natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A 2011. december 6-án tartott háromoldalú megbeszélésen az EP tárgyalóküldöttségének többsége elismerte, hogy az elnökség és a Bizottság képviselői által adott magyarázatra – e rendkívül nehéz helyzetben nincs jobb megoldás – való tekintettel kénytelen volt elfogadni a tanácsi kompromisszumot, amely az egyetlen módja a jelenlegi TPK hátralevő éveire vonatkozó átmeneti megoldás elérésének.
At a trilogue organised on 6 December 2011, the EP negotiating team recognised, in its majority, that in view of the explanations given by the Presidency and Commission representatives on the absence of a better solution in this particularly difficult situation, it saw itself obliged to agree to the Council compromise as the only means for achieving a transitional solution for the remaining years of the current MFF.
A fenti érvek tükrében – amelyeket a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság többsége is osztott a 2011. december 12-i rendkívüli ülésen – az előadó javasolja a Tanács álláspontjának módosítások nélküli elfogadását azzal a céllal, hogy azt a EP plenáris ülése jelenlegi formájában (z úgynevezett „második előolvasatban”) végre elfogadhassa.
In view of those arguments, also shared by the majority of Members at the AGRI special meeting of 12 December 2011, your rapporteur suggests that the Council position should be accepted without amendments, so that it can finally be adopted in its current form at the EP Plenary (as a so-called early second reading).
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről
on a Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050
Mario Pirillo, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről
Mario Pirillo, Committee on Industry, Research and Energy
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről ............27
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............23
VÉLEMÉNY a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság részéről ...34
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...28
A BIZOTTSÁGI ZÁRÓSZAVAZÁS EREDMÉNYE................................................................40
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................35
– tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre ( COM(2011)0112 ), és az azt kísérő munkadokumentumokra ( SEC(2011)0288 ) és ( SEC(2011)0289 ),
– having regard to the Commission Communication ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ) and the accompanying working documents ( SEC(2011)0288 ) and ( SEC(2011)0289 ),
– tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvnek (MiFID) ( COM(2011)0652 ) és a piaci visszaélésről szóló irányelvnek (MAD) ( COM(2011)0651 ) az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere szerinti kibocsátási egységek tekintetében történő átdolgozására ( COM(2011)0656 ) és módosítására irányuló javaslatokra,
– having regard to the proposals to recast ( COM(2011)0656 ) and amend the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID) ( COM(2011)0652 ) and the Market Abuse Directive (MAD) ( COM(2011)0651 ) with regard to emission allowances under the EU’s ETS,
– tekintettel az Európai Tanács 2011. október 23-i ülésének következtetéseire,
– having regard to the conclusions of the European Council meeting of 23 October 2011,
– tekintettel az EUMSZ 9. cikkére (szociális záradék),
– having regard to Article 9 TFEU (the 'social clause’),
– tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére ( A7-0033/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0033/2012 ),
A. mivel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének mintegy 90 részes fele, beleértve feltörekvő gazdaságokat is, akik együttesen a globális kibocsátások több mint 80%-áért felelősek, egyoldalú nyilatkozatokat tettek a gazdaság teljes vertikumában történő, számszerűsített kibocsátáscsökkentési célkitűzésekkel kapcsolatban, jóllehet ezek nem kötelező érvényűek;
A. Whereas some 90 parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, including emerging economies, which are collectively responsible for more than 80 % of global emissions, have made unilateral declarations of quantified economy-wide emission reduction objectives, albeit not legally binding;
B. mivel az Európai Parlament és az Európai Tanács bejelentette azon törekvését, hogy 2050-ig biztosítani kívánja az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 80–95%-kal történő csökkentését; rámutat arra, hogy a 2009 és 2050 közötti lineáris ütemű csökkentés 2020-ra az 1990-es szintekhez képest 34–38%-os csökkentési céltartományt jelölne ki;
B. whereas the European Parliament and the European Council have declared their ambition to secure an 80 to 95 % level of reduction in greenhouse gas emissions by 2050; points out that a linear trajectory between 2009 and 2050 would result in a 2020 target in the range of 34-38 % as compared to 1990;
C. mivel az Európai Uniónak konkrét kibocsátáscsökkentési célokban kell megállapodnia, hogy alapot és keretet biztosítson a szükséges jogalkotási aktusokhoz és egyéb intézkedésekhez;
