natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Az ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedést a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2);
A tagállamok növelhetik azoknak a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátáscsökkentési egységeknek a felhasználását, amelyek az (1) bekezdésben említett és az (5) bekezdés szerinti megállapodást ratifikáló harmadik országokból származnak a (2) bekezdésnek megfelelően végrehajtott további csökkentés legfeljebb 50%-ának erejéig.
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2.
A nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalások lezárására vonatkozó reakciók nem automatikusak, hanem politikai értékelés és döntés során születnek.
The reactions to the conclusions of the negotiations on an international agreement shall not be an automatism but subject to political evaluation and decision.
Ezenfelül a további kötelezettségek elosztásának a nemzetközi tárgyalások eredményén kell alapulnia.
Furthermore, the distribution of additional efforts should be based on the outcome of the international negotiation.
2008 január 23-án az Európai Bizottság megjelentette javaslatait arra vonatkozóan, hogy mi módon kell csökkenteni az üvegházhatást okozó gázkibocsátást a tagállamokban az elkövetkező években.
On 23 January 2008 the Commission published its proposals on how to reduce greenhouse gas emissions over the coming years in the Member States.
A következő területek kibocsátásairól van szó: közlekedés, épületek (mindenekelőtt a fűtés és a klimatizálás), szolgáltatások, kisebb ipari üzemek, mezőgazdaság és hulladékgazdálkodás.
The emissions considered were those from transport, buildings (mainly heating and air-conditioning), services, small industries, agriculture and waste disposal.
Ezek jelenleg az EU üvegházhatást okozó összes gázkibocsátásának 60%-át teszik ki.
These currently account for some 60% of the EU’s total greenhouse gas emissions.
Dicséretes, hogy a javaslat minden tagállam számára konkrét értékeket ír elő, melyeket 2020-ig teljesíteni kell.
The fact that the proposal sets concrete targets for each Member State, to be met by 2020, is welcome.
Sajnos azonban a 2020 utáni időszakra vonatkozóan nincs hasonlóan ambiciózus intézkedésterv.
However, there is no similarly ambitious catalogue of measures for the period after 2020.
Mit jelent ez a javaslat az EU foglalkoztatáspolitikája számára?
What are the implications of this proposal for EU employment policy?
Az első vizsgálatok – például az ESZSZ, ISTAS SDA, Syndex és a Wuppertal-Institut közös tanulmánya – azt mutatják, hogy az éghajlatváltozás miatti változások kedvezően fognak hatni az EU foglalkoztatáspolitikájára: több és magasabb képzettséget igénylő munkahelyet hozhatnak létre.
Initial studies, e.g. the joint study by ETUC, ISTAS, SDA, Syndex and the Wuppertal-Institut, show that the consequences of climate change will have positive effects on employment in the EU: there will be scope for the creation of more and better-qualified jobs.
Mindenesetre a kihatások jelentősen eltérnek majd gazdasági területenként és régiónként.
However, the effects will vary considerably from one economic sector or geographical region to another.
Az északabbra fekvő régiókhoz képest különösen a Földközi-tenger térségében lévő régiókat sújtják majd erőteljesebben a hőmérséklet-növekedés következményei.
In particular the Mediterranean regions will suffer more from the rise in temperatures than those further north.
A közlekedés mint a legnagyobb CO 2 -kibocsátó különleges erőfeszítéseket igényel.
As the greatest emitter of CO2, transport requires special efforts.
Hatalmas potenciálok vannak, melyeket célirányosan kell kihasználni: csökkenteni kell a szükségtelen szállításokat, korlátozni szükséges a legtöbb energiát felhasználó közlekedési módokat és növelni kell a hatékonyságot technikai és logisztikai eszközök segítségével.
There are great possibilities, and determined action is needed to exploit them: reducing unnecessary transport, restricting the most energy-intensive modes of transport, and increasing efficiency by technical and logistical means.
Ennek során jó lehetőségek kínálkoznak új munkahelyek létrehozására.
There are also good opportunities for the creation of new jobs.
