natgillin/translations-raw huggingface dataset:
meggyőződése, hogy erősíteni kell az Unióval való közös azonosulás érzését, és ennek az együttes cselekvés vezető erejévé kell válnia; véleménye szerint a „jó kormányzás” biztosítása messze az Unió leghatékonyabb eszköze arra, hogy biztosítsa polgárai folyamatos elkötelezettségét és szerepvállalását;
Is convinced that strengthening the sense of public ownership of the Union must become a driving force of collective action; believes that delivering ‘good governance’ is by far the Union's most powerful means of ensuring the continuous commitment and engagement of its citizens;
hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetési kiadások célja, hogy – a források összpontosítása, a katalizátorhatás és a méretgazdaságosság, a pozitív, határokon átívelő és továbbgyűrűző hatások révén – európai hozzáadott értéket (European Added Value, EAV) hozzanak létre, így járulva hozzá a közösen elfogadott, közös szakpolitikai célok hatékonyabb vagy gyorsabb eléréséhez, ezáltal csökkentve az egyes tagállamok kiadásait; emlékeztet arra, hogy elvi alapon kerülendő a kiadások megkettőzése és a különféle költségvetési tételeken allokált pénzeszközök egymás közti átfedése, hogy az uniós kiadásoknak mindig nagyobb érték létrehozására kell törekednie, mint amit az egyes tagállami kiadások létrehozhatnak; véleménye szerint az EU többéves pénzügyi kerete helyesen felhasználva igen fontos eszköz az európai projekt hosszú távú tervezése tekintetében, mivel figyel az európai perspektívákra és az Unió hozzáadott értékére;
Underlines that the main purpose of EU budgetary spending is to create European added value (EAV) by pooling resources, acting as a catalyst and offering economies of scale, positive transboundary and spill-over effects thus contributing to the achievement of agreed common policy targets more effectively or faster and reducing national expenditure; recalls that, as a principle, any duplication of spending and overlapping of allocated funds in various budget lines must be avoided and that EU spending must always aim at creating greater value than the aggregated individual spending of Member States; considers that the multi-annual financial framework, rightly used, constitutes a very important instrument for long-term planning of the European project by taking into account the European perspective and added value of the Union;
felhívja a figyelmet a következő területekre, mint amelyek szóba jöhetnek a fokozott szinergia és méretgazdaságosság elérése szempontjából: az Európai Külügyi Szolgálat, a humanitárius segítségnyújtás és konkrétabban az EU gyorsreagálási képessége, a védelmi források összevonása, a kutatás, fejlesztés és innováció, a nagy infrastrukturális projektek (különösen az energiaügy és a közlekedés terén), valamint a pénzpiaci felügyelet;
Draws attention to the following areas as potential candidates for greater synergy and economies of scale: the European External Action Service, humanitarian aid and more specifically an EU rapid response capability, the pooling of defence resources, research, development and innovation, big infrastructure projects (particularly in the field of energy and transport) and financial market oversight;
véleménye szerint bevált gyakorlatként – a szubszidiaritás nemzeti parlamentek által gyakorolt, a Lisszaboni Szerződésben rögzített ellenőrzés révén – az EAV várható értékére vonatkozóan becslést kell készíteni valamennyi, költségvetési következményekkel járó jogalkotási javaslat esetében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EAV-ra vonatkozó becslés nem történhet csupán „Excel-tábla szintű megközelítésben”, és a politikai értékeléshez szükség van annak vizsgálatára is, hogy a tervezett fellépés vajon eredményesen hozzájárul-e a közös uniós célkitűzések eléréséhez, valamint létrehoz-e uniós közjavakat; megállapítja, hogy az EAV legfőbb és legfontosabb elemei – a béke, a stabilitás, az emberek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke mozgásának szabadsága – nem értékelhetőek számszerűen;
Considers that, alongside the subsidiarity check through the national parliaments anchored in the Treaty of Lisbon, an assessment of the EAV must be undertaken for each legislative proposal with budgetary relevance as a matter of best practice; insists, however, on the fact that the assessment of EAV needs more than a ‘spreadsheet's approach’ and that a political evaluation needs to examine whether the planned action will contribute efficiently and effectively to common EU objectives and whether it will create EU public goods; notes that the main and most important elements of the EAV, such as peace, stability, freedom, freedom of movement of people, goods, services and capital, cannot be assessed in numerical terms;
