natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. mivel az EU-ra a többközpontú fejlődés jellemző, és sokféle különböző méretű, heterogén lehetőségekkel és erőforrásokkal bíró várossal és városi övezettel rendelkezik, úgy véli, hogy problematikus lenne a „városi térségek” és tágabb értelemben a „városi” jelző közös meghatározását pusztán statisztikai alapokon elfogadni, mivel nehéz egy kalap alá hozni a tagállamokban és a régiókban fennálló helyzetek sokféleségét, és úgy véli, hogy a városi térségek kötelező meghatározását és kijelölését a szubszidiaritás elvével összhangban és közös európai jellemzők alapján a tagállamokra kell bízni; mivel meg kell vizsgálni, hogy egy funkcionális megközelítés miként vezethet a „városi” fogalom egységes meghatározásához, és ezzel miként teremthetők meg a feltételek az uniós politika városi dimenziójának világos jogszabályi fogalommeghatározásához; mivel továbbá hasznosnak bizonyulna a városi dimenzió funkcionális alapú definíciója, különösen a kohéziós politika összefüggésében,
A. whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of "urban" and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
B. mivel az EU politikái révén hozzájárul a városi övezetek fenntartható fejlődéséhez, és mivel szem előtt kell tartani, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a nemzeti városfejlesztési politikán túl meghatározzák az európai városfejlesztési politikát is,
B. whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
C. mivel a városok aktívan hozzájárulnak az európai uniós politikák kialakításához, és fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtásában; továbbá mivel az európai uniós politikák és különösen a kohéziós politika városfejlesztési dimenziójának figyelmen kívül hagyása veszélyezteti az Európa 2020-célkitűzések elérését,
C. whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,
D. mivel a városok sajátos építészeti és kulturális lehetőségeket kínálnak, valamint jelentős társadalmi integrációs erővel bírnak, és mivel a kulturális sokszínűség megőrzése révén, valamint a központ és a peremterületek közötti állandó kapcsolat fenntartásával hozzájárulnak a társadalmi egyensúlyhoz;
D. whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
E. mivel az URBAN kezdeményezések tapasztalataira építve a városfejlesztési cselekvéseket integrálták („általánosan érvényesítették”) a konvergenciára és regionális versenyképességre irányuló szabályozási keretbe és a foglalkoztatási célkitűzésekbe a 2007–2013 közötti programozási időszakban; mivel a politika általános érvényesítése egyértelműen bővítette a városok számára rendelkezésre álló finanszírozást; mivel a források koncentrálásának elősegítése érdekében az operatív programokon belül azonosítani kell a világosan meghatározott városfejlesztési célkitűzéseket,
E. whereas, building on the experience of the URBAN initiatives, urban actions have been integrated (‘mainstreamed’) into the regulatory framework for the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives in the 2007-2013 programming period; whereas this mainstreaming has clearly expanded the funding available for cities; whereas clearly defined urban development objectives should be identified within the operational programmes to help concentrate resources,
F. mivel a szubszidiaritás – az EUMSZ szerinti megerősített és kibővített formájában –, valamint a többszintű kormányzás és a jobban meghatározott partnerségi elv létfontosságú elemei valamennyi uniós politika megfelelő végrehajtásának, és mivel a helyi és regionális hatóságok erőforrásainak és hatásköreinek bevonását ennek megfelelően meg kell erősíteni,
F. whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
G. mivel az utóbbi évek gazdasági válsága fokozta az egyenlőségeket és a társadalmi kirekesztést a kiterjedt nagyvárosi peremterületeken; mivel a helyi hatóságoknak gyakorlati intézkedéseket kell végrehajtaniuk a válság ellensúlyozására a szegénység elleni küzdelem, valamint a társadalmi kohézió és a foglalkoztatás támogatása érdekében,
G. whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
