natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Szerte a világon a fajok kipusztulásának jelenlegi aránya 50–1000-szer magasabb, mint a természetes állapotban elvárható érték.
Worldwide, the current global species extinction rate is estimated at 50 to 1000 times higher than the natural background rate.
Ez a kihalási arány 2050-re várhatóan tízszeresére nő.
The rate of loss is projected to accelerate 10-fold by 2050.
Az Európai Unióban az emlősök 42%-át, a madarak 43%-át, a pillangók 45%-át, a kétéltűek 30%-át, a hüllők 45%-át és az édesvízi halak 52%-át fenyegeti a kipusztulás veszélye.
In the EU, 42% of mammals, 43% of birds, 45% of butterflies, 30% of amphibians, 45% of reptiles and 52% of freshwater fish are threatened with extinction.
A Bizottság 2008-ban, a biológiai sokféleségre vonatkozó cselekvési terv végrehajtásának félidejű értékelése során megállapította, hogy az európai védett fajok 50%-a, az élőhelyeknek pedig 80%-a kedvezőtlen helyzetben van.
In its mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan in 2008, the Commission stated that 50% of species and up to 80% of habitats of the European conservation interest have an unfavourable status.
A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása, valamint az ellenálló ökoszisztémák megőrzése és helyreállítása annál is inkább fontos az éghajlatváltozásra nézve, mert a szárazföldi és tengeri ökoszisztémák jelenleg az emberi eredetű szén-dioxid-kibocsátás mintegy felét nyelik el, így a szénmegkötő és -megtartó képességük révén felbecsülhetetlen értéket képviselnek.
Halting the loss of biodiversity and conserving or restoring resilient ecosystems is all the more important with a view to climate change, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO 2 emissions, which make them invaluable for their carbon capture and storage capacity.
Másrészről, az ökoszisztémák pusztulása és pusztítása jelentős mennyiségű üvegháztatást okozó gáz kibocsátásával járhat, márpedig egyre több bizonyíték van arra nézve, hogy a globális felmelegedés és egyéb tényezők következtében a Föld szén-dioxid-megkötő képessége csökken.
On the other hand, the degradation and destruction of ecosystems can release significant volumes of greenhouse gases and there is growing evidence that the capacity of the Earth’s carbon sinks is decreasing, due to global warming and other stress factors.
Az ökoszisztémák fenntartása tehát rendkívül fontos az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás szempontjából.
Maintaining ecosystems is therefore of vital importance for climate change mitigation and adaptation.
A biológiai sokféleség és az ökoszisztémák csökkenésének megállítására irányuló korábbi nemzetközi és európai kezdeményezések és megállapodások sajnos nem voltak sikeresek.
Previous international and European initiatives and agreements to halt the loss of biodiversity and ecosystems have unfortunately not been successful.
1992-ben a riói Föld-csúcstalálkozó eredményeként elfogadták a Biológiai Sokféleség Egyezményt, amelyet az EU 1993-ban ratifikált.
In 1992, as a result of the Rio Earth Summit, the Convention on Biological Diversity was adopted, which was ratified by the EU in 1993.
1998-ban az EU biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiát fogadott el négy, a természeti erőforrások megőrzése, a mezőgazdaság, a halászat, valamint a fejlesztési és gazdasági együttműködés területén meghatározott cselekvési tervvel, amelyet 2001-ben nyújtottak be.
In 1998, the EU adopted a biodiversity strategy with four biodiversity action plans which were presented in 2001, on conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and economic and development cooperation.
A természet és a biológiai sokféleség egyben az EU hat környezetvédelmi cselekvési programjának négy prioritása közé is tartozik, az éghajlatváltozás, az erőforrás- és hulladékgazdálkodás és a környezetvédelmi értelemben vett egészség ügye mellett.
Nature and biodiversity are also one of the four priorities of the EU’s sixth environment action programme, together with climate change, resource and waste management and health in relation to the environment.