Hasonló a helyzet az építőiparban.
A similar situation obtains in the construction sector.
A meglévő épületek felújítása (jobb szigetelés, megújuló energiaforrások felhasználása stb.) és új, energiahatékonyabb épületek létesítése új munkahelyeket teremt helyi és regionális szinten.
The renovation of existing buildings (improved insulation, installation of renewables, etc.) and the construction of new, more energy-efficient buildings create new jobs at local and regional level.
Az éghajlatváltozást más szakpolitikai területekkel szemben prioritásként kezelendő kihívásnak tekintik.
Climate change is treated as a priority challenge in relation to other areas of policy.
Az éghajlatváltozás azonban valamennyi kihatásával együtt nagyon összetett terület.
However, with all its effects it is a very complex topic.
Éppen ezért fontos minden szinten felkészíteni az embereket az éghajlatváltozás következtében jelentkező változásokra.
That makes it all the more important to prepare people at all levels for the new situation climate change will engender.
Olyan stratégiára van szükség, mely segíti a vállalkozókat és a foglalkoztatottakat – különösen a kkv-kban – a leghatékonyabb átállásban.
We need a strategy on the best way for businesspeople and workers, particularly in SMEs, to adjust themselves.
Mindenki számára sürgősen különleges képzési és továbbképzési intézkedésekre van szükség.
Specific training measures for all are urgently needed.
Az EU dublini és bilbaói ügynökségére, valamint az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpontra nagy nyomás nehezedik, mivel számos arra vonatkozó lezáratlan kérdésre kell választ adniuk, hogy milyen konkrét következményei lesznek az éghajlatváltozásnak a különböző régiókban és gazdasági területeken.
The EU Agencies in Dublin and Bilbao and the European Employment Observatory are now under greater pressure to find answers to the many unanswered questions on what specific effects climate change will have in the various regions and economic sectors.
Az éghajlatváltozás átalakítja a társadalmat.
Climate change changes society.
Az Unión belül és nemzetközi viszonylatban is a lakosság legszegényebb rétegeit érinti leginkább az éghajlatváltozás.
Accordingly it is the poorest in society – both in the EU and worldwide – who are hardest hit by climate change.
Éppen náluk hiányoznak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz szükséges források.
They, more than any others, lack the resources to adapt to climate change.
A magas energiaárak az alsóbb jövedelmi kategóriákhoz tartozókat érintik már jelenleg is a leghátrányosabban.
High energy prices are already affecting people in the lowest income brackets.
A növekvő élelmiszerárak drasztikusan súlyosbíthatják a már meglévő éhínséget.
Rising food prices are likely to drastically exacerbate existing famines.
Globálisan kell fellépni a világszerte megmutatkozó éhínség ellen.
There is a need for a global offensive against hunger in the world.
Az üvegházhatást okozó gázokat kibocsátó energiaforrásokkal való takarékossággal járó terheket társadalmilag igazságos módon kell elosztani.
The burden of saving the energy that produces greenhouse gases needs to be shared in a socially just manner.
Az úgynevezett „első világban” a túltermelés és az egészségtelen fogyasztás nem csupán a források pazarlása, hanem nagyon kedvezőtlenül befolyásolja az éghajlatot is.
Overproduction and unhealthy consumption in the ‘First World’ not only cause a waste of resources but also have a heavy impact on the climate.
A „szennyező fizet” elvnek megfelelően tehát takarékosabb energiafelhasználásra van szükség, különös tekintettel az üvegházhatást okozó gázokat kibocsátó energiaforrásokra.
On the basis of the ‘polluter pays’ principle, then, we need to make economical use of all resources, including those which emit greenhouse gases.
Európai szinten harmonizálni kell az energiaadókat, előnyben részesítve az alacsony üvegházhatást okozó gázkibocsátású gazdálkodási formákat és erősebben megadóztatva a több üvegházhatást okozó gázt kibocsátókat.
Energy taxes should be harmonised at EU level, rewarding forms of business with low emissions and increasing taxes on high greenhouse gas emitters.
