natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31. megállapítja, hogy 2007. november 7-én egy nagyobb rendőrségi műveletre került sor Brodec község környékén, Tetovótól északra, amelynek célja bizonyos számú állítólagos bűnöző elfogása volt, amelyben az ún. „brodeci banda” hat tagját megölték, és a Belügyminisztérium további 13 helybéli lakost tartóztatott le; megjegyzi, hogy Brodecben olyan könnyű- és nehézfegyvereket találtak, amelyek között nehézgépfegyverek és repülők lelövésére alkalmas rakéták voltak; rámutat, hogy – az EU megfigyelő missziója és az EBESZ szerint – a műveletet szakszerűen, rendőri vagy polgári személyi sérüléseket nem eredményező módon végezték; üdvözli, hogy a kormány nyilvánosan kijelentette, hogy újjá fogja építeni a mecsetet és más sérült infrastruktúrákat; aggályát fejezi ki néhány olyan jelentés miatt, amelyek szerint a fogva tartottakkal a letartóztatásuk során nem bántak megfelelően; ennélfogva felszólítja az ombudsmant, hogy teljes körűen vizsgálja ki a helyzetet; hangsúlyozza továbbá, hogy a brodeci rendőrségi művelettel kapcsolatban még fennmaradó kérdésekkel nyílt, átlátható és jogilag következetes módon kell foglalkozni;
Notes that on 7 November, a large police operation took place around the village of Brodec, north of Tetovo, with the aim of apprehending a number of alleged criminals, in which six members of the so-called "Brodec gang" were killed and a further 13 individuals from the village detained by the Ministry of Interior; notes that light and heavy weaponry was found in Brodec that included heavy machine guns and anti-aircraft missiles; points out that, according to the EU Monitoring Mission and the OSCE, the operation was carried out in a professional and effective manner resulting in no police or civilian casualties; welcomes the fact that the government has publicly stated that it will rebuild the mosque and other damaged infrastructure; expresses its concern about some reports that detainees may have been subjected to maltreatment on being arrested; calls in this regard on the Ombudsman to fully investigate the events and stresses that any outstanding questions relating to the police operation in Brodec should be addressed in an open, transparent and legally consistent manner;
37. üdvözli a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország közötti, fokozott kétoldalú együttműködést, valamint az emberek közötti kapcsolatokat; elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a parlament fent említett, 2007. július 12-i állásfoglalásának elfogadása óta kétoldalú tárgyalásokra került sor a régióban az Egyesült Nemzetek égisze alatt és Matthew Nimitz különleges megbízott segítségével abban a tekintetben, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásokat találjanak az ország nevével kapcsolatban felmerült nézeteltérésekre; tudomásul veszi a különleges megbízott 2008. február 19-i javaslatát, és üdvözli, hogy mindkét ország elfogadta a javaslatot a további megbeszélések kereteként; felszólítja mindkét oldalt, hogy növelje a kérdés megoldására irányuló erőfeszítéseket, amely kérdés semmilyen körülmények között nem válhat a Volt Jugoszláv Macedón Köztársaság nemzetközi szervezetekben való tagságának akadályává, amint azt az 1995. évi, jelenleg is hatályos ideiglenes megállapodás is előírja;
Welcomes the increased bilateral cooperation, as well as people-to-people contacts between the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Greece; notes with satisfaction that, since the adoption of Parliament's above-mentioned resolution of 12 July 2007, bilateral talks have been held in the region, under the auspices of the United Nations and assisted by Special Envoy Matthew Nimitz, with a view to finding a mutually acceptable solution to the difference that has arisen over the name of the country; notes the Special Envoy's proposal of 19 February 2008 and welcomes the fact that both countries have accepted that proposal as a framework for further discussions; calls on both sides to intensify efforts to resolve the issue, which should in no circumstances become an obstacle to the Former Yugoslav Republic of Macedonia's membership of international organisations, as provided for in the Interim Accord of 1995, which is still in force;
40. megállapítja, hogy – noha az ország a tagjelölt státusz megszerzése, 2005 óta jelentős előrehaladást ért el és hogy a három tagjelölt ország közül az egyetlen, amellyel a mai napig nem zajlottak csatlakozási tárgyalások; kívánatosnak tartja, hogy ez a kivételes helyzet megszűnjön; felszólítja a Volt Jugoszláv Macedón Köztársaságot annak biztosításra, hogy a szükséges reformokat elvégzik; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a Nyugat-Balkánról szóló közleményét követően fejlesszen ki egy sor mutatót, amelynek az ország által való elérése a csatlakozási tárgyalások megnyitásához vezet 2008 vége előtt, ami tovább növeli a stabilitást és erősíti a Nyugat-Balkán európai kilátásait;
Notes that, although the country has achieved significant progress since 2005 when it was given candidate status, of the three candidate countries it is the only country with which no accession negotiations have taken place to date; considers it desirable that this exceptional situation should end; calls on the Former Yugoslav Republic of Macedonia to ensure that the necessary reforms are undertaken; urges the European Commission, following on from its Communication on the Western Balkans, to develop a set of benchmarks the attainment of which by the country will lead to the opening of the accession negotiations before the end of 2008, which will further enhance the stability and strengthen the European prospects of the Western Balkans;
42. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság parlamentjének és kormányának.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Government and Parliament of the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Prioritások a második éves jelentésben
Priorities in the second annual report
2007. július 12-én a plenáris ülés jóváhagyta az Európai Unió és legtöbb tagállama által „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságként ” meghatározott tagjelölt országról szóló első éves jelentést, mely ország elnevezése saját alkotmányában „Macedón Köztársaság”.
