natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KK. mivel Kína máris a világ legnagyobb széndioxid-kibocsátója, vagy rövidesen azzá válik, és ezeknek a kibocsátásoknak a közvetlen áldozatai a kínai emberek; mivel az EU szintén a világ legnagyobb CO2-kibocsátói közé tartozik, és az európaiaknak is szembe kell nézniük e kibocsátások következményeivel; mivel a Heiligendammban, 2007-ben a G8+5 csúcstalálkozón tett felajánlások között teljesítménymutatóként szerepel 2050-re a kibocsátások 50%-os csökkentése, és mivel az EU és Kína egyéb célokat is kitűzött a kevesebb kibocsátás és a megújuló energia tekintetében; mivel Afrika az a kontinens, amely az előrejelzések szerint a legtöbbet fog szenvedni a környezeti pusztulás, az erdőirtás és az éghajlatváltozás miatt,
KK. whereas China is already, or is about to become, the largest emitter of carbon dioxide (CO 2 ) in the world and the Chinese people are the direct victims of such emissions; whereas the EU is also among the largest CO 2 emitters in the world and that Europeans also face the impact of those emissions; whereas the G8+5 summit pledges made at Heiligendamm in 2007 include a benchmark of 50% emission cuts by 2050, and whereas other targets have been set by the EU and China for reduced emissions and renewable energies; whereas Africa is the continent predicted to suffer the most from environmental degradation, deforestation and climate change,
LL. mivel Kína dicséretet érdemel amiatt, hogy csatlakozott a Kyotói Jegyzőkönyvhöz és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez (CITES); mivel Kína értékes szakértelemmel rendelkezik az erdőirtás és az elsivatagosodás elleni küzdelem terén,
LL. whereas China is to be credited for having acceded to the Kyoto Protocol and the Convention on International Trade in Endangered Species of Flora and Fauna (CITES); whereas China has valuable expertise in combating deforestation and desertification,
MM. mivel a becslések szerint a különösen veszélyeztetett régiókban, beleértve Közép-Afrikát is, a fakitermelési tevékenységek több mint fele illegális; mivel Kínát vádolják azzal, hogy ő viseli a fő felelősséget az illegális fakitermelés közelmúltbeli növekedéséért világszerte; mivel a becslések szerint az Egyenlítői-Guineából Kínába irányuló faexport 90%-a illegális,
MM. whereas more than half of all logging activities in particularly vulnerable regions, including Central Africa, are estimated to be illegal; whereas China is accused of bearing the main responsibility for recent increases in illegal logging worldwide; whereas, for instance, 90% of timber exports from Equatorial Guinea to China are estimated to be illegal,
Kormányzás és emberi jogok
Governance and human rights
NN. mivel Kína kijelentette, hogy a „békés egymás mellett élés öt elve” a sarokköve a „beavatkozásmentesség” koncepcióján alapuló „önálló és békés külpolitikájának”, amelyet azokban az afrikai országokban, ahol bírálták Kínát, sőt, Kína-ellenes érzéseknek is hangot adtak, nem tekintik semlegesnek; mivel Zambiában, Nigériában és Etiópiában kínai olajmunkásokat és bányászokat támadtak meg, raboltak el és gyilkoltak meg; mivel Kína azt kívánja, hogy felelős világhatalomként tekintsenek rá, és neki tulajdonítható, hogy befolyását latba vetve arra ösztönözte a szudáni kormányt, hogy fogadja el Dárfúrban az ENSZ/AU vegyes erőket; mivel Kína a Biztonsági Tanács állandó tagjaként kulcsszerepet tölthet be a konfliktusok megelőzésében, a békéltetésben és a megoldásban,
NN. whereas China proclaims the "Five Principles of Peaceful Coexistence" as the cornerstone of its "independent foreign policy of peace", based on the concept of “non-interference”, which is not neutral, as perceived in African countries where criticism of China, or even anti-Chinese feelings, have been expressed; whereas Chinese oil and mining workers have been attacked, abducted or murdered in Zambia, Nigeria and Ethiopia; whereas China wants to be seen as a responsible global power and must be credited with having used its influence to encourage the Sudanese government to accept a UN/AU hybrid Force in Darfur; whereas China, as a Permanent Member of the Security Council, can play a key role in conflict prevention, mediation and resolution,
