natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Egyfelől az északi országok elégedetlenségüknek adnak hangot a feltörekvő országok által alkalmazott szociális és környezeti dömping miatt, amely a kereskedelmen belül a verseny torzulásához vezet; másfelől a déli országok azzal vádolják az északi országokat, hogy hátráltatni kívánják gazdasági fejlődésüket és az ilyen jellegű normák alkalmazása a protekcionizmus egy bújtatott formájaként szolgál.
On the one hand, the North denounces the social and environmental dumping practised by the emerging countries, which distorts trade competition; on the other hand, the South suspects the North of wanting to impede their economic development and, through application of these standards, to exercise a form of disguised protectionism.
Érthető tehát, miért okoz kivételes nehézséget a többoldalú fórumokon és még inkább a WTO-n belül a normákkal kapcsolatos kérdés higgadt kezelése, még akkor is, ha a szociális záradék egyre gyakrabban szerepel a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban.
It is understandable, therefore, that calm discussion of the question of standards is extremely difficult within multilateral bodies, and even more so within the WTO, while the social clause is appearing more and more frequently in bilateral trade agreements.
A jelenlegi tapasztalatok szerint egyre nagyobb az aránytalanság a nemzetközi kereskedelmi szabályok és a többi nemzetközi jogi norma között és új eszmei irányvonalak kialakítására van szükség a nemzetközi szervezetek közötti (WTO és ILO) tényleges koordináció megvalósulása érdekében.
What is currently being observed is a growing imbalance between the rules of international trade and the other standards of international law, and it is therefore necessary to open up new ways of thinking in an attempt in particular to achieve genuine coordination between the international organisations WTO and ILO.
Az Európai Unió meghatározó szerepet tölt be egy új globális kormányzás kialakításában való törekvésben és ezért támogatnia kell a nemzetközi intézmények által folytatott politikák közötti koherenciát.
The European Union has a key role in this quest for a new world governance and to this end must encourage consistency in the policies adopted by international institutions.
Az Uniónak a kereskedelmi stratégiája felülvizsgálatakor a fenti megállapítások tekintetében át kell gondolnia, hogy milyen kereskedelempolitikát kíván folytatni.
At a time when it is reviewing its trade strategy, the European Union should ask itself, in the light of this observation, what kind of trade policy it wants to adopt.
Ha nyíltan a protekcionizmus ellen is kíván állást foglalni ügyelnie kell arra, hogy a nemzetközi kereskedelem tisztességes legyen és mindenki részesüljön az előnyökben.
If it actually wants to send a clear message against protectionism, it must also ensure that international trade is fair and its benefits are mutual.
Az Uniónak politikáin és különösképpen kereskedelempolitikáján keresztül meg kell védenie kereskedelmi érdekeit, ugyanakkor be kell tartania és be kell tartatnia a saját normáit és értékeit.
The EU, through its policies and particularly its trade policy, must uphold its commercial interests while complying with and ensuring that others comply with its standards and values.
Ezeknek az elgondolásoknak segíteniük kell az európai intézményeket abban, hogy új kereskedelempolitikát indítsanak útjára és folytassanak, egy olyan nagyra törő politikát, amely a határozottságon és a párbeszéden alapul.
It is this thought that should help the various European institutions to launch and conduct a new trade policy, an ambitious policy based on firmness and dialogue.
Nem szabad elfelejteni azt sem, hogy az európai ipari és kereskedelmi társaságoknak Európában szigorú szociális és környezetvédelmi szabályokat kell betartaniuk.
We should not forget that European industries and businesses are bound in Europe by strict social and environmental rules.
Ha az Európai Unió tiszteletben tartja a kötelező erejű normákat, meg kell követelnie ezt a kölcsönösséget a kereskedelmi partnereivel szemben is, különös tekintettel a feltörekvő országokra és a tisztességes és igazságos kereskedelem megőrzése érdekében ösztönöznie kell a minőségi és fenntarthatósági kívánalmakat is, főként a területére érkező élelmiszerekkel kapcsolatban.
If the European Union complies with binding standards, it must also be able to require the same from its trading partners and particularly from emerging countries, and insist on quality and sustainability, particularly for food products coming into its territory, in order to preserve fair and equitable trade.
E tekintetben az egységes európai piac egészségre, biztonságra, környezetre, a munkavállalók és a fogyasztók védelmére vonatkozó szigorú normái egyedi európai mintát jelentenek, amelynek nemzetközi szinten és a többoldalú fórumokon is példaként kell szolgálnia és tükröződnie kell a folyamatban lévő kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokban is.