On 12 July 2007, plenary endorsed the first annual report on the candidate Member State designated by the European Union, and most of its Member States, as the ‘Former Yugoslav Republic of Macedonia’, which, in its own constitution, is called the ‘Republic of Macedonia’.
E jelentés számos kérdéssel foglalkozott, így környezetvédelmi problémákkal, a munkaadók és munkavállalók kapcsolatával és a közszolgálati műsorszórással is.
That report addressed a host of issues, such as environmental problems, employer-worker relations and public broadcasting.
Ezek és más kérdések mellett a hangsúlyt három fő kérdésre helyezték: a népes albán közösség helyzetére, a déli szomszédos országgal, Görögországgal fenntartott kapcsolatokra, valamint az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontjára.
More than on these and other questions, the focus then was on three main issues: on the position of the large Albanian community, relations with the southern neighbouring country, Greece, and the starting date for negotiations on EU accession.
E három kérdés tavaly még nagyobb figyelemben részesült.
In the last year, these three issues have attracted even greater attention.
Az első két kérdés továbbá jelentősen befolyásolja a harmadikat.
Furthermore, the first two issues exert considerable influence over the third.
A második éves jelentésben az e három kérdés területén elért előrelépés vizsgálata élvez elsőbbséget.
In the second annual report, priority is given to the search for progress on each of these three issues.
A volt Jugoszlávia és az EU közötti kapcsolatok
Links between former Yugoslavia and the EU
1957 és 1991 között az Európai Közösségek (az Európai Unió jogelődje) és a tagállamok mindenkor jó kapcsolatokat tartottak fenn a volt Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársasággal.
Between 1957 and 1991 the European Communities (the European Union’s predecessor) and the Member States maintained good relations at all times with the former Federative Socialist Republic of Yugoslavia.
A kapcsolatok jelentős mértékben különböztek a magukat kommunistának nevező pártok által irányított és Nyugat- és Dél-Európától „vasfüggönnyel” elválasztott más közép- és kelet-európai országokkal fenntartott kapcsolatoktól.
To a significant extent, relations were different from those with other states in central and eastern Europe which were governed by parties calling themselves Communist and separated from western and southern Europe by an ‘Iron Curtain’.
Jugoszláviából senki sem számított katonai fenyegetésre.
No-one expected a military threat from Yugoslavia.
Az ország kimaradt a hidegháborúból, intenzív kapcsolatokat épített ki a harmadik világgal, és felhívta magára a nemzetközi közösség figyelmét azzal, hogy az ipari demokráciába aktívan bevonta a munkásokat.
The country remained outside the ‘cold war’, developed intensive contacts with the Third World, and attracted international attention by actively involving workers in industrial democracy.
A nyugat- és dél-európai, valamint a jugoszláv cégek között kiterjedt, határokon átnyúló együttműködés zajlott.
Between firms in western and southern of Europe and firms in Yugoslavia, cross-border cooperation took place on a large scale.
Jugoszlávia lakói viszonylag nagy számban utazhattak Nyugat- és Dél-Európába, vagy dolgozhattak ott hosszú távon.
A comparatively large number of Yugoslavia’s inhabitants were in a position to visit states in western and southern Europe or work there long-term.
Jugoszlávia (főként az Alpok régiója, a tengerpart és az Ohridi-tó) sok más állam polgárai számára volt az üdülések célpontja.