OO. mivel Kína a bizonyos társadalmi és gazdasági jogokkal és szabadságokkal kapcsolatban elért előrehaladás ellenére továbbra is az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásának hiányáról tesz tanúbizonyságot, beleértve az élethez és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a szólásszabadságot és az egyesülési szabadságot, valamint egyéb társadalmi, gazdasági és kulturális jogokat, beleértve a munkajogokat is; mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának hiánya különösen hangsúlyos a tibetiekkel kapcsolatban; mivel ez érinti a Kínáról külföldön kialakult képet és Kína külföldi fellépését, különösen Afrikában, ahol a fejlődés és a felelősségteljes kormányzás nem haladhat előre a demokratikus elszámoltathatóság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság nélkül,
OO. whereas China, despite progress in relation to certain social and economic rights and freedoms, continues to show a lack of respect for basic human rights, including the right to life and to a fair trial, freedom of expression and association and other social, economic and cultural rights, including labour rights; whereas lack of respect for human rights is particularly marked in relation to the Tibetans; whereas that affects the image and action of China abroad, particularly in Africa, where development and good governance cannot progress without democratic accountability, respect for human rights and the rule of law,
PP. mivel elismerést érdemel, hogy Kína a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében megfelelt a kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere minimális követelményeinek, és iránymutatást készített a faipari vállalatok számára a felelős magatartásról,
PP. whereas China is to be credited with having met the minimum requirements of the Kimberley Process Certification Scheme for the International Trade in Rough Diamonds and with having produced guidelines on responsible behaviour for timber companies,
QQ. mivel elismerést érdemel, hogy Kína ratifikálta a korrupció elleni ENSZ-egyezményt, jóllehet a korrupció továbbra is súlyos probléma Kínában, amely drámaian érinti a központi kormányzat által meghatározott politikai célok és normák kezelésének képességét tartományi és helyi szinten; mivel ezek a gyakorlatok hatással vannak az afrikai országokra, ahol Kína és a kínai vállalatok befektetnek, gyakran erősítik a korrupciót és hozzájárulnak a korrupt rendszerek gazdagodásához és hatalmon tartásához, aláásva ezáltal a felelősségteljes kormányzást, az elszámoltathatóságot és a jogállamiságot, mivel a korrupció elleni ENSZ-egyezmény szigorú tiszteletben tartása alapvető a felelősségteljes kormányzás, az elszámoltathatóság és a jogállamiság előmozdításához,
QQ. whereas China should be credited with having ratified the UN Convention against Corruption, although corruption remains a serious problem in China, dramatically affecting the capacity to meet, at provincial and local levels, policy goals and standards set by central government; whereas these practices have an impact on African countries where China and Chinese companies invest, often fostering corruption and helping to enrich and keep in power corrupt regimes, thus undermining good governance, accountability and the rule of law; whereas strict respect for the UN Convention against Corruption is essential for the promotion of good governance, accountability and the rule of law,
RR. mivel az európai, kínai és más fegyverexportálók gerjesztik a fegyveres konfliktusokat Afrikában, és ezzel súlyosan aláássák a fejlődést; mivel a tagállamokat jogilag még nem kötelezi a fegyverek exportjára vonatkozó európai magatartási kódex, és nem gyakorolnak megfelelő ellenőrzést az Afrikába exportált vagy Afrikán áthaladó tiltott fegyverek felett,
RR. whereas European, Chinese and other arms exporters are fuelling armed conflicts in Africa, thus gravely undermining development; whereas Member States are not yet legally bound by the European Code of Conduct on the Export of Weapons, and exercise inadequate control over illicit arms exported to or transiting through Africa,