hangsúlyozza annak szükségességét, hogy bizonyítani kell minden uniós kiadás szerződésekben rögzített kötelezettségekkel vagy a főbb uniós politikai célkitűzésekkel való összeegyeztethetőségét; hangsúlyozza, hogy az EAV nem csupán kiadások révén hozható létre, hanem európai jogszabályok és a nemzeti és uniós gazdasági, adózási, költségvetési és szociális szakpolitikák összehangolása útján is; meggyőződése, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keret alapján a kiadások európai hozzáadott értékének növekednie kell; hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozásnak lehetőség szerint egyszerre több uniós célkitűzéshez kell hozzájárulnia (pl. a területi kohézióhoz, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz, a biodiverzitás védelméhez);
Stresses the need to prove all EU spending for consistency with Treaty obligations, the acquis communautaire or major EU policy objectives; highlights that EAV can be generated not only by expenditure, but also by European legislation and by coordination of national and EU policies on economic, fiscal, budgetary and social fields; is convinced that the European Added Value of spending under the future MFF must be enhanced; stresses that EU funding should, wherever possible, contribute to more than one EU policy objective at a time (e.g. territorial cohesion, climate change adaptation, biodiversity protection);
határozott véleménye, hogy az uniós szintű beruházások lényegesen magasabb szintű nemzeti megtakarításokhoz vezethetnek, különösen azokon a területeken, ahol az EU vitathatatlanul nagyobb hozzáadott értéket hoz létre, mint a nemzeti költségvetések; erős meggyőződése, hogy az EAV elvét valamennyi jövőbeli uniós költségvetési tárgyalás egyik alapmotívumának kell tekinteni; üdvözli ezért a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy elvégzi az „Európa hiányából” a tagállamokra és nemzeti költségvetéseikre háruló költségek átfogó elemzését; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a jelentést időben tegye közzé, hogy arra támaszkodni lehessen a következő MFF-re vonatkozó tárgyalási folyamatban;
Is strongly of the opinion that investments at EU level can lead to significantly higher savings at national level, notably in areas where the EU has undeniably more added value than national budgets; strongly believes that the EAV principle should underpin all future negotiations on the EU budget; welcomes, therefore, the Commission's commitment to launch a comprehensive analysis of the ‘costs of non-Europe’ for the Member States and the national budgets; calls on the Commission to publish this report in due time to allow taking it into account during the negotiation process of the next MFF;
felhív az uniós költségvetés és a tagállami nemzeti költségvetések közötti nagyobb összhangra az uniós politikai prioritások finanszírozása terén; megismétli, hogy a közpénzek elköltését a tervezéstől a végrehajtásig koordinálni kell az egymást kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság, valamint az uniós költségvetés fokozott áramvonalasítása érdekében; meggyőződése, hogy az új gazdasági és költségvetési politikára vonatkozó koordinációs mechanizmusnak („európai szemeszter”) fontos szerepet kell majd betöltenie a szakpolitikai célok egész Európában, továbbá az uniós célkitűzésekkel történő összehangolásában, ezzel támogatva a kívánt költségvetési szinergiák létrehozását az uniós és a nemzeti költségvetések között;
Calls for a better coordination between the EU budget and the Member States' national budgets in financing the common political priorities; reiterates the need to coordinate the spending of public funds from planning to implementation in order to assure complementarity, a better efficiency and visibility, as well as a better streamlining of the EU budget; believes that the new economic and budgetary policy coordination mechanism (the ‘European semester’) should play an important role in aligning the policy targets across Europe and with the EU goals and thus help achieving the desired budgetary synergies between the EU and the national budgets;
Eredményes költségvetés
An efficient budget
véleménye szerint – mindamellett, hogy az EAV elvét a kiadási prioritásokat meghatározó jövőbeli döntések során figyelembe kell venni – a különböző szakpolitikák és tevékenységek végrehajtásának a költségvetési keretösszegek eredményes és hatékony felhasználásán kell alapulnia;
Considers that, while the principle of EAV should be used to guide future decisions determining priorities in expenditure, the efficient and effective use of appropriations should lead the implementation of different policies and activities;
