natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- a szolidaritás és a felelősség elveinek védelme és alkalmazása;
- defence and implementation of the principles of solidarity and responsibility;
- a szolgáltatásokat használó tagok érdekeinek összehangolása a közérdekkel;
- coincidence of the interests of user members and the general interest;
- a tagok által gyakorolt demokratikus irányítás;
- democratic control by members;
- az önkéntes és nyitott tagság;
- voluntary and open membership;
- az önálló tevékenységszervezés és az állami hatóságokkal szembeni függetlenség;
- self-management and independence of public authorities;
- a többletbevételek jelentős részének a fenntartható fejlődési célkitűzések, a tagoknak nyújtott szolgáltatások és a közérdek céljaira történő mozgósítása.
- mobilisation of the bulk of surpluses in pursuit of the aims of sustainable development, the interests of services to members and the general interest.
Mindezek ellenére a szociális gazdaság intézményi szinten kevéssé van jelen, és európai szinten is kevés, vagy semmilyen támogatottságot nem élvez.
However, the social economy is under-represented at institutional level and little recognised or supported, if at all, at European level.
A szociális gazdaság tagállamonként más-más elnevezéseket takar – például „szolidáris gazdaság”, „harmadik szektor”, „harmadik platform” vagy „harmadik rendszer” –, de Európa-szerte szociális gazdasági tevékenységnek tekinthetők az azonos jellemzőkkel bíró tevékenységek.
The social economy covers a range of terms used in the various Member States such as ‘the solidarity economy’, ‘third sector’, ‘platform’ or even ‘third system’, and activities throughout Europe sharing the same features may be termed social economy activities.
A jelentés ajánlásai
Recomme ndations of the re port
A szociális gazdaság európai megközelítése: a fogalom elismerése
A European approach to the social economy : recognition of the concept
A szociális gazdaság hozzájárul az EU foglalkoztatási politikájának négy fő célkitűzéséhez: az aktív népesség „foglalkoztathatóságának” javításához; a vállalkozó szellem előmozdításához, nevezetesen a helyi szintű munkahelyteremtés révén; a vállalkozások és munkavállalóik alkalmazkodási képességének javításához a munkaszerveződés modernizálása révén; valamint az esélyegyenlőségi politika megerősítéséhez, nevezetesen olyan állami politikák kidolgozása révén, amelyek elősegítik a családi és szakmai élet összeegyeztetését.
The social economy helps to fulfil the four main aims of EU employment policy: improving the ‘employability’ of the active population; promoting the entrepreneurial spirit, particularly by creating jobs at the local level; improving the ability of enterprises and their workers to adapt, notably by modernising the organisation of work; strengthening equal opportunities policy, particularly by developing public policies that enable conciliation between family life and work.
A szociális gazdaság vállalkozásai alapvető társadalmi hozzáadott értéket teremthetnek az európai társadalom gazdasági növekedésében való részvételük, a vállalkozások demokratikus működésének a felhasználók/tagok és munkavállalók bevonásával történő javítása és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása és a közelségi szolgáltatások megvalósítása révén.
Social economy enterprises can provide fundamental societal added value by participating in the economic grow of European society, improving the democratic functioning of the business world through the participation of users/members and employees and implementing the concepts of the corporate social responsibility and of locally rooted services.
A szociális gazdaság foglalkoztatáspolitikához való fenti hozzájárulása nem korlátozódik pusztán a munkahelyteremtésre.
This contribution by the social economy to employment policy is not confined to job creation as such.
Az általa létrehozott munkahelyek a munkavállalók részére szociális biztonságot, képzéshez való jogot, szakmai fejlődési lehetőségeket, valamint megfelelő tevékenységekben érvényesülési lehetőségeket is nyújtanak.
The jobs it creates provide employees with social security, a right to training, career development, and opportunities in suitable activities.
Végezetül fontos megemlíteni, hogy a helyi kötődésből és az aktív részvétel ösztönzéséből adódóan, a szociális gazdaság hozzájárul a társadalmi kohézió és az aktív polgári magatartás célkitűzéseihez is.