SS. mivel Kínára mint a világ egyik legnagyobb fegyverexportőrére és a Biztonsági Tanács állandó tagjára különös felelősség nehezedik,
SS. whereas China bears a particular responsibility as one of the world's major arms exporters and as a permanent member of the UN Security Council,
TT. mivel hiányzik az átláthatóság a hagyományos fegyverek, valamint a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek (SALW) kínai exportjával kapcsolatban; mivel az Amnesty International nemrégiben kipellengérezte Kínát amiatt, hogy „veszélyesen megengedő” megközelítést alkalmaz a fegyverexport terén; mivel Kína felelős a konfliktusok által sújtott országokba – az ENSZ-embargót megszegve is Dárfúr, Libéria és a Kongói Demokratikus Köztársaság esetében – irányuló jelentős fegyverszállításokért,
TT. whereas a lack of transparency exists in relation to Chinese exports of conventional arms and small arms and light weapons; whereas Amnesty International has recently exposed China for having a "dangerously permissive" approach to arms exports; whereas China is responsible for significant arms transfers to conflict-ridden countries, even in violation of UN embargoes in the cases of Darfur, Liberia, and the Democratic Republic of Congo,
UU. mivel elismerést érdemel, hogy a Biztonsági Tanács tagjai közül Kína biztosítja a második legtöbb ENSZ-békefenntartót, és már több mint 3 000 csapatot alkalmazott békefenntartó missziókban Afrikában,
UU. whereas China is to be credited with being the second highest provider of UN peace-keepers among the Permanent Members of the Security Council and has already engaged over 3 000 troops in peace-keeping missions in Africa,
8. felhívja az EU-t, hogy ösztönözze Kínát, hogy vállalja az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként rá háruló feladatokat, ideértve a „védelmi felelősséget”, ugyanakkor elismeri, hogy Kína afrikai jelenléte önmagában is komoly hatást gyakorol – többek között politikai szempontból is – a fogadó országokra, függetlenül a „be nem avatkozási politikával” kapcsolatos minden szándéktól;
Calls on the EU to encourage China to assume its responsibilities as a permanent member of the UN Security Council, including the "responsibility to protect", acknowledging that China's presence in Africa, by itself, regardless of any “non-interference policy" intentions, does have a real impact in host countries, including a political impact;
13. felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy magas rangú európai kormányzati képviselők jelenléte, látogatásai és párbeszédrendezvényei révén érjenek el nagyobb nyilvánosságot Afrikában és az EU-ban;
Calls on the EU and the Member States to reach broader sections of the public in Africa and the EU through the presence of, visits by and involvement in dialogue-related events on the part of high-level representatives of European governments;
20. hangsúlyozza, hogy a fejlesztési célú nemzetközi partnerségeknek a személyekre kell koncentrálniuk (törlés), mivel a fenntartható fejlődés csak a civil társadalom részvételével valósulhat meg: hangsúlyozza, hogy a nőket, illetve a kisebbségi és a kiszolgáltatott csoportokat különösen támogatni kell, és értékelni kell a fejlődésben játszott nélkülözhetetlen szerepüket, és hogy az egyesülési szabadság és a szabad és plurális média alapvető feltételei a fejlődésnek, amelyeket támogatni kell ilyen partnerségek által;
Stresses that any international partnership for development must be people-focused, since sustainable development is only possible with the empowerment of civil society; stresses that women and minority or vulnerable groups should be particularly supported and valued as essential agents for development, and that freedom of association and free and plural media are essential conditions for development and need to be supported by such partnerships;
