natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen; mivel ennek kialakításában az Európai Unió nagyra törő tervek és egységes fellépés híján nem volt képes vezető szerepet vállalni,
B. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate; whereas the European Union did not manage to play a leading role because its objectives lacked ambition and it failed to present a united front,
C. mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen és csalódást keltő, mivel a tárgyalópartnerek nem tudtak globális egyetértésre jutni, az Európai Unió pedig nem volt képes vezető szerepet betölteni és egységesen fellépni;
C. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate and disappointing; whereas the negotiating partners did not manage to reach global consensus, and the European Union did not manage to assume a leading role and failed to present a united front;
D. üdvözölve az Európai Tanács azon célkitűzését, hogy 2050-ig 1990-hez viszonyítva 80–95%-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok Európában kibocsátott mennyiségét, mivel ez a célkitűzés elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy az Unió ismét vezető szerepet játszhasson nemzetközi szinten az éghajlattal kapcsolatos kérdésekben, minthogy más országok is határozottan elkötelezték magukat a zöld gazdaság kialakítása mellett, például a gazdaság újbóli fellendítésére irányuló programjaik keretében; határozottan támogatva azt a célkitűzést, hogy 2020-ig a nemzetközi tárgyalások eredményeitől függetlenül 30%-kal csökkenjen az európai kibocsátás;
D. welcoming the European Council’s goal of reducing European greenhouse gas emissions by 80-95% by 2050 compared with their 1990 levels, this target being necessary for the EU to regain its leading role in international climate initiatives, as other countries have made strong commitments to developing a green economy, notably through their economic recovery plans; strongly supporting the objective of cutting European emissions by 30% by 2020, regardless of the outcome of international negotiations,
E. mivel a Cancúnban megrendezendő csúcstalálkozó egyedülálló alkalmat teremt a lényegi párbeszédre, és e találkozón jogilag kötelező érvényű eszközöket és sokkal szigorúbb ellenőrzési eljárásokat kell elfogadni, valamint jelentős lépést kell tenni egy olyan átfogó, jogilag kötelező érvényű és működőképes megállapodás kialakítása irányába, amely hozzájárul ahhoz, hogy a felmelegedés mértéke jóval 2°C alatt maradjon,
E. whereas the Cancun Summit provides a unique opportunity for a substantive dialogue, should adopt legally binding instruments and much stronger verification procedures and should be a key step towards a comprehensive and legally binding operational agreement to help keep global warming well below 2°C, ,
F. mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem a versenyképességre is kihat, és mivel az e kérdéskörhöz kapcsolódó európai prioritások az energiatakarékosságra és a megújuló energiaforrásokra összpontosítanak, amelyek fokozhatják az Unió energiabiztonságát, és jelentős potenciált képviselnek az iparfejlesztés, az innováció, a területfejlesztés és a munkahelyteremtés szempontjából,
F. whereas combating climate change is a factor in competitiveness, with Europe's priorities being energy savings and renewable energies that help improve EU energy security and offer major potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation,
G. mivel bizonyos országok számára komparatív előnyt jelent, hogy támogatják az energiaárakat és nem korlátozzák a CO2-kibocsátást,
G. whereas subsidised energy and unrestricted CO2 emission in certain countries create a comparative advantage,
H. mivel az Unió éghajlattal kapcsolatos felelőssége nem korlátozódhat a saját területén kibocsátott üvegházhatást okozó gázokra, hiszen az európai fogyasztásból eredő kibocsátás lényegesen magasabb a termelésből eredő kibocsátásnál, friss becslések szerint az Egyesült Királyságban 35%-os, Franciaországban 45%-os, Svédországban pedig 60%-os eltérést tapasztaltak,
H. whereas the European Union's climate responsibility cannot be limited to greenhouse gas emissions on its own territory, as recent estimates put consumption-related emissions well in excess of production-related emissions, with figures of around 35% for the United Kingdom, 45% for France or 60% for Sweden,
I. mivel tehát a kereskedelemre vonatkozó szabályok meghatározó jelentőségűek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és mivel a legnagyobb kereskedelmi világhatalomként az Európai Unió számottevő befolyást gyakorolhat e szabályokra,
I. whereas trade rules are therefore crucial in combating climate change and the EU can influence these considerably as the world's largest trading power,
207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni” és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében különösen hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”;
Recalls that the common commercial policy is an instrument in the service of the European Union’s overall objectives, that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU’s common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union’s external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, in particular, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
8. sajnálja, hogy jelenleg egyik WTO-megállapodás sem tartalmaz közvetlen utalást az éghajlatváltozásra, az élelmiszer-biztonságra és a millenniumi fejlesztési célokra; sajnálatát fejezi ki az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó vetőmagokkal való biokalózkodás erősödése miatt; úgy véli, változtatásokra van szükség a WTO-szabályokban a Kiotói Jegyzőkönyv és a többoldalú környezetvédelmi megállapodások keretében vállalt kötelezettségekkel való összhang és koherencia biztosításának érdekében; felszólít a WTO sürgős megreformálására annak érdekében, hogy lehetővé váljék a termékek előállítási és feldolgozási módszerek alapján történő megkülönböztetése, és hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak a TRIPS-egyezmény szerinti kényszerengedélyezés alkalmazása révén;