Ez jelentősen ösztönözné az új technológiák kifejlesztését és ezáltal magasabb képzettséget igénylő új szakmákat tenne szükségessé, különösen az alternatív energiaforrások terén.
This would give a solid boost to the development of new technologies and thus promote highly-qualified new jobs, particularly in the alternative energy sector.
A már jelenleg is szárazságtól és szélsőséges időjárási körülményektől sújtott területeken lesznek leginkább érezhetők az éghajlatváltozás következményei.
It is in the areas already affected by drought and extreme weather conditions that the impact of climate change will be most keenly felt.
A nemzetközi szolidaritás az eddigieknél még fontosabbá válik egy egyre inkább a kölcsönös egymásra utaltságon alapuló világban.
International solidarity will become even more important than in the past in an increasingly interdependent world.
Még nem tudni, hogy erre a CDM (Clean Development Mechanism – tiszta fejlesztési mechanizmus) projektek jelentik-e a megfelelő választ.
Whether Clean Development Mechanism (CDM) projects represent a correct way of addressing this issue is as yet unclear.
Kedvezően fogadták az „Éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között” című közleményt (COM(2007) 540, 2007.9.18.)
The idea of ‘Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change’ (COM(2007)540 of 18 September 2007) is very much to be welcomed.
Égető társadalompolitikai problémát jelent a legszegényebb és az éghajlatváltozás által leginkább sújtott országokból érkező egyre növekvő bevándorlás, ami nem csupán azokat az országokat érinti, ahonnan elvándorolnak, hanem azokat is, melyekben a nagy bevándorlási nyomás társadalmi feszültségeket okoz.
The increasing migration from the poorest countries most severely affected by climate change is socio-political dynamite, and affects not only the countries from which emigration takes place but also those in which heavy pressure from immigration creates social tensions.
A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság kéri a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy jelentésébe foglalja bele a következő módosító javaslatokat:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(6a) Kötelezettségeik teljesítése során a tagállamok és az Európai Unió figyelembe veszik a szociális és foglalkoztatási területen az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésével együtt járó lehetőségeket és kockázatokat.
(6a) In fulfilling their obligations, the Member States and the European Union should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
Mivel az éghajlatváltozás bekerült az új foglalkoztatási iránymutatásokba, a nemzeti cselekvési tervekben is kulcsszerepet kell biztosítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak, különösen a foglalkoztatáspolitika, az oktatás és a kutatás területén.
Since climate change has been included in the new employment guidelines, adjustments to climate change should also play a key role in national action plans, particularly in the areas of employment, education and research.
A meglévő szervekre – dublini Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, a bilbaói Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, valamint az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont – hárul, hogy elemzések és tanulmányok készítésével fokozottabban előmozdítsák a szükséges kiigazítások elvégzését.
It is increasingly incumbent on existing bodies such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin, the European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao and the European Employment Observatory to provide support for the necessary adjustments by means of analyses and studies.
A dublini és bilbaói európai ügynökségek, valamint a foglalkoztatási megfigyelőközpont bevonására azért van különösen szükség, mert még nagy vizsgálati hiányosságok mutatkoznak az éghajlatváltozásnak az uniós foglalkoztatás- és szociálpolitikára gyakorolt kihatásait illetően.
The involvement of the European agencies in Dublin and Bilbao and the Employment Observatory is particularly necessary since there is still a major research gap concerning the effects of climate change on social and employment policy in the EU.
Így például az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség megvizsgálhatná, hogyan lehetne kiigazítani az uniós jogszabályokat az éghajlatváltozás következtében az egészségvédelem és -biztonság területén.
For example, the European Agency for Safety and Health at Work could consider changes to EU health and safety legislation made necessary as a result of climate change.
(6b) Az éghajlatváltozás miatt szükségessé vált munkaerő-piaci kiigazításokat és szerkezetváltást a strukturális alapokból, különösen az Európai Szociális Alapból és adott esetben az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból származó előirányzatokkal kell támogatni, valamint a különböző szinteken (ágazatspecifikus, ágazatközi, regionális, nemzeti és uniós szinten) történő szociális párbeszéd előmozdítása és szociális egyenlőségre törekvő feltételek létrehozása révén kell megkönnyíteni a vállalkozások és magánszemélyek képzésének és átképzésének támogatása érdekében.