2006-ban a Bizottság bemutatott egy, a biológiai sokféleség csökkenésének megállításáról szóló cselekvési tervet, amelyben négy prioritási területet azonosított: biológiai sokféleség az Európai Unióban, az EU és a globális biológiai sokféleség, biológiai sokféleség és éghajlatváltozás, valamint tudásbázis.
In 2006, the Commission unveiled an action plan to halt biodiversity loss, identifying four priority areas: biodiversity in the EU, the EU and global biodiversity, biodiversity and climate change, and the knowledge base.
E kezdeményezések ellenére az EU nem érte el célját, amely – amint arról a 2001-es göteborgi csúcstalálkozón is megállapodtak – a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállítása volt.
Despite these initiatives the EU’s objective, as agreed to at the European Summit in Gothenburg in 2001, to halt the loss of biodiversity by 2010 has unfortunately not been met.
A vészhelyzet ellenére az európai polgárok nincsenek kellőképpen tudatában a biológiai sokféleség csökkenésének és az ebből fakadó hátrányos következményeknek.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
Az Eurobarométer 2010. áprilisi közvélemény-kutatása szerint csupán az európaiak 38%-a tudja, mit jelent a „biológiai sokféleség” kifejezés, 28% pedig ismeri ugyan a szót, de nem tudja, mit jelent.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.
Saját bevallása szerint a többség komoly problémának tekinti a biológiai sokféleség csökkenését, ám nem hiszik, hogy rájuk személy szerint bármilyen hatással lesz.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Csupán a válaszadók 17%-a véli úgy, hogy máris érinti őket a biológiai sokféleség fogyatkozása.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Annak legfőbb okául, hogy a biológiai sokféleség csökkenése elleni harcban nem vesznek részt, a polgárok azt jelölik meg, hogy nem tudják, mit tehetnének.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Ezért tehát e téren nagy szükség van egy tájékoztató kampányra.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
Európai uniós eszközök és politikák
EU instruments and policies
A Natura 2000 legfőbb célja, „hogy a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelmével hozzájáruljon a biológiai sokféleség biztosításához a Szerződésben érintett tagállamok európai területén belül”.
The main objective of Natura 2000 is to ‘contribute towards ensuring bio-diversity through the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora in the European territory of the Member States.’
A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 2. cikke.
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
A Natura 2000 jogszabályai alapján tett intézkedések „célja a közösségi érdekeltségű természetes élőhelyek, valamint vadon élő állat- és növényfajok kedvező védettségi helyzetének fenntartása illetve helyreállítása”, ugyanakkor „figyelembe veszik a gazdasági, társadalmi és kulturális igényeket, valamint a regionális és a helyi sajátosságokat is”
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Az élőhelyek megőrzésére és a fajok védelmére irányuló jelenlegi figyelem ellenére érdemes lehet inkább az ellenálló ökoszisztémákra koncentrálni, amelyek képesek megfelelően reagálni a stresszre és értékes ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtani.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Ahogyan az az európai környezetvédelmi politikában már megszokott, ezen irányelvek megfelelően rugalmasak ahhoz, hogy a végrehajtási intézkedéseket a helyi körülményekhez lehessen – a szubszidiaritás és arányosság elve szerint teljes joggal – szabni .
As is customary in European environment policy, these directives afford the necessary flexibility to tailor implementing measures to local circumstances – rightly so, given the subsidiarity and proportionality principles.