For many people in other states, Yugoslavia (in particular the Alpine region, the coast and Lake Ohrid), was a major holiday destination.
A kereskedelem és a közlekedés területén az ország továbbá jelentős kapocs volt Görögország és az Európai Közösségek más tagállamai között.
In the area of trade and transport, furthermore, the country was a significant link between Greece and other Member States of the European Communities.
Ha Jugoszlávia nem bomlott volna fel, feltehetőleg az egész ország csatlakozott volna az EU-hoz, akár egyes jelenlegi tagállamoknál korábban.
If Yugoslavia had not disintegrated, the entire country could probably have acceded to the EU, and possibly earlier than a number of current Member States.
A csatlakozást, amely egy korábbi fázisban valószínűnek tűnt, nem is annyira az ország felbomlása, hanem inkább a felbomlást kísérő kegyetlenségek késleltették.
Accession, which, at an earlier stage, was likely, was seriously delayed not so much by the disintegration itself of the country, but more by the atrocities which accompanied disintegration.
A volt Jugoszlávia (és a szomszédos Albánia) területének egészét jelenleg EU-tagállamok veszik körül.
The territory of former Yugoslavia (and neighbouring Albania) is now completely surrounded by EU Member States.
Az előrehaladás fenntartása tagjelölt országként
Maintaining progress as a candidate country
A 2004-es nagy bővítés során (a volt jugoszláv köztársaságok közül) csupán Szlovénia csatlakozott az EU-hoz.
As part of the grand enlargement in 2004, only Slovenia (of the former Yugoslav republics) acceded to the EU.
Horvátországgal mint tagjelölt országgal sikeresen haladnak a tárgyalások, és elvileg 2009-re le is zárhatók, aminek eredményeképpen néhány éven belül ez az ország lesz a 28. tagállam.
Negotiations with the candidate country Croatia are proceeding successfully and it should be possible to conclude them in 2009, as a result of which, within a few years, the country will become the 28th Member State.
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 2005 óta szintén a tagjelölt ország státuszt élvezi, és abban reménykedett, hogy a csatlakozási folyamat Horvátországéval egy időben történhet.
The Former Yugoslav Republic of Macedonia, too, has had candidate Member State status since 2005 and had expectations that the accession process could take place at the same time as that for Croatia.
Csak az a tény bonyolíthatta és késleltethette a tárgyalások menetét, hogy a volt Jugoszlávia déli részén található, amelynek gazdasága az északi részénél mindig is gyengébb volt.
Only the fact that it lies in the south of former Yugoslavia, which always had a weaker economy than the north, could bring about complications and delays in concluding negotiations.
A tagjelölt ország státusz előnyösebb helyzetbe hozta más jugoszláv utódállamokkal, így Montenegróval, Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával szemben.
Candidate Member State status gave it a head start over the Yugoslav successor states Montenegro, Bosnia-Herzegovina and Serbia.
Ez még inkább érvényes a szerb autonóm tartományra, Koszovóra, amely az 1990-es évek óta függetlennek tekinti magát, az 1999-es háború óta nem lehetett Szerbiából irányítani, és 2008-ban várhatóan nemzetközi szinten is független államként ismerik el, amire immár 17 éve vár.
That holds true to an even greater extent for the Serbian autonomous province of Kosovo, which has regarded itself as independent since the 1990s, has not been governable from Serbia since the 1999 war, and in 2008 is expected to gain the international recognition as an independent state it has aspired to for 17 years.
Azon jugoszláv utódállamoknak, amelyek még nem nyerték el a tagjelölt ország státuszt, ez idáig csupán stabilizációs és társulási megállapodásokat ajánlottak fel, a csatlakozást (a 2003-as thesszaloniki Európai Tanács óta) hosszú távú lehetőségként előrevetítve.
Yugoslavia's successor states which have not yet obtained candidate status have to date only been offered Stabilisation and Association Agreements, with (since the 2003 Thessaloniki European Council) the prospect of accession in the longer term.
A kérdés jelenleg az, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság meg tudja-e őrizni azt az előnyét, amelyet a többi utódállammal szemben tagjelölt országként szerzett.
The question now is whether the Former Yugoslav Republic of Macedonia can keep the advantage it has gained over other successor states as a result of candidate Member State status.
Időközben szóba került, hogy Szerbia is kapja meg a tagjelölt ország státuszt.
In the meantime, there is talk of granting Serbia candidate Member State status.