(6b) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
(6c) A megállapított célok elérése felé tett előrelépés értékelése során nem szabad, hogy a kibocsátáscsökkentés legyen az egyedüli kritérium: minőségileg és mennyiségileg értékelni kell a foglalkoztatottsági helyzetre gyakorolt hatást is az új munkahelyek és/vagy a munkahelyek kiigazítása és a jobb munkakörülmények tekintetében.
(6c) In assessing progress towards the achievement of the stated objectives, emissions reduction should not be the sole criterion: there should also be a qualitative and quantitative assessment of the impact on the employment situation in terms of new jobs and/or adaptation of jobs and better working conditions.
A tagállamok feladata biztosítani, hogy a kibocsátási egységek megvásárlására vonatkozó politikáik kiemelten kezeljék a környezetbarát és szociális irányultságú projekteket , a projektek lehető legegyenletesebb földrajzi eloszlását eredményezzék és hozzájáruljanak az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás létrejöttéhez.
Member States shall ensure that their policies for purchasing these credits give priority to environmentally and sociallyfriendly projects, enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság részére
for the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
2007-ben az Európai Unió vállalta, hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását 20%-kal csökkenti.
In 2007 the European Union made a commitment that it would, by the year 2020, reduce its greenhouse gas emissions by 20% in relation to the year 1990 level.
Minthogy ez a célkitűzés alapjaiban érinti az egyes régiók gazdasági - társadalmi kohézióját, fontos hangsúlyozni, hogy nagy energiahatékonysággal és alacsony üvegházhatású gáz-kibocsátás mellett működő európai gazdaság csak a kohéziós politikába integráltan valósítható meg.
Since this objective fundamentally affects the economic and social cohesion of individual regions, it must be stressed that an energy-efficient European economy with low greenhouse gas emissions can only be achieved if it is integrated into cohesion policy.
A két célterületet össze kell kapcsolni, és a kohéziós vagy strukturális fejlesztésekre szánt támogatások feltételrendszerébe javasolt beépíteni az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentésének szempontjait.
These two target areas must be linked together, and it is recommended that aspects of reducing greenhouse gas emissions be incorporated into the system of conditions of the funds earmarked for cohesion and structural development.
Ugyan az Európai Unió ezen vállalása a tagállamok kormányait kötelezi, a tagállami helyi és regionális önkormányzatokra és egyéb helyi és regionális képviseleti fórumokra és szervekre is komoly terhet ró.
Although the European Union obliges governments of the Member States to undertake this commitment, there is a considerable burden on their local and regional governments and other local and regional advocacy forums and organisations.
Az ambiciózus célkitűzés csak olyan módon teljesíthető, ha a feladatok összehangolása és megvalósítása során mind a központi kormányzati és a helyi-regionális szervek közti vertikális, mind pedig az egyes helyi-regionális szervek közötti horizontális együttműködés folyamatos.
The ambitious objective can only be achieved if, during harmonisation and completion of the tasks, there is continuous vertical cooperation between central government and local/regional organisations and continuous horizontal cooperation between individual local/regional organisations.
Minthogy azonban az üvegházhatású gáz-kibocsátás jelentős mértékben a privát szektorba tartozó piaci szereplőknek, valamint az egyéni fogyasztóknak tudható be, elengedhetetlen az egyes ipari kibocsátó egységek és a háztartások bevonása a program megvalósításába mind tagállami, mind regionális szinten.
However, since a large proportion of greenhouse gas emissions can be attributed to private sector market players and individual consumers, the involvement of individual industrial emitters and households in implementing the programme is vital at both Member State and regional level.
A piac szereplőit gazdaságilag kell érdekeltté tenni abban, hogy növeljék a megújuló energiahordozókból előállított energia-termelést, hogy ily módon meghatározó mértékben hozzájáruljanak a tagállami vállalások teljesítéséhez.
