natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fenn kell tartania, sőt fokoznia kell a harmadik országokra irányuló szükséges nyomást, hogy a jövőben ők is kivegyék részüket a globális ÜHG-kibocsátás csökkentésében; megjegyzi, hogy az üvegházhatást okozó gázok EU-n belüli magasabb csökkentési célkitűzése még tovább erősíti az EU pozícióját és alkuerejét az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményével kapcsolatos tárgyalásokon, és a megbeszéléseket egy nemzetközi éghajlat-változási megállapodás irányába ösztönzi; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a jogszabályok bevezetésével korábban már több ízben sikerült elérnie más országoknál környezetvédelmi előírásaik szigorítását; hangsúlyozza, hogy ezekben az esetekben az EU a gyakorlatban bizonyította, hogy a szigorú környezetvédelmi előírások és a gazdasági növekedés összeegyeztethetők egymással;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· mérje fel a kibocsátáscsökkentésre irányuló belföldi politikák foglalkoztatásra, többek között az álláslehetőségekre gyakorolt hatásait, támogassa az alacsony szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos tájékozottság javítását, az energiaüggyel kapcsolatos átképzési és továbbképzési igényeket, valamint az oktatást és a képzést, különösen a kkv-k számára,
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· vizsgálja meg, hogy a tagállamok milyen mértékben tesznek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, amely szerint árverési bevételeik legalább 50%-át az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre fordítják, és szükség esetén tegyen intézkedésekre irányuló javaslatokat,
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· elemezze tagállami szinten az EU megnövekedett kibocsátási célkitűzéseinek hatását, amint azt a Környezetvédelmi Tanács 2011. március 14-i következtetései is jelezték,
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· finanszírozza megfelelően az európai stratégiai energiatechnológiai tervet,
· provide proper financing for the SET-Plan,
· mozdítsa elő a strukturális alapok és a Kohéziós Alap tagállamok általi, különösen energiahatékonysági intézkedésekre való hatékony felhasználását, maradéktalanul szem előtt tartva azt az elvet, hogy ezeknek regionális beruházásoknak kell lenniük, és csökkenteniük kell az Unión belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket,
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· vezessen be innovatív finanszírozási mechanizmusokat (mint például a feltöltődő programok),
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· különítsen el további forrásokat a gyengébb és hátrányosabb helyzetű régiók számára a nem ETS-beli ágazatokkal (épületek, közlekedés, mezőgazdaság) kapcsolatos intézkedésekre,
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· a nyolcadik kutatási keretprogramon belül biztosítson elsőbbséget az éghajlatra és az energiára, ezen belül az energiahatékonyságra, valamint az éghajlatváltozás okaira és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó kutatásnak,
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· vizsgálja meg, milyen hatással lenne az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 20% fölötti csökkentésére vonatkozó egyoldalú uniós lépés más országoknak egy nemzetközi megállapodáshoz való csatlakozási hajlandóságára,
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· vizsgálja meg a zöld munkahelyek áthelyezése, a csökkenő beruházások és a zöld ágazatokban mutatott versenyképesség tekintetében jelentkező esetleges hatásokat;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Az éghajlatváltozás miatt az emberiséget fenyegető veszély nem csökken, és a 2 °C-os felmelegedés hatásai sokkal súlyosabbak, mint korábban gondoltuk.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Noha a szélsőséges időjárási jelenségeket nem lehet egyértelműen a globális felmelegedés számlájára írni, valószínű, hogy az éghajlatváltozás még inkább növeli a szélsőséges időjárási jelenségek gyakoriságát és intenzitását.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Az, hogy a nemzetközi közösség Koppenhágában képtelen volt kötelező erejű, átfogó nemzetközi éghajlat-változási megállapodást kötni, nem jelenti azt, hogy az egyes országok ne tennének intézkedéseket.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
A cancúni találkozó eredményei azt bizonyítják, hogy az országok intézkedéseket tesznek, és a tárgyalások új erőre kaptak.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Európa most 17,3%-kal marad alatta az 1990-es szén-dioxid-kibocsátási értékeknek
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
COM(2010) 569 végleges: Előrelépés a kiotói célkitűzések teljesítése felé, 5. o. .