24. felhívja az EU-t az átláthatóság aktív támogatására, nem csupán a bevételek beszedése, de a természeti erőforrásokból származó bevételekkel kapcsolatos kiadások tekintetében is, a költségvetési átláthatóság javítására irányuló kezdeményezések támogatása által az afrikai országokban; sürgeti az EU-t, hogy támogassa valamennyi adományozó részéről a „felelős kölcsönzést”, amely megkívánja minden olyan erőforrásban gazdag országtól, ahol korábban már jelen volt a nem felelősségteljes kormányzás vagy a korrupció, hogy a bevételekkel való gazdálkodás terén tegyenek konkrét lépéseket a fokozottabb átláthatóság felé a nem humanitárius segítségnyújtásban való részesülés feltételeként; felhívja az EU-t, hogy alkalmazza következetesebben a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikkét az erőforrásban gazdag országokkal szemben is, majd ezután kezdjen ezzel párhuzamosan párbeszédet Kínával és más adományozókkal, hogy az egyeztetett eljárás révén növeljék a megfelelő intézkedések hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy az EU-nak jó példával kell elől járnia azzal, hogy saját fejlesztési programjait és projektjeit az átláthatóság és a felelősségteljes kormányzás mintájává teszi;
Calls on the EU actively to promote transparency, not just in terms of revenue collection, but also in terms of expenditure of natural resource revenues, by supporting initiatives to enhance budgetary transparency in African countries; urges the EU to promote ‘responsible lending’ by all donors, requiring recipient resource-rich countries with a history of bad governance and corruption to take concrete steps towards greater transparency in revenue management as a condition for receiving non-humanitarian assistance; calls on the EU to apply Articles 96 and 97 of the Cotonou Agreement more consistently to resource-rich countries and, at the same time, to enter into a dialogue with China and other donors with a view to taking concerted action to increase the effectiveness of corresponding measures; stresses that the EU should lead by example by making its own development programmes and projects a model of transparency and good governance;
29. rámutat arra, hogy a kereskedelem általános diverzifikálása kulcsszerepet játszik a megbízható gazdasági növekedés biztosításában az afrikai országok számára; hangsúlyozza, hogy az Afrikába irányuló kínai termékexport nem akadályozhatja az afrikai iparágak fejlődését, és nem teheti tönkre ezen iparágak versenyképességét;
Points out that diversification of trade in general is a key factor in bringing about reliable economic growth in all African states; underlines the fact that Chinese exports of products towards Africa should not hinder the development of African industries or destroy the competitiveness of those industries;
Kínához fordul, hogy a hitelek kiosztása során vegye figyelembe azokat a tapasztalatokat, amelyek sok fejlődő ország adósságválságának kialakulásához vezettek, és ne ismételje meg a hitelezők korábbi hibáit;
Appeals to China , when granting loans, to take account of the events which led to the emergence of the debt crisis affecting many developing countries, and not to repeat the mistakes previously made by lenders;
48. felhívja az EU-t, hogy folytasson többoldalú megbeszéléseket az AU tagállamaival és Kínával, valamint a civil társadalommal a környezet pusztulása és az éghajlatváltozás jelentette globális fenyegetésről, és mozdítsa elő a COP-13 alkalmából Balin, 2007. december 15-én aláírt Bali Cselekvési Tervről szóló megállapodást a 2012 utáni keretrendszer érdekében;
Calls on the EU to engage in multilateral discussions with AU Member States and China, as well as with civil society, on the global threats of environmental degradation and climate change and to push forward the commitments of the Bali Action Plan agreement, signed at the 13th meeting of the Conference of the Parties (COP-13) in Bali on 15 December 2007, as a post-2012 framework;
Felelősségteljes kormányzás és emberi jogok
Good governance and human rights
Kína felemelkedése és „nyitási” politikája
China ’s rise and its ‘go out’ policy
Kína bámulatra méltó gazdasági felemelkedése révén – 1990 óta átlagosan 10%-os a gazdasági növekedése – a világ negyedik legnagyobb gazdaságává lépett elő, és hivatalosan az ázsiai ország rendelkezik a legnagyobb devizatartalékokkal.
China’s impressive economic rise, with an average economic growth of 10% since 1990, has turned it into the fourth largest economy in the world and the largest official holder of foreign exchange reserves.
