natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. mivel a fizetésképtelenségi jognak uniós szinten a társaságok megmentését célzó eszközként kell szolgálnia; mivel ez a megmentés – ha csak lehetséges – az adós, a hitelezők és a munkavállalók érdekét szolgálja;
J. whereas insolvency law should be a tool for the rescue of companies at Union level; whereas such rescue, whenever it is possible, is to the benefit of the debtor, the creditors and the employees;
K. mivel elejét kell venni annak, hogy egy hitelező visszaéljen a fizetésképtelenségi eljárással annak érdekében, hogy elkerülje a követeléseinek végrehajtására vonatkozó rendes eljárást, és mivel ezért megfelelő eljárási biztosítékokat kell bevezetni;
K. whereas insolvency proceedings should not be used abusively by a creditor to avoid joint action for the recovery of debts, and whereas it is therefore necessary to introduce appropriate procedural safeguards;
L. mivel olyan jogi keretet kell létrehozni, amely jobban igazodik a társaságok átmeneti fizetésképtelenségének eseteihez;
L. whereas a legal framework should be established that better suits cases of companies which are temporarily insolvent;
M. mivel a Bizottság az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében ( COM(2010)2020 ) a 21. századi Európa egységes piacának megvalósítását akadályozó hiányzó láncszemekre és szűk keresztmetszetekre utalva kijelentette a következőket: „Javítani kell a kkv-k egységes piachoz való hozzáférését is.
M. whereas in its Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ (COM (2010) 2020), the Commission, referring to the missing links and bottlenecks obstructing the achievement of a single market for the 21st century, stated as follows: ‘Access for SMEs to the single market must be improved.
Konkrét szakpolitikai kezdeményezéseket kell kidolgozni a vállalkozói tevékenység előmozdítására, például egyszerűsíteni kell a társasági jogot (csődeljárások, zártkörű társaságok statútuma stb.), és elő kell segíteni, hogy a vállalkozók egy esetleges üzleti kudarc után újrakezdhessék vállalkozói tevékenységüket”;
Entrepreneurship must be developed by concrete policy initiatives, including a simplification of company law (bankruptcy procedures, private company statute, etc.), and initiatives allowing entrepreneurs to restart after failed businesses’;
N. mivel a fizetésképtelenségi jognak oly módon kell szabályokat megállapítania a társaságok felszámolása tekintetében, hogy az valamennyi résztvevő számára a legkevesebb kárt okozza és a lehető legtöbb előnnyel járjon annak megállapítását követően, hogy a társaság megmentése valószínűleg sikertelen lesz vagy kudarcba fulladt;
N. whereas insolvency law should also lay down rules for the winding-up of a company in a way which is the least harmful and the most beneficial for all participants once it is established that the corporate rescue is likely to fail or has failed;
O. mivel minden egyes konkrét esetben ki kell vizsgálni a vállalat fizetésképtelenségének okait, azaz meg kell állapítani, hogy a vállalat pénzügyi nehézségei csupán átmenetiek-e, vagy a vállalkozás teljes mértékben fizetésképtelen; mivel alapjában véve egy adós összes követelésének és kötelezettségének megállapításáról van szó fizetőképessége vagy fizetőképtelensége felmérhetőségének érdekében;
O. whereas in each specific case the reasons for the insolvency of a business must be investigated, i.e. it must be ascertained whether the business’s financial difficulties are merely transient or whether the business is completely insolvent; whereas what is fundamentally required is to establish all the assets of a debtor and his liabilities in order to be able to assess his solvency or insolvency;
P. mivel a társaságcsoportok általános jelenséggé váltak, de fizetésképtelenségükkel uniós szinten még nem foglalkoztak; mivel egy társaságcsoport fizetésképtelensége valószínűleg a fizetésképtelen csoport egyes tagjaival szemben több külön, különböző jogrendszerekben zajló fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezet; mivel ezen eljárások összehangolásának hiányában nem valószínű, hogy a csoport egészét át lehet szervezni, és lehetséges, hogy azt alkotórészeire kell bontani, ami a hitelezők, a tulajdonosok és a munkavállalók számára veszteségekkel jár;
P. whereas groups of companies are a common phenomenon but their insolvency has not yet been addressed at Union level; whereas the insolvency of a group of companies is likely to result in the commencement of multiple separate insolvency proceedings in different jurisdictions with respect to each of the insolvent group members; whereas unless those proceedings can be coordinated, it is unlikely that the group can be reorganised as a whole and it may have to be broken up into its constituent parts, with consequent losses for the creditors, shareholders and employees;
Q. mivel a vállalatcsoportok fizetésképtelensége esetén egy újratőkésítés jelenleg csak nehezen kivitelezhető az EU-ban az eltérő tagállami szabályozásnak köszönhetően, és ezért az több ezer munkahelyet sodor veszélybe;