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Az európai országoknak kritikus fontosságú döntéseket kell meghozniuk, ha meg kívánják őrizni jövőbeni jólétüket és biztonságukat.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó olyan nemzeti csökkentési célkitűzés felé való elmozduláshoz, amely megfelel az EU éghajlat-változási célkitűzéseinek, az egészségesebb gazdaság, a zöld munkahelyek számának növekedése és az innováció fejlődése társulhat.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének hatékonysága
EU ETS effectiveness
A határérték jelentős mértékű szigorítása nélkül az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS) azt kockáztatja, hogy fölöslegessé válik a zöld technológiákba és az innovációba való beruházás ösztönzése tekintetében.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
A Bizottság elemzése
Commission analysis
Ez a felesleg erélytelen ár kialakulásához vezet, és jelentős mértékben csökkenti az árverezésből származó azon bevételeket, amelyeket az éghajlatváltozással kapcsolatos technológiák és az energiatakarékossági beruházások ösztönzésére lehet felhasználni, ilyen módon teremtve további munkahelyek millióit.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Az előadó javaslata
The Rapporteur´s proposal
Ennek fényében az előadó felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2011 végéig terjesszen elő olyan javaslatokat, amelyek arra irányulnak, hogy az EU éghajlat-politikai törekvései szerint 2020-ra 30%-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
A javasolt megközelítés az előadó véleménye szerint meglehetősen visszafogott.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Az előadó úgy véli, hogy a tudomány és a 2 °C-os, de akár csak 1,5 °C-os éghajlatváltozás célkitűzésének fenntartása szempontjából sokkal helyénvalóbb volna az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 40%-os csökkentésére való átállás, amely az UNFCCC szerint is elismert célkitűzés.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Az előadó tartózkodott attól is, hogy az EU éghajlat-politikai célkitűzésének a nemzeti szinten történő teljes mértékű elérését kérje, noha ez a javuló európai levegőminőség miatt további előnyöket hozna az európai polgárok számára, és ösztönözné az európai uniós gazdaságba történő beruházást.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20%-ot meghaladó mérséklésére irányuló lehetőségek elemzéséről és a kibocsátásáthelyezés kockázatának vizsgálatáról
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
A. mivel a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) forgatókönyvei szerint a világ energiával kapcsolatos szén-dioxid-kibocsátása a 2008-as szinthez képest 2035-re valószínűleg 21%-kal emelkedik, ha az országok pontosan teljesítik a Koppenhágai Megállapodásban vállalt kötelezettségeiket, ami lehetetlenné teszi, hogy a globális felmelegedés 2°C-ra korlátozódjon; mivel feltételezhetően a nem OECD-országok lesznek felelősek a világ teljes előre jelzett kibocsátásnövekedéséért
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. mivel az IEA adatai alapján az Unió a világ szén-dioxid-kibocsátásának csak 13%-ért felelős;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. mivel az ETS-irányelv szerint az európai kibocsátáskereskedelmi rendszernek költséghatékony és gazdaságilag hatékony módon kell előmozdítania az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentését;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
A 20 %-os célkitűzés elemzése napjainkban
Analysis of the 20% target today
2. hangsúlyozza, hogy Kína világelső a szélerőművek üzembe helyezésében, hogy a kínai és indiai szélturbinagyártók a tíz legnagyobb gyártó között vannak, valamint hogy Kína és Tajvan állítja elő jelenleg a nemzetközi piacon eladott legtöbb fényelektromos elemet; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő e technológiák és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez szükséges új innovatív technológiák Unión belüli ökohatékony fejlesztését és termelését;
Stresses that China is the world leader in the installation of windfarms, that Chinese and Indian manufacturers of wind turbines number among the top ten such manufacturers, and that China and Taiwan currently produce most of the photovoltaic panels sold on the international market; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new, innovative technologies needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
