natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Az évenkénti legfeljebb 27 helyszín kiválasztása nem csak hogy minden évben drámaian növelné a címet viselő helyszínek számát, de azzal a konkrét veszéllyel is járna, hogy csökken a cím presztízse.
A yearly award of the Label to a maximum of 27 sites per annum would not only dramatically multiply the number of sites bearing it in the early years, but would run a definite risk of lowering the Label's prestige.
Ráadásul befolyásolná az európai testület által végzett ellenőrző eljárás minőségét is, mely testület feladata a tagállamok által közzétett ellenőrző jelentések áttekintése és ajánlások kibocsátása lesz.
In addition, this would impact the quality of the monitoring procedure, especially by the European panel, whose task will be to review the monitoring reports published by Member States and issue recommendations.
Az előadó úgy véli, hogy a helyszínek kétévenkénti kiválasztása jobb minőséget biztosítana mind az eljárás, mind pedig a kiválasztott helyszínek szempontjából, és több időt hagyna az előzetes kiválasztásra (tagállami szinten) és az azt követő (európai szintű) kiválasztásra, és megkönnyítené a helyszínek ellenőrzését is.
The rapporteur believes that a bi-annual selection of sites would ensure better quality both of the process and of the selected sites, that it would give more time for the pre-selection (at the Member State level) and the following selection (at the European level), while facilitating site monitoring.
TRANSZNACIONÁLIS HELYSZÍNEK
TRANSNATIONAL SITES
Az előadó egyetért azzal, hogy az európai integrációt előmozdító eszköznek tekinthető cím jelképes értéke miatt előnyben kell részesíteni a transznacionális helyszíneket, mivel ezek a közös vonásokra hívják fel a figyelmet; elősegítik a hálózatépítést, bátorítják az országok és régiók közötti együttműködést és a feladatok közös megoldását.
The rapporteur agrees that owing to the symbolic value of the label as a contributory vehicle towards European integration, transnational sites should be favoured since they promote commonalities; they promote networking, and encourage co-operation and collaboration between States or regions.
Ezért a transznacionális helyszíneknek előkelő helyet kell elfoglalniuk minden tagállam rendes „kvótájában”, amely évi két javasolt helyszínt jelent.
Therefore, transnational sites should feature prominently in all Member States' ordinary 'quota' of two proposed sites per year.
Gyakorlati okból az egyik tagállamnak kell vállalnia a koordinátori szerepet, valamint ez a tagállam lesz az európai testület és a Bizottság felé a kapcsolattartó pont is.
For practical reasons, a Member State will be the 'coordinator' and will be the contact point in discussions with the European panel and the Commission.
AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK HIÁNYA
NO TRANSITIONAL PROVISIONS
Az előadó nem pusztán a régi cím átalakításának tekinti az új címet, hanem esélynek is arra, hogy a fellépést a kormányközi kezdeményezés keretében való működésének ideje alatt összegyűlt tapasztalatokra alapozzák.
The rapporteur envisions the new label not merely as a transformation of the old one, but as a chance for creating an action based on the experience accumulated during its existence as an intergovernmental initiative.
Az új, jól meghatározott feltételek, a hálózatépítés, az új fellépés testülete és ellenőrzése más koncepciót mutat, amely nem tekinthető a korábbival azonosnak.
The new well-defined criteria, the networking, the panel and the monitoring of the new action imply a different concept, which should not be seen as identical with the previous one.
A régi cím presztízsének megőrzése és az új presztízsének kialakítása érdekében nincs szükség átmeneti rendelkezésekre.
In order to preserve the prestige of the old label and promote the prestige of the new one, no transitional provisions should be needed.
Emellett a díjazott helyszínek ésszerűbb száma segít a kiválasztási és ellenőrzési eljárások lebonyolításában.
In addition, a more reasonable number of labelled sites will help keep selection and monitoring procedures manageable.
Az alkalmanként kijelölt helyszínek számának ésszerűnek és reprezentatívnak kell maradnia.
The number of sites covered each time should stay both reasonable and representative.
Ha átmeneti időszakot vezetnének be, akár több mint száz helyszín is részt vehetne a kezdeményezésben az első négyéves időszak végére.
If the transitional period occurs, then more than hundred sites could potentially be participating in the initiative by the end of the first 4-year period.
Összehasonlításként, a 27 tagú EU-ból 330 helyszín szerepel az UNESCO világörökségi listáján; azonban ezt a számot 30 év alatt érték el.
For purposes of comparison, there are about 330 sites from the EU-27 on the UNESCO World Heritage List; however, it took more than 30 years to reach this number.