C. whereas the European Union must agree specific targets for emission reductions to provide the basis and framework for the necessary legislative acts and other measures;
D. mivel az ütemtervben bemutatottak alapján a 2020-ra előirányzott, az éghajlatra vonatkozó jelenlegi 20%-os cél – amelynek több mint a felét el lehetne érni a nem hazai kibocsátáskompenzációval – nem költséghatékony pályán halad afelé, hogy 1990-hez képest 2050-re 80%-kal csökkentsék a kibocsátást; mivel a 80% az IPCC által az iparosodott országok számára szükségesnek ítélt és az Európai Tanács által az EU 2050-re elérendő céljául kitűzött 80–95%-os tartomány alsó határát jelenti;
D. whereas the Roadmap demonstrates that the current 20 % climate target, of which more than half could be achieved through non-domestic offsets, is not on a cost-effective pathway towards a 80 % reduction in 2050 as compared to 1990; whereas 80 % is on the low end of the 80-95 % range which the IPCC considered necessary for industrialised countries, and which the European Council adopted as the EU target for 2050;
E. mivel az iparnak – a hosszú távú beruházások végrehajtása érdekében – tisztában kell lennie a szabályozói biztonság, a nagyratörő célértékek és a jól megtervezett finanszírozási mechanizmusok által is támogatott alacsony szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó uniós stratégiával;
E. whereas industry needs to have a clear picture of the EU’s low-carbon strategy, which must also be backed up by regulatory certainty, ambitious targets and well-designed funding mechanisms, with a view to making long-term green investments;
F. mivel a tagállamok érdeke a külföldi, főként politikailag problematikus országokból történő energiaellátástól való függőség csökkentése;
F. whereas it is in the interests of Member States to reduce their dependence on foreign energy suppliers, especially from politically problematic countries;
G. mivel a Nemzetközi Energiaügynökség számításai szerint a 450 ppm-es forgatókönyv alapján a 2035-ig engedélyezett, energiához kapcsolódó teljes szén-dioxid-kibocsátások négyötödét már a meglévő tőkeállomány leköti;
G. whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO 2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
H. mivel értékelésre és ellenintézkedésekre van szükség az abból eredő kockázatok tekintetében, hogy elégséges globális erőfeszítés hiányában a hazai fellépés a piaci részesedés máshol található, kevéssé jövedelmező létesítmények felé történő eltolódását eredményezi, ami világszerte növekvő kibocsátást, azaz CO 2 -kibocsátás-áthelyezést eredményez;
H. whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
I. mivel a Stern-jelentés becslése szerint az éghajlatvédelmi intézkedések elmaradásának költségei évente a globális GDP legalább 5%-ának megfelelő veszteséget jelentenek;
I. whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
J. mivel a biomassza energiaforrásként történő előállítása és fogyasztása jellegéből adódóan nem szénsemleges;
J. whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
K. mivel a „társadalmi hatásvizsgálati” eszköz felhasználásával figyelembe kell venni a társadalmi szempontokat;
K. whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
4. úgy véli, hogy az intézkedéseket összehangolt, költséghatékony és eredményes módon kell végrehajtani, teret hagyva a tagállamok egyéni sajátosságainak;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
8. sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be a javasolt pálya tagállami szintű megvalósulásával kapcsolatos költség-haszon elemzést, figyelembe véve az eltérő technológiai fejlettségből adódó nemzeti körülményeket, a szükséges beruházásokat (és társadalmi elfogadottságukat), valamint a lehetséges globális körülmények szélesebb skáláját;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
A nemzetközi dimenzió
The i nternational dimension
12. megjegyzi, hogy a fenntartható tudományos és technológiai innováció Európából a világ más részeire tevődik át, ami ahhoz vezethet, hogy az EU elveszíti technológiai vezető szerepét ezen a területen, és e technológiák és a kapcsolódó késztermékek nettó importőrévé válik; kiemeli ezért az európai hozzáadott érték jelentőségét különösen az energiahatékonysági és megújulóenergia-termékek és technológiák fejlődése és belföldi termelése szempontjából;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
17. hangsúlyozza, hogy a globális és európai szintű éghajlat-politikai intézkedések késleltetése nemcsak a 2050-es célkitűzések elérése vonatkozásában eredményezne magasabb költségeket a nagy szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való további beruházások elmaradása és a lassabb technológiai ismeretszerzés miatt, hanem azért is, mert az EU elveszítené innovatív vezető szerepét a kutatásban, a munkahelyteremtésben és a környezetkímélőbb fenntartható gazdaság eléréséhez nyújtott iránymutatásban;rámutat továbbá arra, hogy ha 2020 tekintetében késedelem lesz a fellépések terén, akkor az 2030 és az azt követő évek tekintetében a mérséklési potenciál csökkenését eredményezi;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