H. mivel a városokban folytatott gazdasági tevékenység serkentésén alapuló fejlesztési politika számos esetben nem érte el a kívánt ösztönző hatást, és ezért korlátozott eredménnyel járt a környező területeken, és nem segítette elő az integrált fejlődést,
H. whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
I. mivel a városok gazdagságuktól vagy gazdasági erejüktől függetlenül sajátos problémákkal szembesülhetnek, például szélsőséges társadalmi egyenlőtlenséggel, szegénységgel, kirekesztéssel és néhány negyedben magas munkanélküliséggel, amelyek a kohéziós politika támogatásával enyhíthetők, illetve megszüntethetők,
I. whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
J. mivel a politikai végrehajtás egyszerűsítése, beleértve az irányítási és ellenőrzési mechanizmusokét is, segít javítani a hatékonyságot, csökkenteni a hibák arányát, felhasználóbarátabbá tenni a politika szerkezetét és javítani a láthatóságot; mivel folytatódnia kell az egyszerűsítési erőfeszítéseknek, és azokat a nemzeti és regionális eljárások egyszerűsítésének kell kísérnie, hogy a városi területek képviselői megfelelő irányba terelhessék és jobban kezelhessék az európai források hasznosítását,
J. whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
1. megjegyzi, hogy az európai városfejlesztési menetrend egyrészt magában foglalja az európai uniós politikák városfejlesztési dimenzióját, különösen a kohéziós politikát, másrészről pedig az egyes tagállamok városfejlesztési politikáinak összehangolását célzó európai szintű erőfeszítések kormányközi vonulatát, amely informális miniszteri találkozók keretében az egymást követő tanácsi elnökségek koordinálása és a Bizottság aktív hozzájárulása mellett történik; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy a helyi önkormányzatokat alaposabban kellene tájékoztatni és jobban be kellene vonni a kormányközi folyamatokba; javasolja a két szint közötti koordináció megerősítését és a helyi önkormányzatok fokozottabb bevonását; hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a közigazgatási hatóságok határozatait és fellépéseit, közösségi és nemzeti szinten egyaránt;
Notes that the European Urban Agenda comprises on the one hand the urban dimension of EU policies, in particular cohesion policy, and on the other hand the intergovernmental strand of European-level efforts to coordinate the urban policies of Member States, the latter being implemented through informal ministerial meetings with coordination by successive Council Presidencies and the active contribution of the Commission; takes the view in this context that local governments should be better informed of, and more strongly involved in, the activities of the intergovernmental strand; recommends closer coordination between the two levels and closer involvement of local government; stresses the need to improve coordination of the decisions and actions of administrative authorities at both European and national level;
Helyi igények és/kontra európai prioritások
Local Needs and/vs. European Priorities
7. azt javasolja, hogy a kohéziós politika városi dimenziója, amelyhez iránymutatásként az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló stratégiai koncepció szolgál, hármas célra összpontosítson: először is a városi övezetek alapvető fizikai infrastruktúrájának kifejlesztésére mint a növekedés előfeltételére az európai gazdasági fejlődéshez és a gazdasági alap diverzifikálásához, valamint az energetikai és környezeti fenntarthatósághoz való potenciális hozzájárulásuk teljes kihasználása érdekében, különös tekintettel a városközpontok levegőminőségének megőrzésére és javítására; anélkül, hogy a folyók kárt szenvednének; másodsorban a városi övezetek gazdasági, társadalmi és környezeti jellemzőinek az infrastruktúrába és a szolgáltatásokba való beruházás révén történő, technológiai fejlődésen alapuló modernizálásának elősegítésére, szorosan kapcsolódva az egyedi regionális követelményekhez; végül pedig a városi övezetek rehabilitációjára az ipari területek és szennyezett földterületek újrahasznosítása révén, mindeközben szem előtt tartva a városi és vidéki területek közötti összeköttetések szükségességét, az inkluzív fejlődés előmozdítása érdekében, az Európa 2020 stratégiával összhangban;