In this sense, the European single market’s tough rules on health, safety, the environment and protection of workers and consumers are a specific European model which should serve as an inspiration at international level and in multilateral fora and be reflected in the current negotiations on bilateral trade agreements.
Az Unió így általánosságban meg tudna bizonyosodni arról, hogy a kereskedelem- és fejlesztéspolitikája révén megvalósuló külpolitikája hatékonyan segíti a társadalmi fejlődést azokban a harmadik országokban, amelyekkel kereskedelmi kapcsolatokat tart fenn.
The EU would then have a more global assurance that the external policies that it applies through its trade and development policies make an effective contribution to social development in the non-member states with which it trades.
Ha megoldásokat találnánk ezekre a problémákra és javaslatokkal állnánk elő, az hozzájárulna ahhoz, hogy (a kereskedelmi tárgyalásokkal szembeni elutasító vagy félelemmel teli légkörben) az állampolgárok újra pozitívan álljanak hozzá a kereskedelempolitikához, továbbá elősegítené a tisztességes kereskedelemről szóló vitát (level playing field).
Working out a response to this issue and putting forward some proposals would thus help the public to take back ownership, in a positive way, of EU trade policy (in a context where trade negotiations are rejected or feared) and contribute to the debate on level playing field conditions for trade.
Jól tudjuk, hogy a kereskedelmi kapcsolatok elindítását a társadalom pozitívan fogadja és éli meg, ha azok hozzájárulnak az életszínvonal javításhoz.
As we know, openness in trade is accepted and experienced as positive by society on condition that it contributes to improving the standard of living.
Hasonlóképp, a kereskedelmi kapcsolatok fellendülését és a liberalizmust jól fogadja mindenki, ha nem veszélyeztetik a szociális és környezeti jogokat.
Similarly, the increase of trade and liberalisation are well received as long as they do not jeopardise social and environmental rights.
Az Európai Uniónak tehát meg kell találnia az egyensúlyt a korlátozó és liberális kereskedelmi megközelítés között, továbbá kompromisszumra kell jutnia az kereskedelmi érdekeinek védelme és az olyan egyetemes értékek tiszteletben tartása között, mint a kötelező erejű szociális és környezeti normák alkalmazása.
The European Union must therefore find a balance between restrictive and liberal approaches to trade and a compromise between defending its commercial interests and requiring respect for universal values, such as the application of binding social and environmental standards.
E kompromisszum megfelelő megvalósítása érdekében az Uniónak párbeszédet kell folytatnia a partnereivel és meg kell találniuk a közös nevezőt az uniós értékek tekintetében.
To try to achieve this compromise, the Union must set up a dialogue with its partners and find common ground with regard to its values.
A Parlament kulcsfontosságú szerepet játszik azáltal, hogy átláthatóságra és párbeszédre törekszik a Lisszaboni Szerződés által ráruházott új hatáskörök kapcsán.
Through this effort to be transparent and hold a dialogue in the light of the new powers that the Lisbon Treaty has given it, the European Parliament has a key role to play.
E tekintetben politikai és morális célokat is bele kell vennie a tárgyalásokba.
In this way it must confer a political and moral mandate on the negotiations.
Hangsúlyoznia kell egyébiránt, hogy az Uniónak meg kell védenie kereskedelmi érdekeit, de azt is nyilvánvalóvá kell tennie, hogy szükség van a szabályozásra.
It must also express the fact that the Union has to defend its commercial interests and at the same time state the need for a framework of standards.
A Parlamentnek elő kell segítenie a nyílt vitákat, amelyekbe a polgárokat is bevonja.
Parliament must promote open and ‘civic’ discussions.
Olyan intézménynek kell lennie, amely kimondja, hogy az emberi élet és a tisztességes munka védelme ugyanazt jelenti mindenhol és mindenki számára, valamint hogy a környezeti és szociális jogoknak (szakszervezeti jogok, a gyermekmunka elleni küzdelem) van egy egyetemes oldala is.
It must be the institution that affirms that respect for human life and decent work is the same everywhere and for everyone and that there is a universal aspect to the significance of environmental and social rights (trade union rights, combating child labour, etc).
A fentiekben kifejtett problémák mellett figyelembe kell venni azt is, hogy ezt a kérdést több szinten – egyoldalú, többoldalú – kell kezelni.