20. elismeri, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere az ipari kibocsátások csökkentésének és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos beruházások ösztönzésének legfőbb, ám nem egyedüli eszköze; megjegyzi, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer további fejlesztésére van szükség; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét egészítsék ki technológiai és innovációs alapú megközelítéssel a szükséges jelentős csökkentések megvalósítása érdekében;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
a) a kibocsátáskereskedelmi rendszer átalakítása a harmadik szakasz megkezdése előtt, a hiány helyreállítása érdekében jelentős mennyiségű kibocsátási egység elkülönítésével, ezáltal lehetővé téve, hogy teljesüljön az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos beruházásokra irányuló ösztönzők biztosításának eredeti célkitűzése, és megvalósuljanak az energiahatékonysági intézkedések, majd ezt követően egy olyan jogalkotási aktus előterjesztésével, amely lehetővé teszi az ilyen kibocsátási egységek megszüntetését,
(a) recalibrating the ETS before the commencement of the third phase, by setting aside a significant amount of allowances so as to restore scarcity, thus allowing the original objective of providing incentives for investments in low-carbon technologies and energy efficiency measures to be met, and thereafter proposing a legislative act to enable such allowances to be eliminated;
b) jogszabály előterjesztése a lehető legkorábbi időpontban az 1,74%-os éves lineáris csökkentési követelmény módosítsa érdekében a 2050. évi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési cél követelményeinek teljesítéséhez,
(b) proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO 2 reduction target;
c) a közlekedés bevonása a kibocsátáskereskedelembe az innováció és az energiahatékonyság ezen ágazatbeli fokozása, a költségek hatékonyabb internalizálása és a különböző közlekedési módok közti egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében,
(c) including transport in emissions trading, so as to step up innovation and energy efficiency in that sector, internalise costs more effectively, and create a level playing field between the various transport modes;
d) a lehető legkorábbi időponttól kezdve a kibocsátásáthelyezés elkerülése érdekében az árverési minimumárnak a szénnek a jelenlegi jogszabályok elfogadásakor megállapított árszintje alatt történő megállapítása, ugyanakkor mégis olyan szinten, hogy az biztonságérzetet adjon a hosszú távra beruházó vállalatok számára,
(d) establishing, from the earliest possible date, a reserve price for auctions of allowances, with that price being set at a level which is below the carbon price envisaged when the current legislation was approved so as to avoid carbon leakage, but is sufficient to provide reassurance for firms making long-term investments;
e) a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli kereslet ösztönzése olyan javaslatok által, amelyek célja a fosszilis üzemanyagok használatából származó, a nemzetközi versenynek közvetlenül nem kitett távhő- és a közlekedési ágazatból, illetve a tengeri hajózási ágazatból eladott kibocsátások bevonása,
(e) stimulating demand within the ETS by proposing extensions to include emissions from fossil fuels sold from the heat and transport sectors that are not directly exposed to international competition, as also from the maritime shipping sector;
f) intézkedések a lényeges információk bevitelének fokozására és a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke átláthatóságának növelésére a hatékonyabb nyomon követés és értékelés lehetővé tétele érdekében,
(f) taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
g) a kiegyenlítő mechanizmusok használatának további tökéletesítése, például Európának a HFC-k terén működő ipari versenytársait támogató kiegyenlítő mechanizmusokhoz való hozzáférés korlátozása révén,
(g) further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe’s industrial competitors, as in the area of HFCs;
h) mindazonáltal annak biztosítása, hogy a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett iparágaknak ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek mennyisége a fent említett intézkedések egyikének következtében se csökkenjen a referenciaérték elérése érdekében;
(h) ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances allowed for free for the carbon leakage industry in order to meet the benchmark;
29. felhívja a Bizottságot, hogy tegye közzé a globális szén-dioxid-kibocsátáshoz az EU által 1990 óta teljesített tényleges hozzájárulással kapcsolatos adatokat, figyelembe véve a most már máshol gyártott termékek fogyasztását;
Calls on the Commission to publish details of the EU’s real contribution to reducing global CO 2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