Deplores the fact that none of the WTO agreements currently make direct reference to climate change, food security and the Millennium Development Goals; deplores the development of bio-piracy on climate-resilient seeds; considers that changes in WTO rules are needed to ensure coherence and consistency with the commitments under the Kyoto Protocol and multilateral environment agreements (MEAs); calls urgently for a reform of the WTO to enable products to be distinguished according to their production and processing methods (PPMs), and for the introduction of new flexibilities through the use of ‘compulsory licensing’ under the TRIPs agreement;
A kereskedelem és az éghajlatvédelem közötti pozitív kölcsönhatás erősítése
Stronger positive interaction between trade and climate protection
17. abbéli reményének ad hangot, hogy az Unió jó példával jár elöl, és csökkenti a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, és a Koppenhágai Éghajlat-változási Alap és a Bali Cselekvési Terv alapján is támogatja az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS);
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
24. megállapítja, hogy a kereskedelem liberalizációja negatív hatást is gyakorolhat az éghajlat védelmére, amennyiben egyes országok versenyelőnyt kovácsolnak az éghajlat védelmére irányuló fellépés elmulasztásából; javasolja ezért a WTO dömpingellenes szabályainak reformját, hogy azok terjedjenek ki a világszerte elfogadott éghajlatvédelmi normák függvényében a környezeti szempontból méltányos ár kérdésére is;
Notes that trade liberalisation can conflict with climate protection if certain countries seek a competitive advantage by failing to act on climate issues; suggests, therefore, a reform of the WTO anti-dumping rules to include the issue of a fair environmental price in accordance with global climate protection standards;
26. megállapítja azonban, hogy az éghajlati tárgyalások a „közös, de differenciált felelősség” elvén alapulnak, és hogy a fejlődő országok éghajlat-politikájának gyengeségét általában korlátozottabb pénzügyi vagy technológiai képességeik magyarázzák, nem pedig a környezeti dömping szándéka;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;
28. emlékeztet rá ugyanis, hogy a Bizottság e témában közzétett legutóbbi, 2010. május 26-i közleménye ( COM(2010)0265 ) szerint csak igen kevés iparágat érint jelentős mértékben a kibocsátásáthelyezés problémája, és úgy véli, hogy ezen iparágak azonosításához pontos szektoriális elemzésre van szükség; felkéri a Bizottságot, hogy minél hamarabb ezt a megközelítést alkalmazza a néhány, minden ipari ágazat esetében azonos, mennyiségi kritérium helyett;
Points out that, according to the Commission’s latest Communication of 26 May 2010 ( COM(2010)0265 ) on this topic, few industrial sectors are particularly vulnerable to carbon leakage, and considers that identifying these requires a detailed sectoral analysis; calls on the Commission to use such an approach in the near future, rather than a few quantitative criteria that are identical for all sectors of industry;
31. úgy véli, hogy egy, az éghajlatról szóló többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik elérhetőnek; úgy véli ezért, hogy a következményes kibocsátásnak ténylegesen kitett iparágak tekintetében az Európai Uniónak a WTO-szabályok tiszteletben tartása mellett továbbra is vizsgálnia kellene a megfelelő környezetvédelmi eszközök, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmus” bevezetésének lehetőségét, amely kiegészítené a kibocsátási egységek uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében megvalósuló árverezését; egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba történő áthelyezésének kockázata elleni küzdelmet;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for internalising negative external environmental factors relating to CO 2 , but that there is a risk that this will not be achieved in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO 2 quotas under the EU’s emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules; takes the view that such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO 2 emissions being transferred to third countries;
36. úgy ítéli meg, hogy az Unió a világ legnagyobb kereskedelmi tömbjeként képes nemzetközi normákat kidolgozni, és támogatja a szociális és környezeti kritériumokat figyelembe vevő tanúsítási és jelölési rendszerek fejlesztését és terjesztését; felhívja a figyelmet a nemzetközi civil szervezetek eredményes szerepére a megfelelő címkézési és tanúsítási rendszerek fejlesztése és terjesztése terén, és erőteljesen támogatja azok szélesebb körű alkalmazását;
Considers that the EU, as the largest trading bloc in the world, can set worldwide standards, and supports the development and more widespread use of certification and labelling schemes which take account of social and ecological criteria; notes the successful work done by international NGOs to develop and promote such labels and certificates and expressly advocates their wider use;
40. hangsúlyozza, hogy törekedni kell a kereskedelemhez kapcsolódó káros környezeti hatások árakban történő megjelenítésére és a „szennyező fizet” elv érvényesítésére; sürgeti a környezetvédelmi normákkal kapcsolatos címkézési és tájékoztatási rendszerek összehangolását;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
A kereskedelem liberalizálása nem kérdőjelezheti meg a nagyra törő éghajlat-politikát.