Ugyanakkor Kína még mindig fejlődő ország, hatalmas társadalmi-gazdasági különbségekkel, nem demokratikus kormányzással, ahol nem biztosítják az alapvető szabadságokat és emberi jogokat, és súlyos környezetvédelmi problémákkal küzdenek.
At the same time, China is still a developing country, with vast socio-economic disparities, undemocratic governance, lack of fundamental freedoms and basic human rights and serious environmental problems.
Az ország felemelkedésével együtt felmerülő igények kielégítésére Kína „nyitási” politikát fogadott el.
To meet the needs created by its rise, China adopted a ‘go-out' policy.
Kína gyors fellépése Afrikában vajon a „kölcsönösen előnyös” együttműködésből eredő jólét mögötti hajtóerőt jelenti-e vagy csak az afrikai természeti erőforrások kiaknázását a kínai profit érdekében és a fenntartható fejlődés aláásását?
Is China’s scramble in Africa a driver for prosperity based on «win-win cooperation» or is it reaping African natural resources for Chinese profit and undermining sustainable development?
Ezenkívül, miközben terjeszkedik, Kína átadhatja néhány legrosszabb otthoni gyakorlatát, úgymint a korrupciót, az előnytelen kölcsönöket, a munkavállalói jogok és a környezetvédelmi előírások hiányát.
Also, while expanding, China may be exporting some of its worst home practices, including corruption, bad lending, lack of labour rights and environmental standards.
És ekkor mit tegyen az Európai Unió?
What, then, should the EU do?
A „pekingi szafari”: természeti erőforrások után kutatva
" Beijing ’s Safari”: looking for natural resources
Kína afrikai jelenléte az 1990-es években erőteljesebbé vált.
Chinese involvement in Africa accelerated in the 1990s.
2000-ben az újonnan létrehozott Kína–Afrika együttműködési fórum nagyra törő terveket fogadott el.
In 2000, the newly created Forum on China-Africa Cooperation agreed on ambitious plans.
2006-ot Kína „Afrika évének” nevezték, a Peking által eszközölt beruházások és bejelentett segélyek miatt.
2006 was dubbed China's "Year of Africa” because of investment and aid announcements made by Beijing.
Például Kína egyedül a Kongói Demokratikus Köztársaságban (amely a világ egyik leggazdagabb ásványianyag-lelőhelye) 5 milliárd USD kölcsönt ígért utak, vasutak, kórházak és egyetemek építésére.
For instance, in DR Congo alone (holding one of the world's richest assortment of minerals), China promised a 5 billion USD loan to build roads, railways, hospitals and universities.
Melyek a kínai „nyitási” politika mögötti stratégiai hajtóerők Afrikában?
What are the strategic drivers for China’s 'go out' policy in Africa?
Az első és a legfontosabb: az olaj.
First and foremost, oil.
2003-ban Kína lett a világ második legjelentősebb kőolaj-felhasználója, és a kínai kereslet 2025-re várhatóan megduplázódik.
China became the world’s second-largest oil consumer in 2003 and Chinese demand is expected to double by 2025.
Ma Kína nyersolaj-behozatalának megközelítőleg 30%-a Afrikából származik, és Afrika Kínába irányuló kivitelének 50%-át az olaj teszi ki.
Some 30% of China’s crude oil imports now come from Africa and oil accounts to 50% of Africa’s exports to China.
2006-ban Angola volt Kína legnagyobb afrikai beszállítója, amelyet Szudán és a Kongói Köztársaság követett.
Angola was, in 2006, China’s top African supplier, followed by Sudan and Congo-Brazzaville.
Kína más természeti erőforrások (urán, réz, kobalt, érc és fa stb.) és új piacok után is kutat.
China is also looking for other natural resources (uranium, copper, cobalt, ore and timber, etc.) and new markets.
Végül, Kína politikai befolyásának megerősítésére törekszik, támogatókat keres az „egy Kína” politikához, és globális hatalomként jellemzi magát.
