natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q. mivel az EU és a BRICS-országok közötti jelenlegi kereskedelmi megállapodások nem csak kölcsönös gazdasági előnyökkel szolgának, hanem politikai szempontból is előnyösek mindkét oldal számára;
Q. whereas current trade agreements between the EU and the BRICS countries are not only mutually beneficial in economic terms but also politically beneficial to both sides;
R. mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a demokráciához, az emberi jogokhoz, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló, partnerségre épülő, befogadó és reprezentatív ENSZ-szervezet építésében; mivel az EUSZ 21. cikkével összhangban az EU hivatalosan is elkötelezett a tényleges többoldalúság mellett, amelynek középpontjában egy erős ENSZ áll;
R. whereas the EU should play a proactive part in building an inclusive and representative United Nations system based on partnership, that can effectively contribute to global governance and solutions, peace and security, democracy, human rights and a rule-of-law-based international order; whereas, in accordance with Article 21 of the TEU, the EU is formally committed to effective multilateralism with a strong UN at its core;
S. mivel az elmúlt években az EU a BRICS-országokkal kétoldalú stratégiai partnerségeket épített ki közös értékek és érdekek mentén azzal a céllal, hogy minden szinten javítsák a kapcsolatokat és fokozzák az együttműködést; mivel ezek a stratégiai partnerségek gyakran elégtelennek bizonyultak különösen a demokrácia előmozdítása, a jogállamiság erősítése és a konfliktusok megoldására irányuló közös megközelítés meghatározása tekintetében;
S. whereas over the years the EU has developed with BRICS bilateral strategic partnerships based on shared values and interests aimed at upgrading the relations and enhancing cooperation at all level; whereas these strategic partnerships have often proved to be inadequate with regard, in particular, to promoting democracy, strengthening the rule of law and defining a common approach to the resolution of conflicts;
T. mivel sürgősen megoldást kell találni az Egyesült Nemzetek rendszerén, valamint a vezető országok csoportjain (G-7-ek és G-20-ak) belüli együttműködés erősítésére és munkájuk koordinálásának javítására;
T. whereas there is an urgent need to seek ways of strengthening cooperation within the United Nations system and within the groups of leading countries (G-7, G-20) and improving the way their work is coordinated;
U. mivel a G-20-ak csoportja, amelynek tagországai a világ GDP-jének 88%-át, illetve a világ népességének 65%-át teszik ki, a világszintű együttműködés fontos fórumává vált, azonban a reprezentativitásával kapcsolatos probléma még megoldásra, a többoldalú struktúrában betöltött konkrét szerepe pedig meghatározásra vár;
U. whereas the Group of 20 (G-20), whose member countries account for 88 % of global GDP and 65 % of the world's population, has become an important forum for cooperation at global level, but the problem of its representativeness needs to be resolved and its precise role in the multilateral architecture determined;
8. úgy véli, hogy a politikai és gazdasági érdekeik és jelentőségük, illetve regionális szerepük és törekvéseik fényében a BRICS-országok külpolitikai téren megpróbálhatnak csoportként fellépni, azonban elismeri, hogy egyénileg is jelentős súlyt képviselnek; e tekintetben úgy véli, hogy az EU-nak – amellett, hogy külpolitikai értelemben tömbként tekint a BRICS-országokra – külön-külön is figyelembe kell vennie a BRICS-országokat, ugyanakkor egy rendszerszemléletű és összehangolt megközelítést kell fenntartania; e tekintetében úgy véli, hogy egy ilyen megközelítés révén az EU képes lesz az egyes BRICS-országokkal létrehozott partnerségeken keresztül megvalósítani a méretgazdaságosságot, a különböző régiókban növelni érdekeit és szerepét, valamint hozzájárulni a fejlett és feltörekvő gazdaságok közötti politikai és gazdasági egyensúlyt megvalósító többpólusú rendszer megszilárdításához, amely egy párbeszéden, partnerségen és két- vagy többoldalú partnerségeken alapuló befogadó rendszerre épül;
Believes that, in light of their political and economic interests and their scale, regional role and aspirations, the BRICS may attempt to act as a group in foreign policy terms, but acknowledges that individual dimensions are also relevant; considers, in this connection, that besides focusing on the BRICS as a potentially cohesive group of States in foreign policy terms, the EU should focus also on the BRICS on a country-by-country basis, whilst maintaining a systemic and coordinated approach; takes the view, in this regard, that such an approach will enable the EU to build up economies of scale through partnerships with individual BRICS, maximise its interests and role in the various regions and contribute to the consolidation of a multipolar order with a political and economic balance between emerged and emerging economies, on the basis of an inclusive system based on dialogue, partnership and bilateral or multilateral partnerships;