Trade liberalisation must not be at the cost of ambitious climate policies
47. úgy véli, hogy az új nemzetközi klímavédelmi egyezménynek erős garanciákat kell tartalmaznia a nemzetközi fakereskedelem okozta káros környezeti hatások mérséklésére és az aggasztó mértékű erdőirtás megállítására;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
A szállítás teljes mértékű beépítése a kereskedelem-éghajlat problematikájába
Full inclusion of transport in the problem area of trade and climate issues
59. a kereskedelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák összehangolásának biztosítása érdekében kéri, hogy számolják ki mindenfajta kereskedelmi politika szénegyensúlyát azzal a céllal, hogy a politikát adott esetben korrigálni lehessen az egyensúly javítása irányában, kéri továbbá azt is, hogy kötelező jelleggel hozzanak – a politikai, technológiai és pénzügyi együttműködés terén – kiegyenlítő intézkedéseket az éghajlat szempontjából negatív egyensúly esetén;
Calls for consistency between the European Union’s trade and climate policies to be guaranteed by the calculation of a carbon balance for each trade policy, for this policy to be amended if necessary to improve this balance, and for the obligation that compensatory measures – in the form of political, technological and financial cooperation – be taken when this balance is negative for the climate;
Az Európai Unió kereskedelmi és éghajlat-politikájának összehangolása a fejlődő országok szempontjából
EU consistency on climate and trade from the viewpoint of developing countries
Minek köszönhető ennyi nehézség?
Why some many difficulties?
Az Európai Uniót manapság a tétlenség jellemzi.
The European Union is currently tempted to do nothing.
Bizonyos, a kormányok által erőteljesen támogatott iparágak egy nagyra törő éghajlat-politika potenciálisan drámai következményeit vetítik előre.
Some sectors of industry, with strong backing from governments, claim that an ambitious climate policy may have dramatic consequences.
Még ha a hivatalos tanulmányok e fenyegetésre rá is cáfolnak és arra emlékeztetnek, hogy léteznek a kibocsátásáthelyezés ellen védő eszközök, az éghajlatváltozással kapcsolatos törekvés szerintük ellentmondásban áll a gazdasági és társadalmi válságból való kilábalás céljával.
With official studies refuting this global threat and pointing out that instruments exist to protect against carbon leakage, it is claimed that an ambitious climate policy would impede efforts to overcome the economic and social crisis.
Ez egy súlyos hiba, amit Kína és az Egyesült Államok nem követ el, ahogyan azt a fellendülésüket célzó, és a környezetbarát gazdaságra való átállást is tartalmazó terv is bizonyítja.
This is a serious mistake that is not being made by China and the USA, as can be seen from the proportion of their economic recovery plans devoted to the green economy.
Az Európai Unió az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén vezető szerepet vállalva talán megerősíti gazdaságának versenyképességét két ágazatnak – az energiatakarékosságnak és a megújuló energiaforrásoknak – köszönhetően, amelyek fokozhatják energiabiztonságát, és jelentős potenciált képviselnek az iparfejlesztés, az innováció, a területfejlesztés és a munkahelyteremtés szempontjából.
If the European Union were to assume leadership in the battle against climate change, it would strengthen the competitiveness of its economy by means of energy savings and renewable energies, two sectors that can help improve its energy security and have massive potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation.
Ám e szerep betöltéséhez és a versenyképesség előnyeinek élvezéséhez az EU-nak fejlesztenie kell kétoldalú, regionális illetve többoldalú kereskedelmi politikáját.