Finally, China seeks to reinforce political leverage, gather endorsement for the “one China policy” and profile itself as a global power.
Afrika különösen vonzónak számít, mivel a legtöbb afrikai állam nem rendelkezik az erőforrásaik kiaknázásához és ellenőrzéséhez szükséges kapacitással: gyakran külföldi szakértelemre és beruházásokra kell támaszkodniuk, korlátozott mértékű szabályozás és verseny mellett.
Africa is particularly attractive because most African states lack the capacity to explore and control national resources, often rely on foreign expertise and investment and there are only limited regulatory constraints and competition.
„Dél-dél” együttműködés vagy „új kolonializmus”?
‘South-south cooperation’ or ‘neo-colonialism’?
Kína Afrikára gyakorolt hatása
China ’s impact in Africa
Peking a kínai-afrikai kapcsolatokat egyenlő partnerek közötti, „kölcsönösen előnyös” gazdasági együttműködésként tünteti fel.
Beijing presents Sino-African relations as economic "win-win cooperation" between equal partners.
Kína, amely már több millió saját polgárát emelte ki a szegénységből, olyan alternatív, állami irányítású fejlesztési modellt támogat, amely csábító lehet egy olyan kontinensen, ahol a nyugati neoliberális reformok megbuktak, és ahol számos vezető a központosított hatalmat részesíti előnyben.
With a record of lifting millions of its own citizens out of poverty, China promotes an alternative state-directed model for development, which can be alluring in a continent where neo-liberal reforms imposed by the West failed and where many rulers are keen on centralising powers.
Ezidáig, Kína afrikai jelenléte a nyersanyagok iránti kínai kereslet növekedését eredményezte, ami felnyomta az áruk árait és növelte a versenyt.
So far, China’s footprint in Africa has led to an increase in Chinese demand for raw materials, which pushed up commodity prices, and increased competition.
Ezenkívül, Kína afrikai barátokat szerzett azáltal, hogy égetően szükséges infrastruktúrákba ruházott be.
Moreover, China has made African friends with investments in the construction of badly-needed infrastructures.
Ugyanakkor egyre több a panasz az Afrikában működő kínai tulajdonú vállalatoknál az elveszett feldolgozókapacitás, az alacsony fizetések, a rettenetes munkakörülmények és a biztonsági előírások hiánya miatt.
But there are also growing complaints about lost manufacturing capacity, low salaries, dire working conditions and lack of safety standards in Chinese-owned companies operating in Africa.
A kínai érdeklődés úgy tűnik, hogy kizárólag az erőforrásokban gazdag (vagy az „erőforrásokkal megátkozott”) országokra irányul, figyelmen kívül hagyva sok más afrikai nemzetet.
Chinese interest seems confined to resource-rich (or "resource-cursed") countries, bypassing a large number of other African nations.
Ezenkívül, az áruk szárnyaló árai az erőforrásokban gazdag országoknak kedveznek, míg a kontinens többi részén megnehezítik az életet – de az árak nem maradnak örökké magasak.
Moreover, soaring commodity prices benefit resource-rich countries but make life harder for the rest of the continent – and prices will not remain high forever.
Az olcsó kínai termékek eljutnak az afrikai piacokra, lehetővé téve az emberek számára új technológiák használatát (pl. mobiltelefonok) és azt, hogy pénzt takarítsanak meg alapvető kiadásokon (pl. ruházkodás); ezzel viszont akadályozzák az afrikai iparágakat, ahol gyárak mennek csődbe, ezzel súlyosbítva a munkanélküliséget, különösen a textiliparban (ez az ún. kínai „textilcunami”), a környezetvédelmi és a szociális dömping által előidézett tisztességtelen verseny által.
Chinese cheap products are reaching African markets, allowing people to make use of new technologies (e.g. mobile phones) and save on basic expenses (e.g. clothes) but also hampering African industries, with bankrupted factories aggravating unemployment, particularly in the textile sector (the so-called Chinese “textile tsunami”), through unfair competition caused by environmental and social dumping.