Q. whereas where groups of companies become insolvent, a recovery is currently difficult to achieve in the EU, due to the differences in Member States’ rules, thus endangering thousands of jobs;
R. mivel a nemzeti fizetésképtelenségi eljárás nyilvántartások összekapcsolása, amely egy általános módon hozzáférhető, átfogó uniós adatbázis kialakításához vezetne, lehetővé tenné a hitelezők, üzletrész-tulajdonosok, munkavállalók és a bíróságok számára annak megállapítását, hogy indítottak-e fizetésképtelenségi eljárást egy másik tagállamban, valamint az igények benyújtási határidőinek és részleteinek tisztázását; mivel ez előmozdítaná a költséghatékony igazgatást és növelné az átláthatóságot, az adatvédelem tiszteletben tartása mellett;
R. whereas the interlinking of national insolvency registers leading to the creation of a generally accessible and comprehensive EU database of insolvency proceedings would allow creditors, shareholders, employees and courts to determine whether insolvency proceedings have been opened in another Member State and to ascertain the deadlines and details for the presentation of claims; whereas this would promote cost-effective administration and increase transparency while respecting data protection;
S. mivel a határokon átnyúló „intézményi élő végrendeleteknek” (azaz a csődhelyzetben alkalmazandó, előzetesen kidolgozott intézkedéseknek) jogilag érvényesíthetőknek kell lenniük, és azok kidolgozását a határokon átnyúló, megfelelő fizetésképtelenségi keret létrehozására irányuló folyamat fontos lépcsőjeként valamennyi rendszerszintű jelentőséggel bíró társaság esetén fontolóra kellene venni akkor is, ha nem pénzügyi intézményekről van szó;
S. whereas cross-border ‘living wills’ should be legally enforceable in the case of financial institutions and should be considered for all systemically relevant corporations, even if they are not financial institutions, as an important step in the process of achieving an appropriate cross-border insolvency framework;
T. mivel a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük az alapvető szolgáltatásokat – fizetési rendszereket és az „intézményi élő végrendeletekben” meghatározott egyéb mechanizmusokat – biztosító életképes egységek leválasztására irányuló különleges intézkedéseket, és mivel e tekintetben a tagállamoknak biztosítaniuk kellene, hogy fizetésképtelenségi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek uniós szinten különleges intézkedéseket tesznek lehetővé a fizetésképtelen, határokon átnyúló konglomerátumok életképes egységekre való szétválasztására;
T. whereas provisions for insolvency proceedings must allow special arrangements for separation of viable units that provide essential services, such as payment systems and other mechanisms defined in ‘living wills’ and whereas, in this respect, Member States should also ensure that their insolvency laws include adequate provisions allowing special arrangements at EU level for separation of insolvent cross-border conglomerates into viable units;
U. mivel a fizetésképtelenségi eljárásokban figyelembe kell venni a csoporton belüli transzfereket annak érdekében, hogy a vagyoni eszközök adott esetben – a méltányos végeredmény céljából – határokon túlról is visszaigényelhetők legyenek;
U. whereas insolvency proceedings should take account of intra-group transfers, with the aim of ensuring that, where appropriate, assets are recoverable across borders, in order to achieve an equitable result;
V. mivel egyes befektetési társaságok – leginkább biztosítók – nem szüntethetők meg máról holnapra, és igénylik, hogy az eljárás a vagyoni eszközök időben méltányos elosztását eredményezze; mivel nem akadályozhatók meg az üzletrész-átruházások, valamint az üzleti tevékenységek beszüntetése vagy folyatása, illetve azok prioritást élvező elbánást igényelhetnek;
V. whereas some investment companies, particularly insurers, cannot be dissolved on a ‘snapshot’ basis and require an outcome that achieves an equitable distribution of assets over time; whereas transfer of business, run-off, or continuity of operation should not be prevented and may need to be prioritised;
W. mivel az arra irányuló döntésnek, hogy egész vállalatcsoportokat vonjanak be a fizetésképtelenségi eljárásokba az egyes jogi személyek helyett, eredményorientáltnak kell lennie, és figyelembe kell vennie minden olyan esetleges következményt, mint például a csődhelyzetben alkalmazható egyéb eszköz igénybevételét vagy az olyan garanciarendszerekre gyakorolt hatást, amelyek egy adott csoporton belül több márkára is kiterjednek;
W. whereas the decision to involve whole groups rather than single legal entities in insolvency proceedings should be outcome-oriented and should take account of any knock-on effects such as the triggering of other resolution tools or the effect on guarantee schemes that cover multiple brands within a group;
X. mivel helyénvaló lenne feltárni a határokon átnyúló konglomerátumokra vonatkozó harmonizált feltőkésítési eljárások és normák meghatározását, ideértve különösen a hitel-tőke konverziókat;
X. whereas it would be appropriate to explore the definition of harmonised bail-in procedures and standards for cross-border conglomerates, including in particular debt-to-equity swaps;