Finally, it is important to relate the social economy to the objectives of social cohesion and active citizenship, taking into account its local roots and its role in encouraging active participation.
E tevékenységek olyan társadalmi hálókat hoznak létre, amelyek jelentősége egyre nő fokozottan elszigetelt és kirekesztő világunkban.
Such activities tend to activate social networks that are all the more important in a world where isolation and exclusion are on the increase.
Világos jogállás: a szociális gazdaság jogi elismerése
Clear legal status : legal recognition
A „szociális gazdaság” fogalma elismerésének az egyes szereplők jogi elismerésével kell párosulnia.
This conceptual definition of the social economy should be backed up by legal recognition of its components.
A jelentés második ajánlása a szövetségek, alapítványok és kölcsönös társulások európai statútumának elfogadására vonatkozik.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
Jóllehet a szociális gazdaság vállalkozásait gyakran kezelik a tőkevállalkozásokkal azonos alapon, az előbbiek helyzetét hátrányosan befolyásolja, hogy nem rendelkeznek az összeurópai szinten való fellépéshez szükséges jogi eszközökkel, és így igazságtalan feltételek mellett versenyeznek.
While social economy enterprises are often regarded as being on a par with capital enterprises, they are handicapped by a lack of legal instruments to act at pan-European level and consequently have to face unfair competition.
Az európai statútumok révén orvosolni lehetne az ilyen típusú vállalkozások láthatóságának hiányát az európai és nemzetközi jogszabályok megalkotásakor.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
A jelentés harmadik ajánlása a szociális gazdasághoz és az általa létrehozott munkahelyekhez kapcsolódó statisztikai törekvések fokozására, valamint a szociális gazdasággal kapcsolatos nemzeti tapasztalatok sokféleségének jobb megértésére irányul.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
E törekvések támogatása érdekében az Európai Unió valamennyi tagállamában ki kellene alakítani a szociális gazdaság vállalatainak statisztikai nyilvántartását, és az intézményes szektorokhoz és tevékenységi ágazatokhoz kapcsolódó nemzeti szatellitszámlákat kellene bevezetni, lehetővé téve ezen adatok eljuttatását az EUROSTAT statisztikai rendszerébe.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
A korábbiakban kidolgozott, több mutatószám alkalmazásán alapuló módszer lényege egy indikatív jellegű kritériumjegyzék összeállítása, mely teljesülését ellenőrizni lehet az egyes intézkedések vagy szervezet esetében, lehetővé téve a szociális gazdaságban érdekelt szereplők és a „klasszikus” gazdasági szereplők közötti viszonylag tárgyilagos összehasonlítást.
The ‘indicator-bundling’ method that has been devised consists in drawing up an indicative list of criteria which are verified for their fulfilment by the operation or organisation concerned, thus enabling some degree of objectivity to be restored between social economy operators and ‘traditional’ operators.
A szociális gazdaság és a társadalmi párbeszéd
The social economy and social dialogue
A szociális gazdaságnak az európai szintű társadalmi párbeszéd keretében önálló partnereként való elismertetése komoly kihívást jelent.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
A szociális gazdaság napról napra egyre jelentősebb gazdasági és társadalmi szereplőnek mutatkozik.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
A jelentés negyedik ajánlása ezért a szociális gazdaságot alkotó szereplők nyílt elismerésére vonatkozik az európai ágazatközi társadalmi párbeszéd keretében.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
A szociális gazdaság és a piacok
The social economy and markets
A szociális gazdaságot alkotó különböző vállalkozások és szervezetek annak a kihívásnak próbálnak megfelelni, hogy fellépéseik egyszerre integráljanak hatékony termelő folyamatokat és teljesítsék a társadalmi jóléttel kapcsolatos célkitűzéseket.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
A szociális gazdaság szereplőit támogatni kell olyan stratégiák kialakításában, amelyek megfelelnek az egyre élesebb verseny jellemezte piacok új igényeinek, és lehetővé teszik számukra feladatuk teljesítését, mely egyszerre irányul tagjaik jólétére, a közérdek igényeinek kielégítésére és a társadalmi kohézió megerősítésére.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
A versenystratégiák között fontos helyet kell kapnia a vállalkozáshálózatok és -szövetségek kialakításának, a termékek és szolgáltatások vállalkozások általi innovációja megfelelő finanszírozásának, valamint a képzési politikák ösztönzésének és a társadalmi-gazdasági készségek fejlesztésének.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Helyi, nemzeti és európai szintű tapasztalatcsere