17. úgy véli, hogy a BRICS-országok és más feltörekvő hatalmak egyre fokozódó jelentőségének fényében és tekintettel a kialakulóban lévő többpólusú kormányzási rendszerre a G-20 a konszenzusépítés és a konvergencia (többek között a szabályozási konvergencia) előmozdítására alkalmas, befogadó, partnerségen alapuló döntéshozatali folyamat hasznos és különösen megfelelő fórumának bizonyulhat; úgy látja, hogy a G-20 fokozódó jelentőségének dacára a G-7 mint a hagyományos nagyhatalmak konzultációs, koordinációs és konszenzusépítő fóruma kulcsszerepet játszhat a BRICS-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal folytatandó párbeszéd és a G-20-találkozók előkészítése terén; úgy véli, a közös kihívások összehangolt és sikeres leküzdése érdekében törekedni kell arra, hogy a G-8 létrejöttét használják fel arra is, hogy közelítsék az álláspontokat Oroszországgal; támogatja a G-20 parlamenti dimenzióját, és úgy gondolja, hogy azt a demokratikus párbeszéd és ellenőrzés megerősítése érdekében még inkább meg kell szilárdítani, és be kell vonni a döntéshozatali folyamatokba; támogatja továbbá, hogy ezzel párhuzamosan létrehozzanak egy G-20-as konzultációs fórumot is, amely összefogja a G-20 államokból származó nem kormányzati szervezeteket, illetve a civil társadalom és az üzleti élet vezető képviselőit;
Believes that, in light of the increasing relevance of the BRICS and other emerging powers and the multipolar system of global governance that is taking shape, the G-20 could prove a useful and particularly appropriate forum for consensus building and for a decision-making process which is inclusive, based on partnership and able to foster convergence, including regulatory convergence; takes the view that, notwithstanding the increasing relevance of the G-20, the G-7 could play a key role as a consultative, coordinating and consensus-building forum for the established powers with a view to dialogue with the BRICS and other emerging powers, and ahead of G-20 meetings; considers that the existence of the G-8 should also be harnessed in an effort to reconcile positions with Russia so that common challenges can be addressed in a coordinated and effective manner; supports the G-20 parliamentary dimension and believes that it should be further consolidated and involved in the decision-making processes to ensure reinforced democratic dialogue and scrutiny; supports also the creation of a parallel G-20 consultative forum bringing together non-governmental organisations and leading representatives of civil society and business from G-20 states;
24. úgy véli, hogy az uniós szinten koherens külpolitika megvalósításához a G-7, G-8 és G-20 napirendjével összefüggő kérdésekben az Európai Tanács elnöke, a főképviselő, a Tanács, a Parlament és a Bizottság közötti együttműködés elmélyítésére is szükség van;
Takes the view that a coherent foreign policy approach at EU level also entails enhanced coordination between the President of the European Council, the High Representative, the Council, Parliament and the Commission on issues related to the agendas of the G-7, G-8 and G-20;
36. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság elnökének, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, az Európai Unió Tanácsa lengyel elnökségének, a Bizottságnak és az Amerikai Egyesült Államok külügyminisztériumának.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the President of the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Polish Presidency of the Council of the European Union, the Commission, and the US State Department.
A BRIC-országok (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő gazdaságok – amennyiben gazdasági növekedésük a jövőben is töretlen marad – külpolitikai szempontból nagy jelentőségre tehetnek szert a világszíntéren.
The BRICS (Brazil, Russia, India, China and South Africa) and other emerging economies could gather strong relevance in foreign policy terms on the global scene, provided their economic growth further consolidates.
A világgazdaság szemszögéből nézve az előrejelzések szerint 2050-ben hét feltörekvő ország (Brazília, Oroszország, India, Kína, Indonézia, Mexikó és Törökország) rendelkezik majd nagyobb gazdasággal, mint a G-7 országai (az Egyesült Államok, Japán, Kanada, az Egyesült Királyság, Németország, Franciaország és Olaszország) együttvéve.
In a global economic perspective, seven emerging countries (Brazil, Russia, India, China, Indonesia, Mexico and Turkey) are projected to have larger economies than, collectively, the G-7 countries (USA, Japan, Canada, United Kingdom, Germany, France and Italy) in 2050.
A bruttó hazai termék tekintetében az előrejelzések szerint 2020-ra Kína lesz a világ legnagyobb gazdasága, 2050-re pedig India válhat a világ leggyorsabban növekvő gazdaságává.
In terms of gross domestic product, China is projected to become the world’s largest economy before 2020 whilst India could become the fastest growing economy in the world before 2050.
Amint a jelenlegi gazdasági válság is bizonyítja, a fejlett és feltörekvő hatalmak között igen szoros a kölcsönös függőség, és ez utóbbiak gazdasági kormányzásának megszilárdítása egyértelműen az előzők gazdasági jólétének és növekedésének függvénye.