As well as the issue discussed above, there are various ways the subject can be treated, at multilateral, bilateral or unilateral level.
I. Emberi jogok, szociális és környezetvédelmi normák a többoldalú kereskedelmi kapcsolatokban
I. Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
Tudjuk, mennyi nehézséget okoz a nem kereskedelmi normák bevétele a nemzetközi kereskedelmi szabályozásokba.
We know how difficult it is to include standards that do not belong to the field of trade in international trade regulations.
Ugyanakkor, a szociális normák tiszteletben tartásához kapcsolódó alapvető követelményeket talán az ILO-val való párbeszéden keresztül lehetne konkrétabban érvényesíteni.
Thus, it is perhaps more specifically by stepping up the dialogue with the ILO that certain fundamentals linked to respect for social standards can be taken into account.
Ehhez az ILO szerepének megerősítésére, valamint arra lenne szükség, hogy a szervezet rendelkezzen egy, a normák értelmezésében jártas szervvel.
To this end the role of the ILO should be reinforced and it should also have a standards interpretation body.
Azon kívül, hogy kívánatos lenne az ILO legfontosabb normái tiszteletben tartásának kötelezővé tétele, a szervezethez kellene fordulni a nemzetközi jogviták, köztük a – kereskedelmi jogviták – rendezése keretében a munkára vonatkozó alapvető jogok kapcsán (a WTO-tól az ILO-hoz elõzetes döntéshozatalra utalás).
Apart from the fact that universal, mandatory compliance with the main ILO standards is recommended, the ILO should also be referred to on issues of fundamental labour rights in the context of settlement of international disputes, including trade disputes (in the form of preliminary referral by the WTO to the ILO).
Noha a szociális normákat még csekély mértékben veszik figyelembe a kereskedelemben, a környezetvédelem terén a többoldalú környezetvédelmi megállapodások által a környezetvédelmi célkitűzések elérése érdekében megkövetelt kereskedelmi intézkedéseket többoldalú konszenzusok révén „legitimnek” tekintik és a kereskedelem számára már nem jelentenek bújtatott korlátozásokat, hanem a GATT XX. cikkében felsorolt kivételekként kezelik őket.
Although the issue of trade taking account of social standards is still a minor one, with regard to the environment, the trade measures required by multilateral environmental agreements (MEAs) to achieve environmental objectives which are considered ‘legitimate’ by multilateral consensus, and which are not just disguised restrictions on trade, now seem to be considered as part of the exceptions under Article XX of the GATT.
Helytálló lenne, ha létrejönne egy, a környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó nemzetközi szervezet.
Finally, on the environmental question, a specific world organisation should be set up.
Ha a WTO mintáját követve a többi nemzetközi szervezet vonatkozásában jól meghatározott és világos megbízatással rendelkezne, amely révén lehetősége lenne arra, hogy a közösen elfogadott elvek alapján lépjen fel, a Környezetvédelmi Világszervezetnek keresztelt szervezet feladata lehetne a környezetvédelmi normák meghatározása és végrehajtása.
If, like the WTO, its mandate is well-defined and clear in relation to the other international organisations, and if it allows it to act on the basis of commonly agreed principles, this organisation, known as the World Environment Organisation, could be responsible for defining and implementing environmental standards.
A Környezetvédelmi Világszervezethez lehetne fordulni a környezeti dömpinggel kapcsolatos esetek kapcsán.
Cases of environmental dumping could be referred to it.
Az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekben a többoldalú kapcsolatok szintjén szorosabb együttműködést kellene létrehozni a WTO és az ENSZ az emberi jogokkal foglalkozó legfőbb intézményei között.
On the human rights question, increased cooperation should finally be set up at multilateral level between the WTO and the main United Nations human rights institutions.
Ha megállapítják az emberi jogok súlyos megsértését, figyelembe lehetne venni a WTO-bizottságok és a fellebbviteli szerv keretében az ENSZ főbiztosának szakvéleményét.
The expertise of the High Commissioner’s office could for example be taken into account in WTO panels and its appeals body when serious breaches of human rights are observed.
A kétoldalú kereskedelmi megállapodásokon belül e normák alkalmazásának kötelezettsége rendkívül kényes kérdés és megmutatja, hogy az Európai Unió képes-e a szóban forgó normák alkalmazását és tiszteletben tartását elérni.
The question of compulsory application of these standards in bilateral trade agreements is particularly sensitive and puts the spotlight on whether the European Union does or does not have the capacity to impose application of and compliance with these standards.