Y. mivel noha a munkajog a tagállamok hatáskörébe tartozik, a csődtörvények hatással lehetnek a munkajogra, valamint mivel a fokozódó globalizáció és főleg a gazdasági válság kapcsán a fizetésképtelenség kérdését a munkajog szempontjából kell vizsgálni, hiszen a „munkavállalás” és a „munkavállaló” tagállamonként eltérő definíciói nem csorbíthatják a munkavállalók jogait fizetésképtelenség esetén; mivel ugyanakkor a fizetésképtelenség konkrét kérdése kapcsán felmerülő viták nem szolgálhatnak automatikusan ürügyként a munkajog uniós szintű szabályozására;
Y. whereas although employment law is the responsibility of the Member States, insolvency law can have an impact on employment law, and whereas in the context of increasing globalisation – and, indeed, of the economic crisis – the issue of insolvency needs to be considered from an employment-law perspective, as differing definitions of ‘employment’ and ‘employee’ in Member States should not undermine the rights of employees in the event of insolvency; whereas, however, any debate on the specific issue of insolvency should not automatically be a pretext for regulating employment law at EU level;
Z. mivel a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló 2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
Z. whereas the objective of Directive 2008/94/EC of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 on the protection of employees in the event of the insolvency of their employer
AA. mivel a részidős munkavállalók, a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók és a munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyban álló munkavállalók is kimondottan a 2008/94/EC irányelv hatálya alá tartoznak; mivel fizetésképtelenség esetén a nem szabványos munkaszerződéssel rendelkező munkavállalóknak is nagyobb védelmet kell biztosítani;
AA. whereas Directive 2008/94/EC explicitly includes in its scope part-time employees, employees with a fixed-term contract and employees with a temporary employment relationship; whereas greater protection in the event of insolvency should also be afforded to employees on non-standard contracts;
AB. mivel jelenleg nincs harmonizáció a hitelezők osztályozása tekintetében, ami csökkenti a bírósági eljárások kimenetelének kiszámíthatóságát; mivel ugyanakkor szükséges, hogy a munkavállalói követelések nagyobb prioritást kapjanak az egyéb hitelezők követeléseihez képest;
AB. whereas the current lack of harmonisation with regard to the ranking of creditors reduces predictability of outcomes of judicial proceedings; whereas it is necessary to increase the priority of employees' claims relative to other creditors' claims;
AC. mivel a 2008/94/EK irányelv alkalmazási köre, különösen a „fennálló követelések” értelmezése túl tág, ugyanis számos tagállam a díjazás szűk (például a végkielégítést, a jutalmakat, a költségtérítési rendszereket stb. nem tartalmazó) értelmezését alkalmazza, ami ahhoz vezethet, hogy jelentős mennyiségű követelést nem teljesítenek;
AC. whereas the scope of Directive 2008/94/EC, in particular the understanding of ‘outstanding claim’, is too wide, as a number of Member States apply a narrow definition of remuneration (e.g. excluding severance pay, bonuses, reimbursement arrangements, etc.) that can result in substantial claims not being met;
AD. mivel a „díjazás” és a „fizetés” fogalmának meghatározása a tagállamok hatásköre, feltéve, ha ragaszkodnak a munkavállalók közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség általános elveihez, oly módon, hogy minden olyan fizetésképtelenségi helyzetet, amely esetlegesen hátrányosan érinti a munkavállalókat, figyelembe vesznek annak érdekében, hogy a 2008/94/EK irányelv szociális célkitűzésének és a kártérítés meghatározandó küszöbértékeinek megfelelően kártalanítsák őket;
AD. whereas Member States are competent to define ‘remuneration’ and ‘pay’, provided that they adhere to the general principles of equality and non-discrimination between workers, with the result that any insolvency situation which is potentially prejudicial to the latter should be taken into account for the purposes of compensating them in accordance with the social objective of Directive 2008/94/EC and with threshold levels of compensation to be determined;
AE. mivel az Unión belül alkalmazott eltérő munkaszerződések, valamint az ilyen szerződések tagállamokon belüli sokfélesége miatt jelenleg lehetetlen uniós szinten meghatározni a „munkavállaló” fogalmát;
AE. whereas, due to employment contracts across the EU and the diversity of such contracts within Member States, it is currently impossible to seek to define ‘employee’ at European level;
AF. mivel a 2008/94/EK irányelv hatálya alóli mentességet a lehetőségekhez mérten el kell kerülni;
AF. whereas exemptions from the scope of Directive 2008/94/EC should be avoided as far as possible;
AG. mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedés alapjául a Parlament kérésének megfelelően részletes hatásvizsgálatoknak kell szolgálniuk;
AG. whereas the legislative action requested in this resolution should be based on detailed impact assessments, as requested by Parliament;
