natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. mivel az éghajlatváltozás közgazdasági vonatkozásait feltáró Stern-jelentés elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése terén a cselekvés elmulasztásának költsége messze meghaladja a cselekvés költségét,
C. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change recognises that the cost of inaction in mitigating climate change far outweighs the cost of action,
D. mivel az EU fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függősége 2030-ra a teljes fogyasztás 65%-ára emelkedhet,
D. whereas the EU's dependency on imports of fossil fuels could increase to 65% of total consumption by 2030,
E. mivel a Bizottság becslése szerint az EU-nak 2020-ra évi 70 milliárd euróba fog kerülni, hogy elérje az EU üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseit,
E. whereas the Commission has estimated that it will be costing EU EUR 70 billion per annum by 2020 to achieve the EU's greenhouse gas reduction and renewable energy targets,
F. mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését illetően az energiahatékonyság javítása az egyik olyan intézkedés, amely a legjobb költség/haszon arányt mutatja,
F. whereas improving energy efficiency is one of the most cost-effective means of cutting greenhouse gas emissions,
G. mivel az európai energiapolitika célkitűzései megvalósításának kulcsa a kutatás és a technológiai fejlesztés,
G. whereas research and technological development are key to achieving the objectives of European energy policy,
H. mivel a jövőbeni európai energiatechnológiai kutatás terén a jobb szinergia kialakulása csak ösztönözheti a fenntartható gazdasági növekedést, hozzájárulhat az európai gazdaság komparatív előnyeihez, javíthatja a foglalkoztatást, és ezáltal segíthet a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben,
H. whereas better synergy in future European energy technology research can only stimulate sustainable economic growth, contribute to the comparative advantages of the European economy, improve employment and thus help achieve the objectives of the Lisbon strategy and combat climate change,
I. mivel a hetedik keretprogram (FP7) a hétéves programozási időszakra elosztva mindössze 2,3 milliárd eurót utal ki az energiakutatás számára,
I. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) allocates only EUR 2,3 billion over the seven-year programming period to energy research,
J. mivel az Európai Unióban a magánszektor energiatechnológiai kutatásokkal kapcsolatos befektetései igen korlátozottak versenytársaink és az egyéb európai iparágak erőfeszítéseihez képest,
J. whereas private sector investment in research on energy technologies is very limited in the European Union in comparison to the efforts being made by our competitors, and even by other European industries,
K. mivel az 1980-as évek óta az EU-ban jelentősen csökkentek az állami és magán energiakutatási költségvetések, és Európa gyengén teljesít, amikor a technológiai kutatásra fordított kiadások szintjén alapuló innovációs mutatókat nemzetközi szinten összehasonlítják,
K. whereas public and private energy research budgets in the EU have declined substantially since the 1980s, and Europe performs poorly when innovation indicators based on technology research spending levels are compared at international level,
L. mivel szükséges és indokolt az új, kevésbé szennyező energiatechnológiákat támogató állami beavatkozás, mivel ezek kezdetben költségesebbek mint azok, amelyeket felváltanak, és a piacra lépés kezdeti szakaszában ezért előfordulhat, hogy sem rövid távú kereskedelmi haszonnal, sem pedig jobb árakkal nem járnak a fogyasztók számára,
L. whereas public intervention in support of new, less-polluting energy technologies is necessary and justified since these are initially more costly than those they replace and, at the initial market penetration stage, may therefore not bring with them either short-term trading profits or better prices for consumers,
A stratégiai energiatechnológiai terv szükségessége
Need for a Strategic Energy Technology Plan
Összehangolás és stratégiai tervezés
Co-ordination and Strategic Planning
Kutatás és technológiaátadás
Research and technology transfer
19. hangsúlyozza, hogy javítani kell a kutatóközpontok technológiaátadását a vállalkozások felé; sürgeti, hogy az új Európai Innovációs és Technológiai Intézet játsszon szerepet ezen a területen;
Emphasises the need to improve the transfer of technologies from research centres to enterprises; urges that the new European Institute of Innovation and Technology should play a role in this field;
Európai ipari kezdeményezések
European Industrial Initiatives
24. felszólít a fejlett országokkal való fokozottabb technológiaátadásra és tudományos együttműködés létesítésére új energiatechnológiák fejlesztése céljából;
Calls for enhanced technology transfer with the developed countries and for the establishment of scientific cooperation with those countries for the development of new energy technologies;
27. felszólít különösen a bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatások elmélyítésére annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen üzemanyagok előállításának általános környezeti hatása minden kétséget kizáróan előnyös legyen;