As the current economic crisis demonstrates, there is a strong degree of interdependence between emerged powers and emerging powers and the consolidation of the economic leadership of the latter is clearly conditional on the economic welfare and growth of the former.
Ezért érdemes túllépni a baráti, udvarias viszonyon és a pusztán gazdasági együttműködésen, és inkább egy közös külpolitikai platform létrehozására törekedni egy olyan új, közös értékeken alapuló globális kormányzási rendszer kidolgozásával, amely kellőképpen inkluzív jellegű a BRIC-országok és más feltörekvő hatalmak befogadásához.
This provides the potential to go beyond comitas and cooperation in economic terms, and strive rather for the creation of a common platform in foreign policy terms, provided a new system of global governance, inclusive enough for the BRICS and other emerging powers and based on shared values, is devised.
Ebben a tekintetben rá kell mutatni arra, hogy a külpolitika terén a BRIC-országok már egyértelmű ambíciókról tettek tanúságot: 2009 óta rendszeres találkozókat tartanak, és törekszenek a nemzetközi szintű részvételre.
In this regard, it should be pointed out that the BRICS have already shown clear ambitions in foreign policy terms: they have held regular meetings since 2009 and are seeking engagement at the international level.
A BRIC-országok vezetői 2011. április 14-i harmadik találkozójának végén e vezetők együttes nyilatkozatot tettek közzé, amelyben fokozott nemzetközi együttműködésre és a globális kormányzás megerősítésére szólítottak fel, és kijelentették, hogy támogatják az Egyesült Nemzetekkel és a G-20 országaival folytatandó többoldalú diplomáciai folyamatot.
In particular, at the end of the third BRICS leaders meeting, on 14 April 2011, the BRICS leaders issued a joint declaration calling for more international cooperation, a strengthening of global governance and expressing support for multilateral diplomacy with the United Nations and the G-20.
A BRIC-országok tehát a jelek szerint nem értenek egyet a nemzetközi kormányzás jelenlegi rendszerével.
Thus, the BRICS seem to challenge the current system of international governance.
Mindamellett ha sikerül egy új, befogadó jellegű kormányzási rendszert létrehozni, ezek az országok értékes partnernek bizonyulhatnak a nyugat számára, amint erre a Nemzetközi Valutaalap közelmúltbeli reformjából, annak új főigazgatója kinevezéséből és a gazdasági válság európai kezeléséről jelenleg is folyó vitákból következtetni lehet.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
Az Uniónak kellőképpen figyelembe kell majd vennie a BRIC-országok és más feltörekvő hatalmak új politikai és gazdasági súlyát, és politikai támogatását arra kell használnia, hogy a küszöbönálló többpólusú globális kormányzási rendszerben is előmozdítsa az egyetemes értékeket, és élen járjon a nemzetközi kormányzási rendszer reformfolyamatában.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
Ehhez azonban az Uniónak egységes és stabil politikai és gazdasági egységként kell fellépnie.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
Ez annál is inkább szükséges, mert ha a határokon átnyúló kihívásokra – így az éghajlatváltozásra, a globális szabályozási problémákra, a nyersanyagokhoz és ritkaföldfémekhez való hozzáférés kérdésére, a terrorizmusra, a fenntartható fejlődésre, valamint a globális politikai stabilitásra és biztonságra – valóban közös és eredményes megoldásokat kell keresni, e problémák kezeléséhez szabályokra épülő, közös értékeken, konszenzuson, a feltörekvő hatalmakkal folytatott szoros konzultáción és együttműködésen alapuló, befogadó megközelítésre van szükség.
This proves all the more necessary, considering that transnational challenges - such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found.