V. AZ EURÓPAI TESTÜLET SZEREPE
V. THE ROLE OF THE EUROPEAN PANEL
Felmerült a kérdés, hogy az „Európai Örökség” cím odaítélésének vagy bizonyos helyszínek esetében történő visszavonásának folyamatában lehetne-e erősíteni az európai testület szerepét.
A question was raised as to whether it would be possible to step up the role of the European panel within the process of awarding or withdrawing the EHL from specific sites.
E kérdés közvetve érinti azt az általánosabb jogi problémát, hogy az uniós törvényhozó másodlagos jogalkotás útján létrehozhat-e olyan, döntéshozatali hatáskörrel felruházott szerveket, amelyekről a Szerződések nem rendelkeznek.
Indirectly this question touches upon a more general legal question as to whether the EU legislator can create, through secondary legislation, entities with decision-making power, not provided for by the Treaties.
Következésképpen a testületet nem lehet bevonni abba a folyamatba, amelynek során a címet helyszíneknek odaítélik vagy helyszínektől visszavonják.
Consequently, the panel may not be involved in the process of awarding to, or withdrawing the label from, sites.
AZ EURÓPAI PARLAMENT NAGYOBB SZEREPE
A STRONGER ROLE FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT
A fenti okok miatt jogilag nehezen oldható meg az is, hogy az Európai Parlament a cím odaítélése vagy visszavonása terén nagyobb hatáskörrel rendelkezzen annál, mint a javaslatban foglalt részvétele.
For the same reason it is legally difficult for the European Parliament to be given more power, either in the designation or the withdrawal of the label, apart from its participation as described in the proposal.
Az EP kiválasztási folyamatba való bevonása javításának egyik módja lenne, hogy felkérik, véleményezze az előzetesen kiválasztott helyszíneket, vagy hogy a kezdeményezéssel kapcsolatban jobb tájékoztatást kap annak korai szakaszában.
The ways to improve involvement of the EP in the selection process would be either by asking the EP to give an opinion on preselected sites, or by being better informed on this initiative in an early stage.
Az első lehetőség hátulütője az, hogy lelassítaná a projektet.
A downside of the first option is that it would slow down the process.
Az előadó úgy látja, hogy a Bizottságnak nyilvánosságra kellene hoznia az előzetesen kiválasztott helyszínek teljes listáját, és mind az Európai Parlamentet, mind a Tanácsot tájékoztatnia kellene a listáról.
The rapporteur believes that the Commission should publish a full list of preselected sites and inform the European Parliament and the Council about it.
Így elegendő idő állna az Európai Parlament rendelkezésére, hogy lépéseket tegyen, ha valamilyen kérdés felmerül.
That would afford the European Parliament enough time to react should any issues emerge.
Az előadó egyetért a hatásvizsgálatban megfogalmazott véleménnyel, amely szerint „a (régi) cím egyedül nem tudta áthidalni a polgárok és az EU között tátongó szakadékot”, de „szerényebb célként azt tűzte ki, hogy más kezdeményezések mellett, amelyek ugyanerre a problémára kerestek megoldást, maga is hozzájáruljon a megoldáshoz.”
The rapporteur shares the view expressed in the Impact Assessment that " the (old) Label alone could not fill the gap between citizens and the EU" but "it was meant more modestly to be one contribution alongside other initiatives aimed at addressing the same problem" .
Egyetért a fenti szöveg a „2009. évi európai szintű választások kiábrándító részvételi arányával” kapcsolatos megjegyzésével is, és számos Eurobarométer-felmérés megállapításával, amelyek „azt mutatják, hogy az elmúlt években az EU-ról alkotott kép nem javult, sőt az EU-ról pozitív véleményt alkotó európaiak száma (45%) 2005 ősze óta a legalacsonyabb”.
She also agrees with the remarks of the same text about "the disappointing turnout in the European elections in June 2009", and the results demonstrated by a number of Eurobarometer surveys "showing that the perception of the image of the EU has not improved over the past few years, but on the contrary the number of Europeans who have a positive image of the EU (45%) is at its lowest level since the autumn of 2005".
Az európai intézményeknek a jelentősebb kérdések terén még sok tennivalójuk van, hogy megváltoztassák ezeket a tényeket.
There is still much left to be done by the European institutions on more crucial issues in order to alter these facts.
Az „Európai Uniós Örökség” cím, amely erősíti az európai polgárokban (a történelem ismeretén és a kultúrák közötti párbeszédet elősegítő fellépésekben való részvételen keresztül) a közös örökség érzését és még le nem zárult folyamatként előrevetíti az EU építését, ebben az irányban tett lépés.
The idea of a European Union Heritage Label that aims to increasing the European citizens´ sense of sharing a common heritage (through knowledge of history and participation in actions supporting intercultural dialogue) and envisioning the building of the EU as a still in-progress process is a step in this direction.