Exchanging exp e rience at local, national and European level
A szociális gazdaság többnyire helyi illetve regionális szinten érvényesül.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
A leginnovatívabb szervezetek közül számosan kisméretűek és helyi szinten tevékenykednek.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Fennáll tehát a veszélye annak, hogy tapasztalataikat csak nehezen és lassan tudják terjeszteni.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Éppen ezért fontos, hogy a nemzeti és európai szinten megfelelő finanszírozási formákkal ösztönözzék a tapasztalatcserét, és összehangoltan munkálkodjanak a szükséges társadalmi-gazdasági innovációs alap létrehozásán, amely hathatós támogatást nyújthatnak a szociális gazdaság leginnovatívabb projektjeinek.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
A szociális gazdaság és az európai szociális modell
The social economy and the European social model
A tagállamok és az Európai Bizottság részéről több konkrét kötelezettségvállalásra van szükség annak érdekében, hogy a szociális gazdaság ne pusztán a közpolitikák egyedi céljainak elérését szolgáló hatékony eszközként tűnjön fel.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
A szociális gazdaság már önmagában is cél, amely nélkülözhetetlen az európai szociális modellhez kapcsolódó értékek megszilárdítása szempontjából.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
A szociális gazdaság reprezentatív szervezeteit ezért bátorítani kell, és lehetővé kell tenni számukra, hogy javaslatokkal éljenek a szociálpolitika területén.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Az eredmények értékelése
Assessment of results
A jelentés utolsó ajánlása egy európai szintű kutatási program előmozdítására irányul, amely elemezné a szociális gazdaság összes olyan tevékenységét, amely nem kapcsolódik a magánszektor és az állami hatóságok által biztosított egyéb szolgáltatásokhoz.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
Fontos, hogy a szociális gazdaság szervezeteit ne csak olyan durva mutatók alapján értékeljük, mint „a foglalkoztatottak száma” vagy „az önfinanszírozó képesség szintje”; hanem a több mutatószámon alapuló módszer is alkalmazásra kerüljön.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
A szociális gazdaság iránt mutatkozó fokozódó érdeklődés alapja a hagyományos magánszektor és az állami szektor korlátainak felismerése, melyek önmagukban nem képesek megoldani a jelenkor olyan kihívásait, mint a munkanélküliség, vagy az általános érdekű szolgáltatások minősége és mennyisége.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
Hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság azért játszik kulcsfontosságú szerepet a fenntartható növekedés és a teljes foglalkoztatottság lisszaboni céljainak elérésében, mert kezeli a munkaerőpiacon tapasztalható jó néhány kiegyensúlyozatlanságot, különösen a nők foglalkoztatásának elősegítésével, létrehozza és biztosítja a jóléti és lakosságközeli, így a szociális, egészségügyi és társadalombiztosítási szolgáltatásokat, valamint létrehozza és fenntartja a szociális és gazdasági hálót a helyi fejlesztések és a társadalmi kohézió révén;
Highlights the key role of the social economy in the achievement of the Lisbon goals of sustainable growth and full employment, because it addresses numerous imbalances in the labour market, in particular by supporting female employment, creates and provides welfare and proximity services (such as social, health and social security services), and creates and maintains the social and economic fabric by contributing to local development and social cohesion;
4. kiemeli a szociális gazdaság fontosságát a közérdekű szolgáltatások terén, hangsúlyozza a köz- és magánszféra integrált hálózatainak kialakításával létrehozott hozzáadott értéket, ugyanakkor kiemeli az olyan célra való felhasználásuk veszélyét, mint a közigazgatási költségek csökkentésén alapuló kiszervezések, beleérte az önkéntes alapon végzett munkát;
Stresses the importance of the social economy in relation to services of general interest, and highlights the added value created by setting up private-public integrated networks, but also the risk of their being exploited as a pretext for outsourcing with a view to reducing the costs borne by public authorities, including by having recourse to services provided by the voluntary sector;