Az utóbbi időben lezárt vagy épp folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások során az Unió ragaszkodott ahhoz, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokba illesszék be a szociális normákat, azonban olykor egyes országok részéről ellenséges magatartásba ütközik, mert a normákat protekcionista akadályként tekintik.
In recently concluded or still ongoing bilateral negotiations, the EU is concerned to include social standards in free trade agreements, but sometimes it comes up against hostility from some countries on the grounds that they would constitute protectionist barriers.
Az Unió nehézségekkel találja szembe magát olyan országokkal kapcsolatban is, akik bár aláírták az ILO-egyezményeket, nem tartják tiszteletben a szakszervezetek jogait.
The EU is also encountering difficulties with countries which, although they are signatories to the ILO conventions, do not respect trade union rights.
Mindemellett a szabadkereskedelmi megállapodások terén tényleges előrelépést lehet tapasztalni a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekről szóló tárgyalás során.
Nevertheless, concrete developments have been seen within free trade agreements (FTAs) with the negotiation of chapters on sustainable development.
Egyes szabadkereskedelmi megállapodások egyik alapelve az, hogy a felek kötelezettséget vállalnak az emberi jogok, valamint a munkavállalók jogai és a környezet védelmén és előmozdításán alapuló fenntartható gazdaság tiszteletben tartására.
A basic principle of some FTAs is the parties’ commitment to respect human rights and the development of a sustainable economy based on protection and promotion of workers’ and environmental rights.
Ezzel szemben ahhoz, hogy mindkét fél tiszteletben tartsa a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket, gondolkozni kellene a kölcsönös felügyeleti mechanizmusok és ösztönző gyakorlatok kialakításán.
However, if these chapters on sustainable development are to be respected by both sides, we must think about setting up mutual surveillance mechanisms and incentives.
Tervbe lehetne például venni a feltételes liberalizáció bevezetését – mint a vámlebontási időszak megrövidítése vagy a további piacokra való bejutás – az adott társadalmi és/vagy környezetvédelmi normák betartása vagy megszegése esetén.
For example, we might envisage thinking about conditional liberalisation, such as shortening the timetable for abolishing restrictions, or access to an additional market, depending on compliance with a particular social and/or environmental standard.
Lehetővé kellene tenni, hogy változó követelményrendszert alkalmazhassunk a különböző országok és különböző gazdasági helyzetek esetén, amely révén be lehetne vezetni a fokozatosságot és rugalmasságot a szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartása terén.
It should also be possible to have a moving indicator of requirements, which would vary according to countries and their economic situation, thus making it possible to include a gradual approach and flexibility in the requirement to comply with social and environmental standards.
Végül és legfőképp meg kell erősíteni a civil társadalom nagyobb mértékű bevonását lehetővé tevő választottbíróságokat, a tapasztalatcserére és párbeszédre szolgáló fórumokat, amelyek hosszú távon igazi kiegyenlítő hatást gyakorolhatnának a partnerországok belpolitikájára.
Finally and above all there should be more arbitration panels and fora for exchanges of views and dialogue, which would allow civil society to be more involved and in the long term would have a genuine lever effect on the internal policies of partner countries.
A kétoldalú „megfigyelőközpontok” létrehozásával lehetőség nyílna arra, hogy létrejöjjön egy, a kormányok, az Európai Parlament, a szociális partnerek és tág értelemben véve a civil társadalom nézőpontjainak kicserélésére alkalmas fórum.
One possibility is the creation of joint bilateral ‘observatories’ to provide a forum for exchanges of views between the governments, the European Parliament, the social partners and civil society in the wider sense.
Végezetül fel kell kérni a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődésről szóló hatástanulmányok mellett készítsen hatástanulmányokat az emberi jogokról, az emberi jogokon, a környezetvédelmi és szociális normákon alapuló, érthető kereskedelmi mutatókkal.
In conclusion, we must ask the Commission to conduct impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and environmental and social standards.
Ezek az eszközök lehetővé teszik, hogy az Európai Unió előtérbe helyezze az alapvető elveket és jogokat.
These instruments make it possible to promote the European Union’s fundamental principles and rights.
Márpedig a GSP, amely lehetővé teszi, hogy az Unió egyoldalú kereskedelmi preferenciákat adjon, erőteljesen bürokratikus és a preferenciák megadása és megvonása kevéssé átlátható.