Mindenképpen tenni kell az ellen, hogy a tagállamok közötti eltérések olyan mértékűek legyenek, hogy emiatt az irányelvek eredményessége csökken.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Például még mindig jelentős különbségek vannak a tagállamok között az irányelvek végrehajtási sebességét és értelmezését illetően, mint például az elővigyázatosság elve esetén, amely a meglévő tevékenységekkel és a külső hatásokkal foglalkozik.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Mivel az európai földterületeknek körülbelül a felével mezőgazdasági termelők gazdálkodnak, különleges szerepük van a biológiai sokféleség védelmében és nagy kihívásokkal kell szembenézniük munkájuk során: mivel a világ népessége és jóléte növekszik, a globális mezőgazdasági termelésnek is növekednie kell, ugyanakkor a termelői ágazatnak biztosítania kell, hogy a vidék életminősége és biológiai sokfélesége megőrződjön.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
E három elemnek ki kell egymást egészítenie, nem pedig ellentmondania egymásnak egy sikeres jövőbeni agrárpolitika keretében.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
A biológiai sokféleség ágazati alapú megközelítésének eredményeképpen a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémákra vonatkozó intézkedések európai költségvetési finanszírozása is rendkívül töredezett.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
Az EU 1992-ben létrehozott, az Unió környezetvédelmi politikájának végrehajtását célzó környezetvédelmi célú pénzügyi eszköze (LIFE) hagyományosan fontos szerepet játszik a biológiai sokféleség EU-beli megőrzésében, noha csupán kis hányadát teszi ki a Közösség teljes kiadásainak.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
A finanszírozás egyéb forrásai:
Other paths for funding flows:
- a közös agrárpolitika: főleg agrár-környezetvédelmi intézkedések, amelyek a biológiai sokféleség védelmét szolgáló európai uniós támogatás legfőbb összetevői (az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap révén finanszírozzák);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
- a közös halászati politika : a tengeri környezet védelmét célzó intézkedések (EFF)
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
- a regionális fejlesztés és kohézió (Strukturális Alapok, Kohéziós Alap)
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
- kutatáspolitika (hetedik kutatási keretprogram)
- research policy (7th framework programme)
A töredezett finanszírozás egyfelől azzal az előnnyel járhat, hogy több forrásból lehet támogatást szerezni.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Másfelől viszont a kötelező társfinanszírozás és a véletlenszerű kiválasztás eredményeképpen a vidék- és strukturális politika terén például csak azok a tagállamok használják valóban a biológiai sokféleség védelmének céljaira e forrásokat, amelyek tudatosan így döntenek.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
E téren is hatalmas különbségek vannak a 27 tagállam között.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Jövőbeli kezdeményezések
Future initiatives
Ebben az évben, a biológiai sokféleség nemzetközi évében a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását és az ökoszisztémák pusztulását célzó új kezdeményezéseket javasoltak vagy fognak javasolni.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
Október 18–29. között Japánban, Nagoyában sor kerül a Biológiai Sokféleség Egyezményhez (CBD) csatlakozott felek 10. konferenciájára (COP10).
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
Európai szinten az Európai Bizottság benyújtotta „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című közleményét, amelyről jelenleg nyilvános konzultáció folyik.
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
A Bizottság által meghatározott négy politikai lehetőség a következő:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) A biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenési arányának jelentős mérséklése az EU területén 2020-ig;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) A biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének 2020-ig történő megállítása az EU területén;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) A biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének 2020-ig történő megállítása az EU területén és a lehetőségek keretén belüli helyreállításuk;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) A biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének megállítása az Európai Unióban 2020-ig, és azoknak a lehetőségek keretén belüli helyreállítása, valamint a biológiai sokféleség globális csökkenésének megelőzéséhez való uniós hozzájárulás fokozása.
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
E közlemény és a nyilvános konzultáció eredménye nyomán remélhetőleg a biológiai sokféleségről szóló új, jogalkotási javaslatokat tartalmazó európai uniós stratégiára vonatkozó javaslat fog megjelenni még az év vége előtt.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Ezenkívül a 2010. március 15-i Környezetvédelmi Tanács új kiemelt célkitűzésben állapodott meg, melynek értelmében az EU-ban a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását 2020-ig meg kell állítani és azokat a lehetőségek keretein belül helyre kell állítani.