hangsúlyozza, hogy – a növekedés és a fejlesztés szempontjából optimális gyakorlati eredmények érdekében – elsőbbséget kell adni a szinergiák növelésének az uniós költségvetés minden olyan pénzeszköze között, amelyek hatást gyakorolnak a gazdasági fejlődésre, és az egyes ágazatokat összefogó integrált megközelítésnek, eredményorientált szakpolitikák kidolgozásának, a feltételhez kötöttség, a károkozás elkerülése és a szennyező fizet elv alkalmazásának, a sikerkritériumoknak és az eredményindikátoroknak;
Stresses that in order to achieve optimal results for sustainable growth and development on the ground, solidarity and cohesion; priority should be given to the improvement of synergies between all funds of the EU budget that have an impact on economic development and to an integrated approach between different sectors, the development of result-oriented policies and, where appropriate, the use of conditionalities, the ‘do no harm’ and ‘polluter pays’ principles, success factors and performance and outcome indicators;
A költségvetés felhasználása a beruházások elősegítésére
Using the budget to leverage investment
emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés elsősorban beruházási költségvetés, amely állami vagy magánforrásokból további beruházásokat generálhat; úgy véli, hogy a további tőkebevonás ösztönzése alapvető fontosságú ahhoz, hogy rendelkezésre álljanak az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez szükséges jelentős beruházási összegek; külön is hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós finanszírozás hatásának maximalizálására, ami a köz- és magánszféra forrásainak – az infrastrukturális és más európai érdekű nagyprojekteket szolgáló és a versenyt nem torzító – mozgósítása, összefogása és támogatása révén érhető el;
Reminds that the EU budget is primarily an investment budget, which can generate more investment from public or private sources; considers that attracting additional capital will be crucial to reach the significant amounts of investment needed to meet the Europe 2020 policy objectives; emphasises, in particular, the need to maximise the impact of EU funding by mobilising, pooling and leveraging public and private financial resources for infrastructures and large projects of European interest, without distorting competition;
megállapítja, hogy az 1990-es évek óta előrehaladás történt a köz- és magánszféra közötti intézményesített partnerségek (ppp) terén az Unióban – többek között a közlekedési ágazatban, az állami építkezések és fejlesztések terén, a környezetvédelemben –, mely partnerségek a hatóságok és a magánszféra közötti, az infrastruktúra és a stratégiai közszolgáltatások teljesítményének javítását célul kitűző együttműködés formái; egyszersmind aggasztják bizonyos, a ppp-k terén tapasztalt problémák, és hangsúlyozza, hogy a jövőbeli ppp-k tervezésekor figyelembe kell venni a múltban szerzett tanulságokat és ki kell küszöbölni a hiányosságokat;
Takes note of the development since the 1990‘s of institutionalised public-private partnerships (PPPs) in the Union, inter alia in the transport sector, in the area of public buildings and equipment, and the environment, as forms of cooperation between public authorities and the private sector and an additional delivery vehicle for infrastructure and strategic public services; is, however, concerned about some underlying problems incurred by PPPs and insists that the design of future PPPs must take into account lessons learned and rectify past deficiencies;
megállapítja, hogy az innovatív pénzügyi eszközök felhasználása mindeddig általában kedvező eredménnyel zárult, ideértve a támogatásokat és kölcsönöket vegyítő, illetve a kockázatmegosztási mechanizmusokat, így a transzeurópai közlekedési hálózattal kapcsolatos projektek számára adott hitelgarancia-eszközt (LGTT), a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmust (RSFF) és a kohéziós politika eszközeit (JEREMIE, JESSICA, JASPERS és JASMINE), melyeknek célja specifikus szakpolitikai célok elérése; úgy véli, hogy az Uniónak elsősorban az uniós alapok felhasználásának bővítését kell szem előtt tartania, olyan katalizátornak tekintve őket, amelyek révén további finanszírozásra nyílik lehetőség az EBB, az EBRD és más nemzetközi pénzügyi intézmények, valamint a magánszektor részéről;