The interest of market players in increasing energy production from renewable sources must be aroused by economic means, thereby contributing significantly to meeting the commitments of Member States.
1990 óta számos tagállamban jelentősen csökkent az üvegházhatású gáz-kibocsátás mértéke, a Bizottság azon javaslata azonban, amely a 2005-ös esztendőt tekintené bázisévnek, figyelmen kívül hagyja az eddigi erőfeszítéseket.
Greenhouse gas emissions have decreased significantly in a number of Member States since 1990; however, by making 2005 the base year in its proposal, the Commission takes no account of the efforts made so far.
Az egyes tagállamok már elért eredményeit el kell ismerni, ezért viszonyítási alapként az 1990-es esztendőt javasolt rögzíteni.
The results already achieved by individual Member States must be acknowledged; therefore, it is suggested that the year 1990 be used as the basis for comparison.
(7) A tagállamok kibocsátáscsökkentési vállalásait a szolidaritás elve és a Közösség egészén belüli fenntartható gazdasági növekedés kívánalma alapján kell meghatározni, figyelembe véve az egyes tagállamok egy főre jutó relatív GDP-jét.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of solidarity between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community, taking into account the relative per capita GDP of Member States.
Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag alacsony az egy főre jutó GDP és ezért nagyarányú GDP-növekedéssel számolnak, az üvegházhatást okozó gázok 2005. évi kibocsátásának szintjéhez képest engedélyezni kell a kibocsátás mértékének növelését, ám a növekedésnek a Közösség átfogó csökkentési kötelezettségvállalásának keretén belül kell maradnia.
Member States that currently have a relatively low per capita GDP and thus high GDP growth expectations should be allowed to increase their greenhouse emissions compared to 2005 , but should limit this greenhouse emissions growth to contribute to the overall reduction commitment of the Community.
Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag alacsony az egy főre jutó GDP és ezért nagyarányú GDP-növekedéssel számolnak, az üvegházhatást okozó gázok 1990. évi kibocsátásának szintjéhez képest engedélyezni kell a kibocsátás mértékének növelését, ám a növekedésnek a Közösség átfogó csökkentési kötelezettségvállalásának keretén belül kell maradnia.
Member States that currently have a relatively low per capita GDP and thus high GDP growth expectations should be allowed to increase their greenhouse gas emissions compared to 1990 , but should limit this greenhouse gas emissions growth to contribute to the overall reduction commitment of the Community.
Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag magas az egy főre jutó GDP, csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a 1990. évi kibocsátás szintjéhez képest.
Member States that currently have a relatively high per capita GDP should reduce their greenhouse gas emissions compared to 1990 .
(8) A Közösség egyoldalú kötelezettségvállalásának teljesítése irányában tett tagállami vállalások igazságos megosztása érdekében egyetlen tagállammal szemben sem támasztható olyan elvárás, hogy 2020-ra a 1990-es szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben csökkentse kibocsátásainak mértékét, ugyanakkor egyetlen tagállam számára sem engedélyezett, hogy 2020-ig a 1990-es szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben növelje a kibocsátást.
(8) To further ensure a fair distribution of efforts between the Member States of the contribution to the implementation of the independent commitment of the Community, no Member State should be required to reduce its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% below 1990 levels and no Member State should be allowed to increase its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% above 1990 levels.
(8a) Azokban az ágazatokban, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2020 után továbbra is évente lineárisan csökkennie kell, ami 2050-re e kibocsátásoknak az 1990-es szinthez képest 80%-kal való csökkenését eredményezi, a végső cél pedig a fosszilis tüzelőanyagokból származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának megszüntetése az Európai Unióban.
(8a) The greenhouse gas emissions from sectors not covered by Directive 2003/87/EC should continue to decrease annually in linear fashion after 2020, leading to a reduction in such emissions of 80% compared to 1990 levels by 2050, with the ultimate objective of eliminating greenhouse gas emissions from fossil fuel use within the European Union.