1. rész: A fizetésképtelenségi és a társasági jog meghatározott szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások
Part 1: Recommendations regarding the harmonisation of specific aspects of insolvency and company law
A fizetésképtelenségi eljárások megindítása egyes szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások
Recommendation on the harmonisation of certain aspects of the opening of insolvency proceedings
Az Európai Parlament javasolja azoknak a feltételeknek a harmonizálását, amelyek fennállása esetén a fizetésképtelenségi eljárás megindítható.
The European Parliament proposes harmonisation of the conditions under which insolvency proceedings may be opened.
Az Európai Parlament megítélése szerint irányelvben kell harmonizálni az eljárás megindításának vonatkozásait, a következők szerint:
The European Parliament considers that a directive should harmonise aspects of the opening of proceedings in such a way that:
– fizetésképtelenségi eljárás indítható olyan adósokkal szemben, akik természetes személyek, jogi személyek vagy társaságok;
– insolvency proceedings can be brought against debtors who are natural persons, legal entities or associations;
– a fizetésképtelenségi eljárásokat időben megindítják a nehézségekkel küzdő vállalkozás megmentésének lehetővé tétele érdekében;
– insolvency proceedings are initiated in a timely manner in order to allow a rescue of the troubled enterprise;
– fizetésképtelenségi eljárás indítható a fent említett adósok vagyona, a jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyok (pl. európai gazdasági egyesülés) vagyona, valamely leszármazott vagyona és valamely vagyonközösség vagyona tekintetében;
– insolvency proceedings can be opened concerning the assets of the above-mentioned debtors, the assets of entities without legal personality (e.g. a European Economic Interest Grouping), a descendant’s estate and the assets of a community of property;
– átmeneti fizetésképtelenség esetén saját védelmében minden vállalkozás kérheti fizetésképtelenségi eljárás megindítását;
– all companies can start insolvency proceedings in cases where the insolvency is temporary, in order to protect themselves;
– fizetésképtelenségi eljárás indítható egy jogi személy vagy egy jogi személyiséggel nem rendelkező jogalany megszűnése után is, amennyiben a vagyonfelosztás még nem történt meg, avagy amennyiben még rendelkezésre áll vagyon;
– insolvency proceedings can also be opened after the dissolution of a legal entity or of an entity without legal personality, as long as the distribution of the assets has not yet taken place, or in cases where assets are still available;
– a fizetésképtelenségi eljárást megindíthatja egy bíróság vagy egy másik illetékes hatóság a hitelező vagy az adós írásbeli kérelmére; az eljárás megindítására irányuló kérelem visszavonható az eljárást megindulásáig vagy a kérelem bíróság általi elutasításáig;
– insolvency proceedings can be opened by a court or other competent authority upon a written request of a creditor or the debtor; the request for the opening of the proceedings can be withdrawn as long as the proceedings have not been opened or the request has not been refused by a court;
– a hitelező akkor kérheti az eljárás megindítását, ha ehhez jogos érdeke fűződik, és hitelt érdemlően bizonyítja, hogy követelése van;
– a creditor may request the opening of proceedings if he/she has a legal interest therein and shows credibly that he/she has got a claim;
– az eljárás megindítható, ha az adós fizetésképtelen, vagyis nem tud eleget tenni fizetési kötelezettségeinek; ha a kérelmet az adós nyújtja be, az eljárás akkor is megindítható, ha fizetésképtelenség fenyeget, vagyis ha az adós fizetési kötelezettségeinek várhatóan nem fog tudni eleget tenni;
– proceedings can be opened if the debtor is insolvent, i.e. unable to satisfy the payment obligations; if the request is made by the debtor, the proceedings can also be opened if the debtor’s insolvency is imminent, i.e. if the debtor is likely not to be able to satisfy the payment obligations;
– ami az adós általi kötelező csődbejelentést illeti, az eljárást a kifizetések leállítása utáni egy és két hónap közötti időtartamon belül kelljen megindítani, amennyiben a bíróság még nem indított ideiglenes eljárást vagy nem tett más megfelelő intézkedést a vagyon biztosítására, és feltéve, hogy a fizetésképtelenségi eljárás költségeinek fedezéséhez elegendő vagyon áll rendelkezésre;
– as far as mandatory filing for bankruptcy by the debtor is concerned, the proceedings must be opened within a period of between one and two months after the cessation of payments if the court has not already initiated preliminary proceedings or other appropriate measures in order to protect the assets and provided that adequate assets are available to cover the costs of the insolvency proceedings;
– a tagállamok kötelesek olyan szabályokat megállapítani, amelyek révén a bejelentés elmulasztása vagy helytelen bejelentés esetén az adós felelősségre vonhatóvá válik, továbbá hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról is rendelkezniük kell.