In order to play this role and reap the benefits of greater competitiveness, the EU will, however, have to change its bilateral, regional and multilateral trade policies, because trade in goods and services accounts for around 20% of global greenhouse gas emissions and because consumption-related emissions are 34% higher than production-related emissions in the UK, 44% higher in France and 60% higher in Sweden.
Mivel az áruk és szolgáltatások kereskedelme az üvegházhatású globális gázkibocsátások mintegy 20%-át teszi ki.
The EU has no choice but to do something about these ‘traded’ emissions, otherwise it risks losing all its international credibility.
Továbbá ha a termelés és fogyasztás mintáinak átalakítása helyett kibocsátásait inkább kiszervezi, úgy nem fogja élvezni az átalakításhoz kapcsolódó gazdasági, ipari és társadalmi eredményeket.
Furthermore, if it externalises its emissions rather than transform its modes of production and consumption, it will not derive any benefit from the economic, industrial or social advantages that accrue from these measures.
Az EU-nak tehát a termékek éghajlatra gyakorolt hatása szerint történő megkülönböztetés irányában kell átalakítania kereskedelmi politikáját, és így kedveznie kell a termelés és fogyasztás mintái és a befektetési stratégiák terén szükséges váltásoknak.
The EU has to adjust its trade policies towards some form of discrimination of products on the basis of their climate impact, thus stimulating the paradigm shifts required in methods of production and consumption and investment strategies.
Választ kell adnia a kibocsátásáthelyezés problematikájára és ügyelnie kell általában behozatalának az éghajlatra gyakorolt hatására.
It has to tackle the problem of carbon leakage and, more generally, monitor the climate impact of its imports.
Nem kellene megkérdőjeleznie kereskedelmi partnereink éghajlat-politikáját, hogy rövid távra tekintve, nagyobb piaci részesedést szerezhessen meg magának.
It should not call into question the climate policies pursued by our trading partners in a short-sighted attempt to boost Europe’s market share.
Aktívnak kell lennie a nemzetközi szállításból származó kibocsátásokkal kapcsolatban, és javaslatot kell tennie egy, az innovációt védő rendszerre, amely összeegyeztethető többek között a fejlődő országok éghajlatbarát technológiákhoz való hozzáférésével, valamint védelmeznie kell az innovatív finanszírozási mechanizmusok nemzetközi, és – amennyiben szükséges – azt megelőzően uniós szinten történő kialakítását.
It should be active with regard to emissions from international transport, propose an innovation protection system that is compatible with access to climate-friendly technologies, particularly for developing countries, and defend the establishment of innovative funding mechanisms at international level by introducing these at EU level, before anyone else if necessary.
Ám az EU már megtette az első lépéseket a helyes irányban: az illegális faanyagok importjával, a bioüzemanyagokkal és a repülésből származó kibocsátásokkal kapcsolatban.
This is obviously a tough mission, but the EU has already taken the first steps in the right direction: on imports of illegal timber, on agrifuels, and on aviation emissions.
A számos vállalattal, egyesülettel, szakszervezeti vezetővel és a Bizottsággal folytatott megbeszélés eredményeképpen létrejött jelentés célja az, hogy meghatározza, milyen további lépésekre van szükség ahhoz, hogy az EU ezen az úton haladhasson tovább.
This report, which is the outcome of extensive discussions with companies, associations, trade union representatives and the Commission, seeks to identify the next stages that will enable the EU to continue along this path.
a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében
on international trade policy in the context of Climate Change imperatives
A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság felhívja a Regionális Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. mivel immár több mint 15 év telt el azóta, hogy az 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott WTO miniszteri határozatban felhívták a Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé jelentést arról, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a határozatban foglalt feladatainak, valamint ismertesse arra vonatkozó összegzését, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség;
Given that it is more than 15 years since the WTO Ministerial Decision on Trade and Environment, taken at Marrakesh on 15 April 1994, calls on the Commission to present at the latest by mid-2011 to the European Parliament and the Council a report assessing the extent to which the WTO’s Committee on Trade and Environment has fulfilled its remit as set out in that Decision and its conclusions as to what more needs to be done, particularly in the context of the global dialogue on Climate Change mitigation and adaptation and the WTO;
8. üdvözli, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját beépítették a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatába (SIA); ugyanakkor megállapítja, hogy egyes esetekben – például az Euromediterrán Szabadkereskedelmi Megállapodás esetében – az SIA rámutat, hogy a megállapodásnak kedvezőtlen éghajlati hatásai lesznek, amelyekkel a megállapodás megkötése előtt nem foglalkoztak megfelelően; úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak semmilyen módon nem szabad veszélyeztetniük a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);