31. egyetért a Bizottságnak azzal az álláspontjával, hogy a határokon hozott kiigazító intézkedéseket vagy a behozatalnak az ETS-be való felvételét az érintett ágazatok részére való teljes körű árverezéssel kellene kombinálni;sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen elemzést azokról az ágazatokról, amelyek esetében a kibocsátási egységek ingyenes kiosztása nem képes megakadályozni a CO 2 -kibocsátás-áthelyezést; javasolja, hogy a Bizottság terjesszen elő javaslatokat a határokon alkalmazandó kiigazító intézkedésekre vonatkozóan, amelyek előírnák ezen ágazatok termékeinek importőrei számára ugyanannyi kibocsátási egység megvételét, mint amennyire abban az esetben lett volna szükség, ha a termék az EU-ban készült volna;
Concurs with the Commission’s view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage; recommends that the Commission put forward proposals for border adjustment measures requiring importers of products in these sectors to purchase allowances equivalent to those which would have been required if the product had been manufactured in the EU;
41. kéri a Bizottságot, hogy az energiahatékonyság előmozdítása során hozzon különleges intézkedéseket a fogyasztók és az energiaszolgáltatók között előforduló negatív ösztönzők kezelésére;
Calls on the Commission, when promoting energy efficiency, to establish specific measures in order to tackle the reverse incentives that occur between the consumers and the distributors of energy;
43. felhívja a figyelmet arra, hogy az EU és a tagállamok az építőipar és a közlekedés terén nem fektetettek be eleget a CO 2 -kibocsátás csökkentésére vagy az energiahatékonyság növelésére irányuló intézkedésekbe; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy rendeljenek több forrást az épületek és a városi központi fűtési és hűtési hálózatok energiahatékonyságának növelésére irányuló intézkedésekhez, mind a jelenlegi pénzügyi terv felülvizsgálata során, mind pedig a jövőbeli többéves pénzügyi keretben;
Draws attention to the fact that the EU and the Member States have not invested sufficiently in measures to reduce CO 2 emissions or to increase energy efficiency in the fields of construction and transport; calls on the Commission and the Member States to allocate increased funding to measures to increase the energy efficiency of buildings and of centralised urban heating and cooling networks, both in the context of the review of the current Financial Perspective and under future Multiannual Financial Frameworks;
Megújuló energia
Renewable e nergy
Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás
Carbon capture and storage
Nemzeti és ágazatspecifikus ütemtervek
National and s ector -s pecific r oadmaps
71. emlékeztet arra, hogy a világ primerenergia-szükséglete 2035-ig több mint 30%-kal fog nőni, ezzel fokozva az energiaforrások iránti globális versenyt;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
79. ragaszkodik ahhoz, hogy a „zöld gazdaság” számára nyújtandó uniós támogatás ismerje el az erőforrás-felhasználás hatékonyságának jelentős javítására és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének előmozdítására, illetve az EU 2020 stratégia környezetbarát munkahelyek létrehozására irányuló célkitűzéseinek elérésére szolgáló, meglévő iparágak által történő beruházások fontosságát; hangsúlyozza, hogy egy zöldebb gazdaságnak valamennyi ágazatban támogatnia kell a versenyképességet és az innovációt azáltal, hogy olyan területekre összpontosít, ahol a fejlesztések gazdaságilag hatékonyabbak, környezeti szempontból pedig hatásosabbak;
Insists that EU support for the ‘green economy’ should recognise the importance of investment by existing industries used to significantly improve the efficiency of resource use and reduce CO 2 emissions and to reach the EU 2020 Strategy targets on green jobs creation; underlines that a greener economy should support competitiveness and innovation in all sectors by focusing on areas where improvements are more economically efficient and more environmentally effective;
92. kéri a tervezett új közlekedési infrastrukturális beruházások ütemtervben meghatározott prioritásainak tiszteletben tartását, mivel fennáll annak a veszélye, hogy a Bizottság által a 2010–2030 közötti időszakra kért 1,5 trillió eurót nem az alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó megfelelő prioritásokra fordítják; ezért hangsúlyozza, hogy környezetbaráttá kell tenni az Unió infrastrukturális költségvetését, különös tekintettel a strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra;
Calls for consistency with the Roadmap priorities to be ensured for the envisaged new transport infrastructure investments, recalling that the € 1.5 trillion over the next two decades between 2010-2030 requested by the Commission risk not to be channelled into adequate low-carbon priorities; stresses, therefore, the need to ‘green’ the EU’s infrastructure budget, especially in relation to the Structural Funds and the Cohesion Fund;