4. egyetért a Bizottság és az IEA azon feltételezésével, amely szerint a kibocsátáscsökkentésbe és a kapcsolódó energetikai technológiákba történő beruházás bármiféle késedelme később magasabb költségekhez fog vezetni; úgy véli, hogy az Uniónak fel kell gyorsítania erőfeszítéseit, ha el akarja érni a 2011. február 4-én az Európai Tanács által ismételten megerősített, 2050-re kitűzött hosszú távú, 80–95%-os csökkentési célkitűzést; üdvözli ezért a Bizottságnak a hosszú távú célkitűzések legköltséghatékonyabb és leghatásosabb módon való eléréséről szóló tervek felvázolására irányuló szándékát;
Agrees with the Commission's and the IEA’s assumption that any delay in investing in emissions reductions and the relevant energy technologies would lead to higher costs at a later stage; considers that, if it is to meet the long-term target of 80-95% reductions by 2050, as confirmed once again by the European Council on 4 February 2011,the EU will have to speed up its efforts; welcomes, therefore, the Commission’s intention to draw trajectories designed to achieve long-term targets in the most cost-efficient and effective way;
Az Európai Parlament „Új európai digitális menetrend: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalása (
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu (
19. kéri, hogy az energiahatékonyság legyen a jövőbeli éghajlat-politikai intézkedések prioritása; elismeri, hogy a Bizottság 2050-ig szóló ütemterve szerint, ha az EU eredményesen végrehajtja jelenlegi politikáit, különösen a 20%-os energiahatékonysági célkitűzés 2020-ra történő teljesítését, képes lenne arra, hogy 2020-ra belső kibocsátását 25%-os vagy ezt meghaladó mértékben csökkentse; úgy véli, hogy a Bizottság hatásvizsgálata alapján ez a csökkentési szint még mindig az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának az 1990-es szinthez képest 80–95%-os csökkentésére vonatkozó hosszú távú célhoz vezető költséghatékony út része lenne, és hogy a kevésbé ambiciózus megközelítés jelentősen nagyobb összköltséggel járna a teljes időszak során;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
26. megjegyzi, hogy a Bizottság megállapította, hogy egybillió eurónyi beruházásra lenne szükség az energiatermelő kapacitás és az Unió energiaszállítási és -elosztási infrastruktúrájának 2020-ra előirányzott minőségi átalakítása területén, amelyet elsősorban az energiatarifákból befolyó összegből kell fedezni; felszólít az említett beruházások megvalósítására azzal a céllal, hogy kiteljesítsék az ellátás biztonságát biztosító összekapcsolt belső energiapiacot, javítsák a megújuló energia európai energiarendszerbe való integrációját amellett, hogy figyelembe veszik az egyes országok energiaszerkezetének sajátosságait, fokozzák az energiahatékonyságot, és lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy ők is részesülhessenek az új technológiák nyújtotta előnyökből; hangsúlyozza a tagállamok közötti villamosenergia-hálózati rendszerösszekötők szükségességét annak érdekében, hogy teljesen ki lehessen aknázni az egyes országokban elsősorban a megújuló energia terén végrehajtott nagyarányú beruházásokat;
Notes that the Commission has identified investment needs of €1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU's energy transmission and distribution infrastructures by 2020, mainly to be financed through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix; increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to fully exploit the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
29. elismeri, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése tekintetében – nem csupán az energiaágazat területén – egyre nagyobb figyelmet kapnak a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák, amelyek átmeneti szakaszt jelentenek a hosszú távon fosszilis üzemanyagok nélküli energiaellátás felé vezető úton, egyúttal megjegyzi, hogy a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiákba való beruházások gazdasági életképességéhez a jelenlegi áraknál jóval magasabb szén-dioxid-kibocsátási árakra lenne szükség; hangsúlyozza, hogy a lehetséges szén-dioxid-leválasztási és -tárolási projektek átfogó értékeléséhez azok társadalmi elfogadására van szükség; kiemeli, hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiákra vonatkozó ütemterve szerint 2030-ra a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási projektek felét a gyáripar területén valósítják meg; rámutat arra, hogy az éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos csomagban a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban az új széntüzelésű erőművek számára előírt feltételek teljesítése a földgáztüzelésű erőművek építése megkezdésének előfeltétele kell, hogy legyen; rámutat arra, hogy e technológiák megvalósítása nem hathat az európai ipar versenyképességének csökkentése irányába;