Recommends that the urban dimension of Cohesion Policy, taking as a guideline the strategic concept of serving smart, sustainable, inclusive growth, should focus on a threefold objective: first, to help urban areas develop their basic physical infrastructure as a precondition for growth in order fully to exploit their potential contribution to economic growth in Europe, diversification of the economic base and energy and environmental sustainability, in particular with a view to maintaining and improving air quality in urban centres; without detriment to rivers; second, to help urban areas modernise their economic, social and environmental characteristics through smart investment in infrastructure and services based on technological advancements and closely related to specific regional, local and national requirements; thirdly, to regenerate urban areas by reclaiming industrial sites and contaminated land, while bearing in mind the need for links between urban and rural areas with a view to promoting inclusive development, in line with the Europe 2020 Strategy;
Többszintű kormányzás és a partnerség elve
Multi-level Governance and Partnership Principle
Felelősségi körök átruházása
Sub-delegation of responsibilities
Integrált stratégiai tervezés
Integrated strategic planning
22. úgy véli, hogy a városi övezetek lényeges szerepet játszanak a makro-regionális stratégiák végrehajtásában és a funkcionális földrajzi régiók létrehozásában;
Considers that urban areas have an essential role to play in the implementation of macro-regional strategies and the establishment of functional geographical entities;
Átfogó pénzügyi tervezés
Comprehensive financial planning
29. úgy véli, hogy a városi övezetek dinamizmusa a különböző európai pénzügyi eszközök hatékony szinergiáival tovább fokozható, különösen a kutatás és innováció terén;
Believes that the dynamism of urban areas can be stimulated by effective synergies between the various European funding instruments, particularly as regards research and innovation;
A jelentés céljai és tartalma
The goals and substance of the report
A jelentés célja, hogy biztosítsa „Az új programidőszak kohéziós politikájának városi dimenziójáról” szóló előző jelentés nyomon követését, és egyúttal beszámoljon az európai városfejlesztési menetrend legfrissebb fejleményeiről.
The purpose of this report is to follow up the previous 'Urban dimension of cohesion policy in the new programming period' report while reflecting the latest developments of the European Urban Agenda.
2009 óta ennek a kérdésnek az alakulásához számos új adalék érkezett, az elkövetkező hetekben pedig még továbbiak várhatók.
Since 2009, there have been several new inputs into the evolution of this issue and others are expected in the weeks to come.
A jelentés a kohéziós politika városi dimenziójának számos olyan szempontjára tér ki, amelyek a Regionális Fejlesztési Bizottság szerint kulcsfontosságúak, illetve kihívást jelentenek a jövőbeni kohéziós politika szempontjából, amely politikának az uniós városok irányában teljes értékű, hatékony politikává kell válnia.
The report covers several aspects of the Urban dimension of Cohesion Policy that the Committee on Regional Development identifies as crucial or challenging for the future Cohesion Policy which is to become a fully-valued and effective policy towards the EU cities.
A kérdések meghatározása
Definition issues
Európában mintegy 5000 olyan város található, amelynek népessége 5000 és 50 000 között van, és közel 1000 olyan város van, amelynek népessége meghaladja az 50 000-et.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Európát a területi sokszínűség és a többközpontú fejlődés jellemzi, a viszonylag sűrű városi hálózat kevés nagyvárost foglal magában.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
Az Európai Unión belül az embereknek csupán 7%-a lakik ötmilliósnál nagyobb nagyvárosban, szemben az Egyesült Államokkal, ahol ez az arány 25%
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Az Európai Közösségek Bizottsága, „Zöld könyv a területi kohézióról: Előnyt kovácsolni a területi sokféleségből”, Brüsszel, 2008. .