Az olyan értékek, mint a demokrácia és a szabadság, amelyek az európai kulturális múltba nyúlnak vissza, éppen olyan fontosak, mint az átláthatóság és a szolidaritás, és ma, amikor át kell és át is szeretnénk hidalni az európai intézmények és az EU tagállamainak polgárai közötti távolságot, egyaránt szükség van mindegyikre.
Values such as democracy and freedom going back to the European cultural past are as important as transparency and solidarity and are every bit as much in need today, as we need and wish to fill in the gap between the European institutions and the citizens of the Member States of the EU.
az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
VÉLEMÉNY a Külügyi Bizottság részéről ............................................................18
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS.................................................17
VÉLEMÉNY a Fejlesztési Bizottság részéről ......................................................23
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................22
VÉLEMÉNY a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság részéről ..............27
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............25
– tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére,
– having regard to Articles 2, 3, 6 and 21 of the Treaty on European Union,
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére,
– having regard to Articles 153, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére,
– having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 31 and 32 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és és az ENSZ más emberi jogi okmányaira, különösen a polgári és politikai (1966), valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányaira (1966), a faji megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre (1965), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1979) és a gyermek jogairól szóló egyezményre (1989), az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, valamint az ENSZ 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott millenniumi csúcsának záródokumentumára,
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights (1948) and other United Nations instruments in the field of human rights, in particular the Covenants on Civil and Political Rights (1966) and on Economic, Social and Cultural Rights (1966), the Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1965), the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (1979) and the Convention on the Rights of the Child (1989), the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples (2007) and the outcome document of the United Nations Millennium Summit September 20-22, 2010 in New York,
– tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakechi Egyezményre, valamint a 2001 novemberében Dohában megrendezett negyedik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, különösen annak (31) bekezdésére,
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), and the Declaration adopted at the fourth ministerial conference held in November 2001 in Doha, in particular paragraph 31,
– tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletének a Közösség és harmadik országok között létrejövő megállapodásokba való foglalásával kapcsolatos bizottsági közleményről szóló 1996. szeptember 20-i állásfoglalására ( COM(1995)0216 )
– having regard to its resolution of 20 September 1996 on the Commission communication on the inclusion of respect for democratic principles and human rights in agreements between the Community and third countries( COM(1995)0216 )
HL C 290E., 2006.11.29., 107. o. ,
OJ C 320, 28.10.1996, p.
– tekintettel a nemzetközi kereskedelmet érintő nyitásról és demokráciáról szóló 2001. október 25-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on openness and democracy in international trade
– tekintettel az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményről ( COM(2001)0252 ) szóló 2002. április 25-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 25 April 2002 on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the European Union’s role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 )
– tekintettel „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU politikai hozzájárulása az előnyök mindenki számára történő elérhetővé tételéhez” című bizottsági közleményre ( COM(2004)0383 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘The Social Dimension of Globalisation - the EU’s policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
– tekintettel a globalizáció szociális dimenziójáról szóló 2005. november 15-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
– tekintettel a „Gyermekek fejlődő országokban történő kizsákmányolása, különös tekintettel a gyermekmunkára” című 2005. július 5-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour
HL C 157E, 2006.07.06., 84. o. ,
OJ C 157E, 6.7.2006, p.84 ,
– tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó 2010. június 14-i következtetéseire
– having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour
A Tanács 2010. június 14-i 10937/1/10 számú következtetései a gyermekmunkáról ,
Council conclusions of 14.6.2010 on child labour, 10937/1/10 ,
– tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on fair trade and development
HL C 303E, 2006.12.13., 865. o. ,
OJ C 303E, 13.12.2006, p.865 ,
HL C 102 E, 2008.4.24., 128. o. ,
A contribution to the EU’s Growth and Jobs Strategy’ ( COM(2006)0567 ),
– tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című közleményére ( COM(2006)0249 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Promoting decent work for all – the EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world’ ( COM(2006)0249 ),
– tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által a teljes foglalkoztatottságról és a tisztességes munkáról tett 2006. évi miniszteri nyilatkozatára, amelyben a felek elismerték, hogy a teljes és termelékeny foglalkoztatás és a mindenki számára elérhető tisztességes munka a fenntartható fejlődés kulcseleme,