Mindazonáltal e státusz jelentősége nem világos, mivel az elmúlt két évben Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal nem kezdődtek meg a várt csatlakozási tárgyalások.
The significance of that status is unclear, however, since, over the last two years, the expected accession negotiations with the Former Yugoslav Republic of Macedonia have not commenced.
Ez az ország számára különleges helyzetet teremtett a két másik tagjelölt országgal szemben.
That has put the country in an exceptional position vis-à-vis the two other candidate Member States.
Tárgyalások nem csupán Horvátországgal, hanem Törökországgal is folynak, amely a tárgyalások kezdetén képtelen eleget tenni azoknak a feltételeknek, amelyek később azok végső kimenetelét meghatározzák.
There are negotiations not only with Croatia, but also with Turkey, which, at the start of negotiations, is unable to meet the criteria which, at a subsequent stage, will determine the final outcome.
A bekövetkezett késedelmeket Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban rendkívül kiábrándítóként élik meg.
The delay which has arisen is regarded as extremely disappointing in the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Amennyiben a tárgyalások hamarosan nem kezdődnek meg, fennáll az a veszély, hogy a státusz jelentősége súlyosan csorbul, nemcsak ezen ország, hanem más, tagjelölt ország státuszra törekvő országok számára is.
Should negotiations not commence promptly, there is a danger that the significance of that status will be considerably eroded not only for that country, but also for other countries seeking candidate status.
Az EU mérsékelt befogadóképessége és integrációs kapacitása
The EU's reduced absorption and integration capacity
Röviddel a hidegháború vége után (1989) az akkor pusztán Nyugat- és Dél-Európára szorítkozó együttműködés kiterjesztése az addig a „másik oldalhoz” tartozónak tekintett államokra jelentős figyelmet és elismerést keltett.
Shortly after the end of the Cold War (1989), extending cooperation, restricted to western and southern Europe at the time, to states hitherto regarded as part of the 'other side' attracted considerable attention and approbation.
Nemcsak politikai vezetőket, de a közvéleményt is sikerült meggyőzni arról, hogy nagy számban új tagállamokat vegyenek fel az Unióba.
Not only political leaders, but also public opinion was won over to admitting a large number of new Member States.
Az akkoriban a nagyszabású keleti bővítés sikeres lezárásához társuló komoly tekintély ma már nem létezik.
The considerable prestige associated at the time with successful completion of a grand-scale eastward enlargement does not exist today.
A közvélemény kritikusabbá vált, és elsősorban a korábbi bővítések következményeinek tekintett problémák megoldását várja.
Public opinion has become more critical and expects attention to focus on resolving the problems regarded as a consequence of earlier enlargements.
Az újonnan érkezőket szigorúbban értékelik; most ők fizetik meg annak az árát, ami a korábbi bővítéskor nem jól sikerült.
Newcomers are assessed more strictly; they are now having to pay the price for what did not go well during the previous enlargement.
Az EU, valamint a jelenlegi tagállamok számára jelentett előnyök és hátrányok objektív mérlegelése sokkal fontosabb szerepet játszik, mint korábban.
An objective assessment of the pros and cons for the EU, and its current Member States, plays a much more significant role than it used to.
A további bővítés elsietésének kerülését az előre jelzett problémák és a megbecsülhető költségek indokolhatják.
Anticipated problems and predictable costs may be grounds for being in no hurry to proceed with enlargement.
Eközben az újonnan érkezők végső csatlakozási határidejének megnevezése, illetve számos tagállam egyidejű felvétele tabunak számít.
Meanwhile, naming final dates for accession for newcomers and simultaneous admission of a large number of Member States are taboo.
Minden államot saját érdemei alapján, kritikusan értékelnek.
Each state is critically assessed on its own merits.
Ráadásul a volt Jugoszlávia utódállamai esetében jelenleg két, ellentétes nézetű elméleti iskola létezik:
Moreover, there are now two contrasting schools of thought with regard to the successor states to former Yugoslavia:
a) az uniós csatlakozás jóváhagyása előtt tartós megoldást kell találni ezen országok problémáira, különösen ami a különböző etnikai közösségek tagjai közötti, országon belüli kapcsolatokat, valamint a szomszédos államokkal való kapcsolatokat illeti;
(a) a lasting solution needs to be found to the problems in those countries, in particular as regards relations within the country between members of different ethnic communities and the relationship with neighbouring states, before EU accession can be granted;
b) az uniós csatlakozás sürgősen szükséges, mivel ez tekinthető a béke, a demokrácia, a stabilitás és a gazdasági fejlődés legjobb garanciájának, hiszen az EU várhatóan jelentős mértékben hozzá tudna járulni a problémák megoldásához, beleértve a közösségek közötti és a szomszédos államokkal való kapcsolatokat is.