Az Uniónak ebbe az irányba lehetne – és kellene feltétlenül – lépéseket tennie, és központi szerepet kellene vállalnia ebben a folyamatban.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
E jelentés célja egy új, befogadó globális kormányzási rendszer alapjainak megvitatása és ajánlások tétele, amellett azon főbb korszerűsítendő területek meghatározása, amelyeken az Unió törekedhetne fellépéseinek és intézményi struktúrájának racionalizálására, és ezáltal növelhetné potenciálját és eredményességét a világszíntéren.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
a BRICS-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról
on EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
A. mivel az OECD/DAC besorolása szerint Oroszország kivételével valamennyi BRICS-ország fejlődő ország;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
1. rámutat, hogy a BRICS-országok túl sokfélék ahhoz, hogy az Unió egységes politikát tudjon velük folytatni, és sürgeti egy új, differenciált fejlesztési együttműködés létrehozását; ellenben azt javasolja, hogy amellett, hogy az EU törekedjen a BRICS-országok érdekeinek megfelelő közös pontokat és területeket felkutatni (műszaki együttműködés és segítségnyújtás, jogszabályi előírások összehangolása stb.) – ami lehetővé tenné, hogy az EU a BRICS-országok elsődleges partnerévé váljon, illetve kihasználja komparatív előnyeit, például a fejlett környezetvédelmi szabályozás, a regionális együttműködés terén szerzett tapasztalatok és a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében létrehozott rendszerek kidolgozása terén meglévő szaktudás (pl. hatékony adó- és szociális biztonsági rendszer) vonatkozásában –, az EU törekedjen arra is, hogy további BRICS-országokat vonjon be a többoldalú szervezetekbe olyan globális kérdések kezelése céljából, mint az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés (a Rio + 20 keretében), a szegénység elleni küzdelem stb., valamint arra, hogy ezen országok vállaljanak felelősségteljes szerepet az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi tárgyalásokon;
Points out that the BRICS countries are too diverse for the EU to pursue a single policy towards them and urges that a new, differentiated form of development cooperation be established; suggests, however, that while the EU should try to find coherent patterns and areas of interest to the BRICS (technical cooperation and assistance, alignment of legislative requirements, etc.) which could allow the EU to establish itself as a primary BRICS partner and to maximise its comparative advantages, such as advanced environmental legislation, experience in regional cooperation and expertise in setting up systems for reducing social inequalities (e.g. efficient tax and social protection systems), the EU should strive to engage further the BRICS countries in multilateral settings to address global issues, as in the case of climate change, sustainable development (in the context of Rio + 20), the fight against poverty, etc. and in taking a responsible role in international climate talks;
17. rámutat, hogy mivel a BRICS-országok nem tagjai az OECD-nek, nem kötelesek betartani sem a hivatalos fejlesztési segélyre (ODA) vonatkozó OECD-kritériumokat, sem azon exporthitel-finanszírozásra vonatkozó OECD-iránymutatásokat, amelyek korlátozzák a feltételekhez kötött segélyeket, szabályozzák a hitelezési gyakorlatokat, információcserét igényelnek vagy társadalmi, környezetvédelmi és kormányzási normákat írnak elő a pénzügyi tevékenységekre vonatkozóan.
Points out that because the BRICS are not members of the OECD, they are not bound to observe OECD criteria for official development assistance (ODA) nor OECD guidelines on export credit financing that limit tied aid, regulate credit practices, require exchange of information, and impose social, environmental and governance standards on financing activities;
– tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára ( COM(2011)0813 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0813 ),
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel ( C7‑0500/2011 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union , pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0500/2011 ),
– tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére ( A7-0011/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0011/2012 ),
A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
Guidelines for the employment policies of the Member States
A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
VÉLEMÉNY a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről ..........................19
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
VÉLEMÉNY a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részéről ........25
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
– tekintettel a „Nyilvános konzultáció: A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé” című 2011. február 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( SEC(2011)0173 ),
– having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
– tekintettel „A károk számszerűsítése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben” című, a Bizottság által 2011 júniusában közzétett útmutató-tervezetre,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
– tekintettel a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló 2009/22/EK irányelvre
– having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests
HL L 110., 2009.5.1., 30. o. ,
OJ L 110, 1.5.2009, p.30. ,
– tekintettel a kollektív fogyasztói jogorvoslatról szóló zöld könyvet követő intézkedésekről folytatott vita alapjául szolgáló, a Bizottság által 2009-ben kiadott konzultációs dokumentumra,
– having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
– tekintettel 2009. március 26-i állásfoglalására az EK trösztellenes szabályainak megsértésén alapuló kártérítési keresetekről szóló fehér könyvről
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on the White Paper on damages actions for breach of the EC antitrust rules
– tekintettel a Bizottság kollektív fogyasztói jogorvoslatról szóló, 2008. november 27-i zöld könyvére ( COM(2008)0794 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
– tekintettel a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről szóló 2011. január 20-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– tekintettel a Bizottság 2008. április 2-i fehér könyvére az EK trösztellenes szabályainak megsértésén alapuló kártérítési keresetekről ( COM(2008)0165 ),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
– tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló 2010. május 9-i Monti-jelentésre,
– having regard to the Monti report of 9 May 2010 on a new strategy for the single market,
– tekintettel a Bizottság „Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013: A fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük” című, 2007. március 30-i közleményére ( COM(2007)0099 ),
– having regard to the Commission communication of 13 March 2007 entitled ‘EU Consumer Policy Strategy 2007-2013: Empowering Consumers, Enhancing their Welfare, Effectively Protecting Them’ ( COM(2007)0099 ),
– tekintettel a polgári, kereskedelmi és családi ügyekben folyó alternatív vitarendezésről szóló 2011. október 25-i állásfoglalására,
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,