Calls, in particular, for biofuels research to be intensified so as to ensure that the overall environmental impact of producing such fuels is unequivocally beneficial;
31. nyomatékosan kijelenti, hogy az energiahatékonyságnak kiemeltebben kellene szerepelnie a SET-tervben, mivel ez a terület kínálja középtávon a legnagyobb lehetőséget a költséghatékony kibocsátáscsökkentésre; különösen az építőipari ágazatban, amely a teljes energiafogyasztás 40%-át teszi ki; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az európai ipari kezdeményezések által felölelt területeket bővítse az energiahatékonysági technológiákkal, beleértve a kapcsolt energiatermelést és a poligenerációt; támogatja, hogy az energiahatékonyságot felvegyék az EII-k prioritásai közé;
Insists that energy efficiency should figure more prominently in the SET Plan, since it is the area with the most potential for cost effective emission reductions in the medium term; especially in the building sector, which counts for 40% of the total EU energy consumption; calls, therefore, on the Commission to add energy efficiency technologies, including co- and poly-generation, to the areas covered by the EIIs; supports the inclusion of energy efficiency as one of the priorities covered by the EIIs;
34. várja a Bizottság új, kis szén-dioxid-kibocsátású és CET-technológiák finanszírozásáról szóló javasolt közleményét; sajnálja, hogy ezt a közleményt nem a SET-tervvel együtt tették közzé;
Awaits the Commission's proposed Communication on financing for new low carbon and CCS technologies; regrets that this Communication was not published alongside the SET Plan;
37. arra biztatja a Bizottságot, hogy sürgősen biztosítson megfelelő finanszírozást és támogatást az új, kis és zéró szén-dioxid-kibocsátású technológiák K+F-jének, demonstrációjának és kereskedelmi forgalomba hozatalának, hogy 2009-től kezdődően az EU költségvetéséből legalább 2 milliárd EUR-t fordítsanak az ilyen technológiák támogatására az FP7-től és a CIP-től függetlenül, továbbá felszólítja a Bizottságot arra is, hogy a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős értékelése során terjesszen elő javaslatokat további forrásokra;
Encourages the Commission to urgently ensure adequate financing and support for new low carbon and zero carbon technology R&D, demonstration and commercialisation, so that from 2009 onwards, at least EUR 2 billion per annum of the EU budget is spent on support for such technologies independently from FP7 and CIP, also calls on the Commission to put forward proposals for additional resources in the mid-term review of the financial framework 2007-2013;
40. annak fényében, hogy nagyobb kiegészítő jellegre van szükség az EU pénzeszközei között, támogatja a „Versenyképes régiók: Kutatás és innováció” című bizottsági közleményben foglalt javaslatokat; üdvözli egyébiránt a Bizottság gyakorlati útmutatóját a regionális, nemzeti, uniós és EBB-forrásokból származó finanszírozás koordinációjáról a K+F és az innováció terén; egyetért a Bizottsággal abban, hogy jobban kell tájékoztatni az érdekelt felekt az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 54. cikkének (5) bekezdéséről, amely két különböző közösségi forrásból származó finanszírozás ugyanazon támogatható költségek céljából való felhasználására vonatkozik;
Supports, in the light of the need for more complementarity between the EU funds, the proposals in the Communication from the Commission 'Competitive European regions through regions and innovation'; welcomes for that matter the Commission's practical guide on coordinating EU funds from regional, national, EU and EIB sources in the field of R&D and innovation; agrees with the Commission that there is a need to communicate better to stakeholders Article 54(5) of the Council Regulation (EC) No 1083/2006 on the use of funding from two different Community sources for the same set of eligible costs;
41 felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi terv előterjesztésekor fejtse ki, hogy a közös európai fellépés hol teremt hozzáadott értéket a különböző technológiai ágazatokban, és tegye közzé a különböző technológiai fejlesztések fenntarthatóságával kapcsolatos megállapításait;
41 Calls on the Commission, when presenting the financial plan, to explain where joint European action provides added value in the various technology sectors and set out the findings relating to the sustainability of the various technological developments;
Új technológiákra van szükség
New technologies are needed
Az Európai Bizottság 2008. január 23-án egy javaslatcsomagot indított el, amelynek célja a 2007-ben az Európai Tanácsban vállalt, alábbi két kulcsfontosságú cél elérése:
On 23rd January 2008, the European Commission launched a package of proposals aimed at delivering two key targets agreed at the European Council in 2007, namely:
· az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának legalább 20%-os csökkentése az EU-ban 2020-ig;
· A reduction of at least 20% in EU greenhouse gas emissions by 2020.