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Az európai nagyvárosok helyzetéről szóló jelentés
According to the State of European Cities Report
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 (Az európai nagyvárosok helyzetéről szóló jelentés: adalék az európai városokra vonatkozó felméréshez) elérhető az alábbi linken: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf szerint a városi népesség növekedésének aránya Spanyolországban volt a legmagasabb, ahol egyes városi övezetekben 2%-os vagy annál magasabb éves növekedési arányt mértek.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Írország, Finnország és Görögország városaira is az EU-n belüli közel legnagyobb népességnövekedés volt a jellemző.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Ezzel egy időben ugyanakkor Közép- és Kelet-Európa számos városi övezetében általános népességcsökkenés zajlik.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Számos kísérlet született a „városi terület” közös értelmezése érdekében: az ENSZ
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , az OECD
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , the OECD
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 és az egyes országok is alkottak definíciókat.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
E meghatározások legtöbbje – ha nem mindegyike – a népesség méretére és sűrűségére vonatkozó statisztikai adatokon alapszik.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Mivel kétségtelenül nagy különbségek vannak az egyes országok népességének eloszlása tekintetében, ezért az európai intézmények ez idáig az Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF által az európai regionális és városi statisztikák gyakorlati útmutatójában elfogadott megközelítést alkalmazták, amely négy szintű területi egységet különböztet meg, amelyre vonatkozóan a megfigyeléseket összegyűjtik.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Ezek a központi városrész, a nagyobb városi övezetek, kilenc főváros városmagja – amely esetében az adminisztratív városrész nem eredményezett összehasonlítható területi egységeket –, és végül a nagyvárosi kerületek.
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Bár az Eurostat meghatározása teljes mértékben alkalmazható statisztikai célokra, figyelembe véve a fennálló különbségeket és a különféle megközelítéseket, rendkívül nehéznek tűnik a kohéziós politika keretén belül a „városi terület” közös, egyértelmű meghatározásának kialakítása és ezért a meghatározás kérdését a szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamokra kell bízni.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Történelmi fejlődés
Historical evolution
Történelmileg a városok fejlődése a strukturális intézkedések fő vonulatával párhuzamosan alakult.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
1990 óta léteznek városi kísérleti projektek.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
1994 óta működik az URBAN közösségi kezdeményezés programja, amely lehetővé teszi az integrált helyi fejlődési modellek ösztönzését.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Míg az előző programozási időszak alatt az egyes városi kezdeményezések számára külön forrásokat biztosítottak, a 2007–2013-as időszakban ez már nem volt érvényes.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
A strukturális alapokat irányító új szabályozás elfogadását követően a városfejlesztési politikát a kohéziós, a regionális versenyképességi és a munkahely-teremtési célokba foglalták bele, ezáltal is hangsúlyozva az Unió szempontjából a kohéziós politika ezen aspektusának jelentőségét.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
A nemzeti stratégiai referenciakeret és az operatív programok kialakítása során a tagállamokat ösztönözték, de nem kötelezték arra, hogy stratégiai prioritásként illesszék bele azokba a fenntartható városfejlesztést.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
A városoknak és a városi agglomerációknak az európai gazdasági rendszerben betöltött jelentőségét figyelembe véve azonban ennek elmulasztása jelentősen akadályozna minden olyan tervet, amelynek segítségével dinamikus szereplőkké válhatnának az Unió ezen célok elérése érdekében tett erőfeszítései során.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
A jelenlegi felülvizsgált szabályozás lehetővé teszi az irányító hatóságok számára, hogy a városfejlesztésre elkülönített források kezelése során a köz- és magánszféra közötti partnerségek számos fajtájával éljenek.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Ezért a strukturális alapok olyan pénzügyi tervezési műveleteket is finanszírozhatnak, mint a kockázati tőkealapok, a garanciaalapok és a hitelalapok.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Az Európai Bizottság és az EBB három pénzügyi eszközt fejlesztettek ki, melyek a JEREMIE
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
A vállalkozások beindításának, valamint a mikrovállalkozások és kkv-k fejlesztésének finanszírozását segíti elő. , a JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
A nagyobb projektek előkészítését támogatja. és a JESSICA
Supports the preparation of major projects and JESSICA
A pénzügyi tervezést támogatja a városfejlesztés területén. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
A városfejlesztés szempontjából a legnagyobb jelentőséggel a JESSICA kezdeményezés (a fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés) bír.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) represents the greatest interest for urban development.
Célja a rendelkezésre álló pénzügyi erőforrások révén multiplikátor hatás elérése.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.