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
E saját kezdeményezésű jelentés tükrözni kívánja az Európai Parlament prioritásait a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások további csökkenése elleni küzdelem során.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
A vélemény előadója: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
5. felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a védett tengeri területek modellértékű hálózatát, amely lehetővé teszi a környezetvédelem és a fenntartható halászat összeegyeztetését; kéri a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést az élőhely- és a madárvédelmi irányelv végrehajtása terén a tagállamok által elért haladásról, különös tekintettel a Natura 2000 hálózat tengeri környezetben való megvalósítására, mivel jelenleg a védett területek kevesebb mint 10%-a tenger, továbbá hogy tegyen jelentést a tagállamok jelentési és nyomon követési kötelezettségének alakulásáról;
Calls on the Commission to adopt a model network of marine protected areas (MPAs) making it possible to reconcile preserving the environment and practising sustainable fishing; asks it to report regularly on the progress made by Member States in implementing the Habitats and Wild Birds Directives, in particular the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, since currently less than 10% of protected areas are marine sites, as well as on the reporting and monitoring obligations of the Member States;
8. úgy véli, hogy az ivadékhalak, a nem halászott halak, a tengeri emlősök, a teknősök és madarak európai területeken történő járulékos kifogásának csökkentésére tett erőfeszítések nem bizonyultak elegendőnek;
Considers that efforts so far to minimise and eliminate by-catch of juveniles, non-target fish species, marine mammals, turtles and birds in European fisheries have as a whole been insufficient;
17. hangsúlyozza, hogy további lépésekre van szükség a tengerparti övezetek integrált kezelését és a tengeri területrendezést illetően, mivel ezek fontos szerepet tölthetnek be a részvételen alapuló ökoszisztémás megközelítésben, biztosítva a tengeri és tengerparti források megőrzését és fenntartható kezelését, ugyanakkor tiszteletben tartva a természeti folyamatokat és az ökoszisztéma teherbíró képességét;
Stresses the need for further action in the field of Integrated Coastal Zone Management (ICZM) and Maritime Spatial Planning as these could be important elements of a participatory ecosystem approach, ensuring the conservation and sustainable management of marine and coastal resources and respecting natural processes and ecosystem carrying capacity;
20. felhívja az Uniót, hogy biztosítsa a méltányosságot mind európai, mind globális szinten; hangsúlyozza továbbá, hogy a „szennyező fizet” és a „teljes kártérítés” elvét alkalmazni kell, és azokat ki kell terjeszteni;
Calls on the EU to ensure that equity is safeguarded at the European and global level; further stresses the need to safeguard and extend the application of the ‘polluter pays’ principle as well as the full-cost recovery principle;
22. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2010 utánra tervezett uniós elképzelések tartalmazzanak rendelkezéseket a tudatosság fokozására, valamint a társadalom összes szegmensének és a közvélemény bevonására.
Calls on the Commission to ensure that awareness and involvement of all sectors of society and the general public is included in the post-2010 EU vision for biodiversity.
A Petíciós Bizottság felhívja a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
9. a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv megerősítésére és céljainak sokkal szigorúbb értelmezésére szólít fel; megjegyzi például, hogy ezen irányelv értelmében a nagy infrastruktúra-projektek kialakítói maguk végzik a környezeti hatásvizsgálatot, ám ezek gyakran nem kellően objektívek és nem veszik figyelembe a biodiverzitás megőrzésére törekvő helyi közösségek és megválasztott képviselőik aggodalmait; úgy véli, hogy közös európai szakértői akkreditációs rendszerre van szükség;
Calls for a strengthening of the Environmental Impact Assessment Directive, and a much more rigorous interpretation of its objectives, and notes, for example, that under the terms of this Directive the developers of large infrastructure projects themselves conduct the environmental impact assessment in a way which too often lacks objectivity and fails to consider the concerns of local communities and their elected representatives when they seek to defend biodiversity; considers that a common European experts accreditation system is needed;
a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA AZ ELSŐ OLVASAT SORÁN.......................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
– tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra ( COM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez ( C7–0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére ( A7-0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA AZ ELSŐ OLVASAT SORÁN
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Módosítások: az új vagy módosított szövegrészeket vastag dőlt betűk jelzik, a törléseket a ▌szimbólum jelzi. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
Az Európai Parlament és a Tanács határozata
Decision of the European Parliament and of the Council
a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
a rendes jogalkotási eljárásnak
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
HL L megfelelően,
OJ L