9 az a véleménye, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak jogszabályaikban és politikáikban el kellene ismerniük a szociális gazdaságot és annak érdekelt feleit – a szövetkezeteket, a kölcsönbiztosító pénztárakat, a szövetségeket és az alapítványokat; javasolja, hogy ezek az intézkedések foglalják magukban a hitel- és adókedvezményekhez és ösztönzőkhöz való könnyű hozzáférést, a szövetségek, alapítványok és kölcsönbiztosító pénztárak európai statútumának létrehozását, valamint egy testre szabott uniós finanszírozást – azon piaci és nem piaci ágazatokon belüli szociális gazdasági szervezetek működésének megfelelőbb támogatása érdekében, amelyeket a társadalmi hasznosság céljával hoztak létre;
9 Takes the view that the European Union and the Member States should recognise the social economy and its stakeholders – cooperatives, mutual societies, associations and foundations – in their legislation and policies; suggests that those measures include easy access to credit and tax relief, the development of microcredits, the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies, as well as tailored EU funding and incentives to better support social economy organisations operating within market and non-market sectors, which are created for the purpose of social utility;
a közös halászati politika területén alkalmazott kutatásról
on applied research relating to the common fisheries policy
– tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002 tanácsi rendeletre
– having regard to Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the common fisheries policy
– tekintettel a Bizottság 2008. szeptember 3-i „A tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiája – Az Európai Kutatási Térségen belüli egységes keretrendszer a tengerek és óceánok fenntartható hasznosításáért” ( COM(2008)0534 ) („a tengerkutatási és tengerhasznosítási célú kutatási stratégia”) című közleményére,
– having regard to the Communication from the Commission of 3 September 2008 entitled 'A European Strategy for Marine and Maritime Research: A coherent European Research Area framework in support of a sustainable use of oceans and seas' ( COM(2008)0534 ) ('the marine and maritime research strategy’),
– tekintettel a Bizottság 2002. szeptember 19-i „Az európai akvakultúra fenntartható fejlődésére vonatkozó stratégia” című bizottsági közleményre ( COM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
– tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2006. június 15-i állásfoglalására (2007–2013)
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– tekintettel az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
– tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv)
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
– tekintettel a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelete
– having regard to Council Regulation (EC) No 199/2008 of 25 February 2008 concerning the establishment of a Community framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector and support for scientific advice regarding the common fisheries policy
HL L 206., 1992.7.22., 7. o. ,
OJ L 206, 22.7.1992, p.
– tekintettel a 2007. június 22-én az EurOCEAN konferencia alkalmával a tengerkutatási és tengerhasznosítási célú kutatással foglalkozó európai szervezetek, a tudományos hálózatok és több európai tudós által elfogadott aberdeeni nyilatkozatra,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére ( A6‑0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. mivel a Bizottság a közös halászati politika támogatása érdekében a 4. keretprogram óta ösztönözni kívánja a halászattal és akvakultúrával kapcsolatos európai kutatásokat;
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. mivel a 7. keretprogramban a halászattal és akvakultúrával kapcsolatos kutatásokat a mezőgazdasági kutatások foglalják magukban (2. téma), míg a tengerkutatás és a part menti területek gazdálkodása a környezettudomány alá tartozik;
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexe, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodása az ágazattal kapcsolatos tudományos ismeretek javítása érdekében hangsúlyozza a kutatási tevékenységek fejlesztése és az adatgyűjtés szükségességét;
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. mivel a közös halászati politika egyike azon közösségi politikáknak, amelyek igen nagy mértékben függnek a tudományos kutatásoktól, és ahol az elfogadott intézkedések hitelessége magas szintű tudományos véleményeken nyugszik;
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
E. mivel a közös halászati politikát a helyes kormányzás elvei vezérlik, amelyek előírják, hogy a döntéshozatali eljárás megbízható tudományos szakvéleményen alapuljon és kellő időben eredménnyel szolgáljon;
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,