The GSP, which enables the EU to grant trade preferences unilaterally, has become very bureaucratic, and its criteria for attributing or withdrawing preferences are not very transparent.
A GSP-rendelet felülvizsgálatakor szükség lenne arra, hogy az Unió jobban meg tudja célozni a kedvezményezetteket, figyelembe véve például fejlettségi szintjüket és figyelemmel kísérje az érintett országoknak az emberi jogokkal, a környezetvédelmi és szociális normákkal kapcsolatos kötelezettségvállalásait.
When reviewing the GSP Regulation, therefore, the EU should be able to target the recipients more precisely, by taking account, for example, of the level of development and by monitoring those countries’ undertakings on issues linked to human rights and environmental and social standards.
A Bizottság is mérlegelhetné egy együttműködési keretet létrehozásának lehetőségét az Európai Unió és a GSP által kedvezményezett országok között, a vitás esetekkel kapcsolatos vizsgálatok és nyomon követés megkönnyítése érdekében, valamint több kísérő intézkedés bevezetését.
The Commission could explore the possibility of setting up a cooperation framework between the EU and GSP countries to facilitate investigations and follow-up of disputes, as well as more accompanying measures.
4. úgy véli, hogy az Európai Unió belső és külső politikáinak – különösen an emberi jogok területén – következeteseknek kell lenniük, és mindenkor tiszteletben kell tartaniuk a demokráciának, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemességének, elidegeníthetetlenségének és oszthatatlanságának az Európai Unióról szóló szerződés V. címének 1. fejezetében rögzített elveit; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Unió az emberi jogok előmozdítójaként nemzetközi szinten csak akkor hiteles, ha képes biztosítani, hogy az uniós multinacionális vállalatok tengerentúli politikáikban – különösen a fejlődő országokban – tiszteletben tartják az emberi jogokat, valamint a szociális és környezetvédelmi normákat; felhív az emberi jogok európai egyezményének és az Európai Unió Alapjogi Chartájának gyors végrehajtására; úgy véli, hogy az Európai Uniónak harmadik országbeli tevékenységei során az Emberi Jogok Európai Bírósága ajánlásának megfelelően alkalmaznia kell az emberi jogok európai egyezményét;
Believes that, especially in the field of human rights, the EU's domestic and external policies must be consistent and at all times respect the principles laid out in Chapter 1 of Title V TEU of democracy, the rule of law and the universality, inalienability and indivisibility of human rights and fundamental freedoms; in this regard stresses that the international credibility of the EU as a promoter of human rights is dependant on its ability to ensure EU multinationals respect human rights and social and environmental standards in their overseas activities particularly in developing countries; calls for the prompt implementation of the European Convention on Human Rights - and in turn the European Charter on Fundamental Freedoms; believes that the EU must apply the ECHR in its activities in third countries as recommended by the European Court of Human Rights;
7. felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a Parlament GSP+ rendszerre vonatkozó 2010. március 10-i állásfoglalását; ezért kéri, hogy dolgozzon ki következetesebb és igazságosabb teljesítményértékelési rendszert minden olyan országra vonatkozóan, amely a szóban forgó rendszer keretében támogatásban részesül, a szociális és politikai emberi jogok – köztük a szociális, gazdasági, kulturális és környezeti jogok – fejlesztése terén elért eredmények és a bekövetkezett visszalépések világos, átlátható és kontradiktórius módon történő nyomon követése érdekében;
Calls on the Commission to implement Parliament’s resolution of 10 March 2010 on the GSP+ system; asks it, consequently, to develop a more consistent and fairer benchmarking system for all countries that are assisted under the aforementioned system in order to monitor in a clear and transparent fashion, taking account of the different parties’ views, achievements as well as setbacks in the development of social and political human rights, including social, economic, cultural and environmental rights;
19. felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a fegyvereknek és az azokkal kapcsolatos bármely anyagnak – köztük lőszereknek, felszereléseknek és tartalék alkatrészeknek – az ezeket valószínűleg a civil társadalom belső elnyomására és az emberi jogok megsértésére felhasználó országok vagy rendszerek számára történő értékesítése, szállítása, átadása vagy exportálása tekintetében hozott uniós exportrendeleteket;
Calls on the Commission to review the EU export regulations in the field of sale, supply, transfer or export of arms and related materiel of all types, including ammunition, equipment and spare parts, to countries or regimes that are likely to use them for internal repression of civil society and violations of human rights;