Acknowledges the increasing attention given to carbon capture and storage (CCS) technologies, as a transitional stage on the road to a long-term fossil-free power supply, in reducing carbon emissions, not only in the energy sector, while noting that, in order to be economically viable, the investment in CCS would require substantially higher carbon prices by comparison with today’s levels; stresses that social acceptance is necessary for a comprehensive evaluation of possible CCS projects; highlights the fact that, according to the IEA CCS roadmap, in 2030 half of all CCS projects will be in the industrial manufacturing sector; points out that fulfilling the criteria which new coal-fired power stations are required to meet in accordance with the climate and energy package provisions on CCS should be a precondition for starting construction of gas-fired power stations; points out that implementing these technologies should not serve to reduce the competitiveness of European industry;
44. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy máris megfigyelhető a fenntartható technológiai innovációk áthelyeződése Európából a világ más részeire, így Európa e technológiák és a kapcsolódó késztermékek nettó importőrévé válhat; megállapítja, hogy a legújabb felmérések szerint a tiszta technológia terén vezető ötven vállalatból huszonnégy ázsiai, huszonkettő egyesült államokbeli, három európai és egy kanadai székhelyű; hangsúlyozza, hogy a 2010. évi Ernst & Young barométer szerint Kína és az Egyesült Államok a világ legvonzóbb régiói a megújuló energiaforrások fejlesztése szempontjából;
Is concerned that a shift in sustainable technology innovation away from Europe to other parts of the world is already occurring, which may turn Europe into a net importer of these technologies and related finished products; states that, according to recent surveys, out of the 50 companies identified as clean technology leaders, 24 were based in Asia, 22 in the United States, three in Europe, and one in Canada; stresses that, according to the Ernst &Young 2010 barometer, China and US are the most attractive regions of the world for the development of renewable energy sources;·
47. hangsúlyozza, hogy Európa éghajlatváltozás mérséklésére irányuló politikája eredményesen mozdítja elő termelési rendszerének környezetbarátabb átalakítását, de ha ezt egyoldalúan hatja végre, akkor előfordulhat, hogy környezetvédelmi hatása a kibocsátásáthelyezés miatt korlátozott lesz
Stresses that Europe’s mitigation policy is effective in promoting a greener restructuring of its production system, but points out that, if implemented unilaterally, its environmental effectiveness might be reduced by carbon leakage
Az euromediterrán éghajlat-változási központ 2011. március 3-i következtetései „Az éghajlatváltozás hatásait csökkentő európai politika makrogazdasági hatásai a 20%-os célkitűzésen túl” címmel ;
Conclusion of a study of 3 March 2011 by the Euro-Mediterranean Centre for Climate Change on the ‘Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target’. ;
· mérje fel a kibocsátáscsökkentésre irányuló belföldi politikák foglalkoztatásra, többek között az álláslehetőségekre gyakorolt hatásait, támogassa az alacsony szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos tájékozottság javítását, az energiaüggyel kapcsolatos átképzési és továbbképzési igényeket, valamint az oktatást és a képzést, különösen a kkv-k számára;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· vizsgálja meg, hogy a tagállamok milyen mértékben tesznek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, amely szerint árverési bevételeik legalább 50%-át az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre fordítják, és szükség esetén tegyen intézkedésekre irányuló javaslatokat;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· elemezze tagállami szinten az EU megnövekedett kibocsátási célkitűzéseinek hatását, amint azt a Környezetvédelmi Tanács 2011. március 14-i következtetései is jelezték;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· finanszírozza megfelelően az európai stratégiai energiatechnológiai tervet;
· provide proper financing for the SET-Plan;