Takes note of the previous generally positive experience of the use of innovative financial instruments -including grant and loan blending and risk-sharing mechanisms, such as the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network projects (LGTT), the Risk Sharing Finance Facility (RSFF) and the instruments of cohesion policy (JEREMIE, JESSICA, JASPERS and JASMINE)- in order to address a specific policy objective; considers that the Union should take action notably to enhance the use of the EU funds as a catalyst for attracting additional financing from the EIB, EBRD, other international financial institutions and the private sector;
ezért felszólítja a Bizottságot, hogy – alapos elemzés és a köz- és magánberuházásokra vonatkozó szükségletek pontos felmérése, továbbá a különböző forrásokból történő finanszírozás koordinációjára szolgáló módszertan kialakítása után – tegyen javaslatokat az innovatív finanszírozás rendszerének bővítését szolgáló intézkedésekre, felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy nemzeti jogszabályaik tegyék lehetővé e rendszerek igénybevételét; ennek érdekében felszólít e mechanizmusok szabályozási, költségvetési és operatív keretének átfogó megerősítésére hatékony támogató eszközként történő működtetésük biztosítása érdekében, illetve az uniós források megfelelő felhasználása és a megfelelő nyomon követés, beszámolás és elszámoltathatóság garantálása céljából; ezenkívül hangsúlyozza, hogy szükség van az esetleges kockázatok mennyiségi szempontú számbavételére és megfelelő figyelembevételére;
Calls therefore on the Commission to propose measures to extend the system of innovative financing, after its detailed examination and following a precise assessment of public and private investment needs as well as a methodology for the coordination of funding from different sources; calls on Member States to ensure that their national legal framework enables the implementation of these systems; calls, therefore, for substantive strengthening of the regulatory, budgetary and operational framework of these mechanisms, in order to ensure their effectiveness in terms of leveraging investment, sustainability, proper use of EU resources and to guarantee adequate monitoring, reporting and accountability; insists moreover on the need to ensure that underlying risks are quantified and duly taken into account;
megállapítja, hogy történeti okok miatt nehézkes magánbefektetőket találni az uniós nagyprojektekhez; elismeri, hogy a pénzügyi válság hatására a magánbefektetők a korábbinál inkább ódzkodnak az uniós projektek finanszírozásától, és világossá vált, hogy ha azt akarjuk, hogy a nagy beruházási projektek hozzájussanak a szükséges fedezethez, újra kell építeni a bizalmat; hangsúlyozza, hogy rövid és hosszú távon szükség lesz az EU költségvetési támogatására a magánbefektetések uniós érdekű projektekbe történő bevonásához és mozgósításához, különösen az olyan – európai hozzáadott értéket képviselő – projektek esetében, amelyek gazdaságilag életképesek ugyan, de üzleti szempontból nem minősülnek annak;
Notes the historical difficulties of finding private investors for large scale EU projects; recognises that the financial crisis has made private investors even more reluctant to finance EU projects and has revealed the need to rebuild sufficient confidence to allow major investment projects to attract the support they need; stresses that the support of the EU budget will be needed, in short as well as longer term, to attract and mobilise private funds towards projects of EU interest, especially for those projects with European added value that are economically viable but are not considered commercially viable;
üdvözli ezért az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezését, ezt a kockázatok megosztására szolgáló mechanizmust, amelyben részt vesz az Európai Befektetési Bank (EBB), és amely az uniós alapok hatását felerősítve, az uniós költségvetésből maximált támogatást biztosítva további ösztönzést jelent a magánbefektetők számára ahhoz, hogy részt vegyenek az Európa 2020 stratégia céljaihoz kapcsolódó elsődleges uniós projektekben; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be – a közös EU–EBB eszközökkel kapcsolatos tapasztalatokra építő – kiforrott javaslatot az uniós projektkötvényekről, amely tartalmazzon világos és átlátható kritériumokat a projektek támogathatóságára és kiválasztására vonatkozóan; emlékeztet rá, hogy az alacsony hasznot generáló uniós érdekű projektekhez továbbra is támogatások útján történő finanszírozásra lesz szükség; aggályának ad hangot amiatt, hogy az uniós költségvetés korlátozott mérete adott esetben gátat szabhat az új kezdeményezések további finanszírozásának;