(b) EU accession is urgently needed and is regarded as the best guarantee of peace, democracy, stability and economic development because the EU is expected to be able to make a significant contribution towards resolving problems, including relations between communities and with neighbouring states.
Etnikai sokszínűség és érdekellentétek
Ethnic diversity and conflicting interests
A népek rendkívüli sokszínűsége jellemezte a területet, amelyet a 20. század kezdete óta Makedóniaként ismertek, és amelyet az Oszmán Birodalom felbomlását követően Jugoszlávia, Görögország és Bulgária között osztottak fel.
The area that was known at the beginning of the 20th century as Macedonia, which was divided up between Yugoslavia, Greece and Bulgaria following the disintegration of the Ottoman Empire, was characterised by a great diversity of peoples.
A hajdani Makedónia északi részén, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén a legnagyobb közösség a szláv nyelvek macedón változatát beszéli.
In the northern part of Macedonia, on the territory of the Former Yugoslav Republic of Macedonia, the largest community speaks the Macedonian variant of the Slavic language group.
Az ország északnyugati részén azonban az albán nyelvűek vannak többségben, akik az ország lakosságának egynegyedét teszik ki.
In the north-west of the country, however, Albanian speakers are in a majority, making up about one quarter of the population.
Vannak még alacsonyabb lélekszámú kisebbségek, például romák, törökök és vlachok is.
There are also smaller minorities such as Roma, Turks and Wallachians.
Más jugoszláv utódállamokban a kisebb mértékű etnikai sokszínűség az 1990-es években erőszakos konfliktusokhoz és etnikai tisztogatásokhoz vezetett.
In other successor states to Yugoslavia, ethnic diversity, which exists on a smaller scale, led in the 1990s to violent conflicts and ethnic cleansing.
Horvátországgal, Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával (különösen Koszovóval) összehasonlítva Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban rend és béke uralkodott.
By comparison with Croatia, Bosnia-Herzegovina and Serbia (especially Kosovo), conditions in the Former Yugoslav Republic of Macedonia have remained orderly and peaceful.
Egy északnyugat-albániai rövid fegyveres konfliktust követően megállapodások születtek a helyi önkormányzatok decentralizációjáról, és a szláv dominancia helyett egyre nagyobb hangsúlyt fektetnek az állam etnikai sokszínűségére.
Following a short-lived armed conflict in north-west Albania, agreements were concluded on local government decentralisation and, instead of Slav domination, ever increasing emphasis is being placed on the multiethnic character of the state.
Az albán közösség egy pártja már a 2001-es konfliktus előtt is képviseltette magát Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormányában.
Even prior to the 2001 conflict, an Albanian community party was represented in the government of the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Az előző kormányban ez a Demokratikus Integráció Pártja (DUI) volt, amely a 2001-es konfliktus során tűnt fel.
In the previous government, that was the Party for Democratic Integration (DUI), which emerged from the 2001 conflict.
Időközben ez lett az albán nyelvű szavazók legnagyobb és voltaképpen a többséget képviselő pártja.
In the meantime, that party has become the largest and, in fact, the majority party among Albanian-speaking voters.
Az, hogy e közösség legnagyobb pártja jelenleg csak helyi szinten bír kormányzati feladatokkal, feszültségeket keltett.
The fact that this community’s largest party now bears government responsibility at local level only has generated tensions.
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban – más többnyelvű országokkal, így Belgiummal, Spanyolországgal, az Egyesült Királysággal és Olaszországgal ellentétben – a helyi és a nemzeti hatóságok között nincs köztes igazgatási szint, amelyben egy nagyobb, régiós szinten erős párt domináns szerepet játszhatna.
In the Former Yugoslav Republic of Macedonia - unlike in multilingual states such as Belgium, Spain, the United Kingdom and Italy - there is no intermediate layer of administration between local authorities and national level in which a large regionally powerful party can play the dominant role.
A DUI részt kíván venni a nemzeti szintű kormányzásban, és úgy véli, hogy az albánok érdekeit nem veszik figyelembe a 2001-es ohridi keretmegállapodásban foglalt mértékben.
The DUI is demanding participation in government at national level, and takes the view that less account is being taken of Albanian interests than was provided for in the Ohrid Framework Agreement in 2001.