– having regard to the 2006 Ministerial Declaration of the UN Economic and Social Council on Full Employment and Decent Work, recognising full and productive employment and decent work for all as a key element of sustainable development,
HL C 102E, 2008.04.24., 321. o. , amelyben a tisztességes munka előmozdítása nevében kéri a szociális normák belefoglalását az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiba, különösen a kétoldalú megállapodásokba,
OJ C 102E, 24.4.2008, p.321 , calling for the promotion of decent work through inclusion of social standards in EU trade agreements, particularly bilateral agreements,
– tekintettel az ILO-nak a 2009. június 19-i Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal elfogadott, a tisztességes munkára vonatkozó programjára és globális foglalkoztatási paktumára, az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. évi nyilatkozatára,
– having regard to the ILO’s Decent Work Agenda and Global Jobs Pact, adopted by a worldwide consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference, and the 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation,
– tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben
– having regard to the Brussels Convention of 1968, as consolidated by Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters
– tekintettel a 2006. január 1. óta hatályban levő általános preferenciarendszerre, amely egyre több terméknek biztosít vámmentes hozzájutást vagy vámcsökkentést, és amely egy új ösztönzőt is tartalmaz a sérülékeny helyzetű országok számára, amelyeknek különleges kereskedelmi, pénzügyi és a fejlődésbeli igényeik vannak,
– having regard to the generalised system of preferences (GSP), in force since 1 January 2006, which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
– tekintettel az Európai Unió és a harmadik országok között megkötött valamennyi kereskedelmi megállapodásra,
– having regard to all of the agreements between the European Union and non-member States,
– tekintettel az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai (AKCS-országok) és az Európai Unió közötti partnerségi megállapodásra, amelyet 2000. június 23-án írtak alá Cotonouban, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára,
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), and the European Union, signed in Cotonou on 23 June 2000, and its revisions in 2005 and 2010,
– tekintettel az AKCS-államokkal és -régiókkal kötött partnerségi megállapodásokról szóló állásfogalalásaira, különösen a 2002. szeptember 26-ira
– having regard to its resolutions on economic partnership agreements with ACP regions and countries, and particularly those of 26 September 2002
HL C 273E, 2003.11.14., 305. o. , a 2007. május 23-ira
OJ C 273E, 14.11.2003, p.305 , 23 May 2007
HL C 102 E, 2008.4.24., 301. o. és a 2007. december 12-ire
OJ C 102E, 24.4.2008, p.128 and 12 December 2007
HL C 323 E, 2008.12.18., 361. o. ,
OJ C 323E, 18.12.2008, p.361 ,
– tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1989. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi cartagenai jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv,
– having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1989), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
– tekintettel a az Európai Unió és Dél-Korea között 2009 októberében aláírt szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetére,
– having regard to Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea, signed in October 2009,
– tekintettel az Európai Unió, Kolumbia és Peru közötti többoldalú kereskedelmi megállapodás aláírására vonatkozó tárgyalások lezárására,
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU, Colombia and Peru on signature of a Multi-Party Trade Agreement,
– tekintettel a „Társadalmi és környezetvédelmi normák alkalmazása a kereskedelmi tárgyalások során” című meghallgatásra, amelyet 2010. január 14-én rendeztek az Euróapai Parlamentben,
– having regard to the hearing on ‘Application of Social and Environmental Standards in Trade Negotiations’ which Parliament held on 14 January 2010,
– tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére ( A7‑0312/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0312/2010 ),
A. mivel a kereskedelem, az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák közötti kapocs a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok kulcsfontosságú elemévé vált, és a szabadkereskedelmi megállapodások keretében folytatott tárgyalások szerves részét képezi,
A. whereas the link between trade, human rights and social and environmental standards has become a key part of economic and trade relations and is integral to negotiations on free trade agreements,
B. mivel a verseny torzulása, illetve a környezetvédelmi és társadalmi dömping veszélyei egyre gyakoribbak, különösen az európai vállalkozásokat és munkavállalókat érinti hátrányosan, akiknek szigorúbb társadalmi, környezeti és adóügyi előírásoknak kell megfelelniük,
B. whereas distortions of competition and the risks of environmental and social dumping are becoming more and more frequent, to the detriment in particular of undertakings and workers in Europe who are required to comply with more stringent social, environmental and fiscal standards,
C. mivel az EU-nak a harmadik országok felé irányuló kapcsolataiban a kölcsönösségen alapuló kereskedelmi stratégiát kell elfogadnia, amelynek azonban partnerei fejlettségi szintjétől függően differenciáltnak kell lennie mind szociális és környezetvédelmi, mind a kereskedelem liberalizálásával kapcsolatos igényei tekintetében, megteremtendő az igazságos és tisztességes nemzetközi verseny feltételeit,
C. whereas, in its relations with third countries, the EU must adopt a trade strategy that is based on reciprocity, but which must be differentiated in accordance with its partners’ level of development, as regards both its social and environmental demands and trade liberalisation, to create the conditions for just and fair international competition,