Welcomes, therefore, the Europe 2020 Project Bond Initiative, as a risk-sharing mechanism with the European Investment Bank (EIB), providing capped support from the EU budget, that should leverage the EU funds and attract additional interest of private investors for participating in priority EU projects in line with Europe 2020 objectives; calls on the Commission to present a fully fledged proposal on EU project bonds, building on the existing experience with joint EU-EIB instruments, and to include clear and transparent criteria for project eligibility and selection; reminds, that projects of EU interest which generate little revenue will continue to require financing through grants; is concerned that the limited size of the EU budget might eventually impose limitations to providing additional leverage for new initiatives;
megismétli, hogy az uniós költségvetést igénybe vevő innovatív finanszírozási eszközök és mechanizmusok esetében a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést kell biztosítani; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan – rendes jogalkotási eljárásban elfogadandó – végrehajtási és projektkiválasztási keretre, amely garantálja a folyamatos információáramlást és a költségvetési hatóság részvételét az említett eszközök Unióban történő felhasználása tekintetében, lehetővé teszi a Parlament számára a politikai célok teljesülésének ellenőrzését, az Európai Számvevőszék számára pedig az említett eszközök feletti szoros ellenőrzést;
Reiterates the need to ensure utmost transparency, accountability and democratic scrutiny for innovative financial instruments and mechanisms that involve the EU budget; calls on the Commission to propose an implementation and project eligibility framework -to be decided through the ordinary legislative procedure- that would ensure a continuous flow of information and participation of the budgetary authority regarding the use of these instruments across the Union, allowing Parliament to verify that its political priorities are met, as well as a strengthened control on such instruments from the European Court of Auditors;
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása
Ensuring sound financial management
véleménye szerint az uniós költségvetés optimális felhasználása, valamint a 2013 utáni programok és tevékenységek tervezése és irányítása szempontjából alapelvnek kell tekinteni a kiadási oldal végrehajtásának és minőségének javítását;
Considers that improving implementation and quality of spending should constitute guiding principles for achieving the optimal use of the EU budget and for the design and management of the programmes and activities post 2013;
hangsúlyozza továbbá, hogy a programok költségeinek tervezése során kiemelt figyelmet kell fordítani a következő elvekre: a célok egyértelműsége, az eszközök és fellépések teljes koherenciája és egymást kiegészítő volta, a támogathatósággal és a végrehajtással kapcsolatos szabályok harmonizálása és egyszerűsítése, az átláthatóság, a teljes és közösen megállapított elszámoltathatóság; hangsúlyozza a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítését, amely a hatékonyság és a méltányosság javításának bevált irányítási eszköze;
Stresses, furthermore, that the design of spending programmes should pay utmost attention to the principles of clarity of objectives, full compliance with the community acquis and complementarity of instruments and actions, harmonisation and simplification of eligibility and implementation rules, transparency, and full and agreed accountability; underlines the importance of gender budgeting as a good governance tool to improve efficiency and fairness;
különösen hangsúlyozza, hogy a szabályok és eljárások egyszerűsítését kulcsfontosságú horizontális prioritásnak kell tekinteni, és meggyőződése, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata során kiemelt figyelmet kell fordítani erre az aspektusra;
Emphasises, in particular, that the simplification of rules and procedures should be a key horizontal priority and is convinced that the revision of the Financial Regulation should play a crucial role in this respect;
hangsúlyozza, hogy a Bizottságban és a tagállamokban a javulás szigorú nyomon követésével kell támogatni az Unión belüli pénzgazdálkodás tökéletesítését; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak felelősséget kell vállalniuk az uniós pénzeszközök helyes felhasználásában és kezelésében, és évente – a megfelelő politikai szinten – nemzeti nyilatkozatokat kell kiadniuk az uniós források felhasználásáról;
Stresses that the improvement of the financial management in the Union must be supported by a close monitoring of progress in the Commission and in the Member States; insists that Member States should assume responsibility for the correct use and the management of EU funds and issue annual national declarations on the use of EU funds at the appropriate political level;