképesebb gazdaság kialakítása érdekében az iparpolitikának e három összetevő kiegyensúlyozott keverékén kell alapulnia;
Highlights the fact that sustainable development, as defined by the Johannesburg Conference in 2002, is to be based on three pillars: economic, social and environmental, and that, in order to have the most competitive economy, industrial policy needs to be sustained by finding a balanced mix of these factors;
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dogozzanak ki ambiciózus, ökohatékony és környezetbarát uniós ipari stratégiát annak érdekében, hogy EU szerte vissza lehessen állítani a feldolgozóipari kapacitásokat és magas képzettséget igénylő, jól fizetett állásokat lehessen EU szerte létrehozni;
Calls on the Commission and on the Member States to develop an ambitious, eco-efficient and green EU industrial Strategy in order to recreate manufacturing capacity across the EU territory and to generate highly qualified and well paid jobs within the EU;