– Member States are required to lay down rules rendering the debtor liable in the event of non-filing or improper filing, and to provide for effective, proportionate and dissuasive sanctions.
A követelések bejelentésének egyes szempontjaira vonatkozó ajánlások
Recommendation on the harmonisation of certain aspects of the filing of claims
Az Európai Parlament javasolja azoknak a feltételeknek a harmonizálását, amelyek fennállása esetén a fizetésképtelenségi eljárás keretében követelések jelenthetőek be.
The European Parliament proposes harmonisation of the conditions under which claims in insolvency proceedings are to be filed.
Az Európai Parlament megítélése szerint irányelvben kell harmonizálni a követelések bejelentésének szempontjait, a következők szerint:
The European Parliament considers that a directive should harmonise aspects of the filing of claims in such a way that:
– a ki nem elégített igények megállapításának időpontja a munkáltató fizetésképtelenségének beállta, vagyis az az időpont, amikor a fizetésképtelenségi eljárás megindítására irányuló kérelemről szóló határozat megszületett, vagy az az időpont, amikor az eljárás megindítását a költségek fedezetének hiánya miatt elutasították;
– the date for determining outstanding claims is the date on which the employer becomes insolvent, i.e. the date of the decision on the application to open insolvency proceedings or the date when the opening of proceedings was refused on grounds that the costs were not covered;
– a hitelezőknek meghatározott időn belül írásban kell követelésüket a felszámolónak bejelenteniük;
– creditors file their claim with the liquidator in written form within a certain period of time;
– a tagállamok kötelesek a fent említett időtartamot a csődhatározat közzétételének dátumától számított egy–három hónapban rögzíteni;
– Member States are required to fix the above-mentioned period of time within one to three months from the date of publication of the bankruptcy decision;
– a hitelező köteles iratokat benyújtani követelésének alátámasztására;
– the creditor is required to submit documentation in support of the claim;
– a felszámoló táblázatba foglalja az összes bejelentett követelést, és ezt a táblázatot a fizetésképtelenségi rendelet 2. cikke d) pontjának értelmében vett, hatáskörrel rendelkező bíróságon kell kifüggeszteni;
– the liquidator establishes a table of all claims filed and that table is displayed at the competent court within the meaning of point (d) of Article 2 of the Insolvency Regulation;
– a késedelmes bejelentéseket, vagyis a követelés bejelentésére megszabott határidőt elmulasztó hitelezők beadványait ellenőrizni kell, de ezek további költséggel járhatnak a szóban forgó hitelező számára.
– late filings, i.e. filings by a creditor who has missed the deadline for filing the claim, are to be verified but may entail additional costs for the creditor in question.
A megtámadási keresetek szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások
Recommendation on the harmonisation of aspects of avoidance actions
Az Európai Parlament javasolja a megtámadási keresetek szempontjainak a következők szerinti harmonizálását:
The European Parliament proposes harmonisation of aspects of avoidance actions in such a way that:
– a tagállamok jogszabályai lehetőséget biztosítanak az eljárás megindítása előtt végrehajtott és a hitelezőknek hátrányt okozó jogcselekmények megtámadására;
– the laws of the Member States provide for the possibility of challenging acts done before the opening of the proceedings which are detrimental to the creditors;