· az EU energiafogyasztásában a megújuló energiák 20%-os részesedése 2020-ig.
· A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Ezek a célok létfontosságú módon járulnak hozzá az éghajlatváltozás kezelésére irányuló globális erőfeszítésekhez.
These targets represent a vital contribution to global efforts to tackle climate change.
2020 után ahhoz, hogy el lehessen érni az EU-nak azt a célját, hogy a globális éghajlatváltozást 2oC-ra korlátozza, az EU-ban 2050-re várhatóan 60–80%-os kibocsátáscsökkentésekre lesz szükség.
Beyond 2020, if we are to meet the EU's goal of limiting global climate change to 2 o C, emissions reductions of 60-80% in the EU are likely to be needed by 2050.
E csökkentések elérése szempontjából kulcsszerepet játszik a szén-dioxid-ár bevezetése az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerén keresztül, amely valódi áttörést jelentő elképzelés gazdaságunk számára.
Key to the achievement of these reductions is the introduction of a carbon price through the EU Emissions Trading System, which is a real breakthrough concept for our economy.
Az EU-nak ezeket a célokat olyan módon kell elérnie, amely biztosítja, hogy gazdasága versenyképes maradjon.
The EU must deliver these targets in a way which ensures that its economy remains competitive.
A Bizottság becslése szerint az EU céljainak elérése 2020-ra a GDP 0,45%-ába, avagy körülbelül évi 70 milliárd EUR-ba fog kerülni.
The Commission estimates the cost of achieving the EU's targets will be 0.45% of GDP, or around EUR 70bn per year, by 2020.
Az éghajlatváltozás problémája mellett kihívást jelent az EU energiabiztonságának fenntartása az energiabehozataltól való növekvő függésre tekintettel, amely 2030-ra várhatóan 65%-ra fog emelkedni.
Alongside the challenge of climate change there is the challenge of maintaining the EU's energy security in the face of an increasing reliance on energy imports, expected to increase to 65% in 2030.
Csak a behozott gázra való támaszkodás 2030-ra várhatóan az ellátás 84%-ára fog nőni.
Reliance on imported gas alone is likely to increase to 84% of supply by 2030.
Az e két – környezeti és ellátásbiztonsági – kihívás teljesítése és az EU-s gazdaság versenyképességének világszintű megőrzése során alapvető szerepet kell játszania az új energiatechnológiák fejlesztésének és alkalmazásának:
In meeting both challenges, environmental and security of supply, and in keeping the EU economy competitive worldwide, the development and deployment of new energy technologies will have to play a vital role:
· Először is, új technológiákra lesz szükség annak biztosításához, hogy az EU a legalacsonyabb költség mellett el tudja érni kibocsátáscsökkentési céljait.
· Firstly, new technologies will be needed to ensure the EU can meet its emissions reduction targets at lowest cost.
Emellett, mivel az EU élen jár az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésben, arra kell törekednie, hogy kihasználja ezt a helyzetét, biztosítva, hogy vállalatai vezessék az új, alacsony költségű, kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák és szolgáltatások fejlesztését.
Also, as the EU is leading in taking action on climate change, it should aim to exploit this position by ensuring that its companies are leading the development of new low cost low carbon technologies and services.
Az „éllovasoknak” megbízható ösztönzőkre van szükségük ahhoz, hogy áttörést érjenek el a jelenleg használt technológia állásában.
The 'first movers' need sound incentives to break through the current state of technology used.
· Másodszor, világszerte új technológiákra van szükség.
· Secondly, new technologies are needed globally.
Az EU, amely az üvegházhatást okozó gázok világszintű kibocsátásának mintegy 14%-áért felel, egyedül nem tud megbirkózni az éghajlatváltozással.
The EU, which accounts for around 14% of global greenhouse gas emissions, cannot tackle climate change alone.
A nagy fejlődő országok, mint például Kína és India növekedéséből származó kibocsátásnövekedés aggodalomra ad okot.
Projected increases in emissions from growth in large developing countries such as China and India, are a cause for concern.
Indiának például 2020-ig várhatóan kétszeresére nő az energiakereslete.
India, for example, is expected to double its energy demand by 2020.
Szorosan együtt kell működni ezekkel az országokkal, hogy segítsünk nekik az olyan technológiák bevezetésében, amelyekkel megvalósíthatják a növekedésre vonatkozó elvárásaikat, a kibocsátások minimálisra csökkentése mellett.
There is a need to work closely with these countries to help them deploy technologies which achieve their expectations for growth whilst minimising emissions.
· Végül az energiabiztonság szempontjából fontosak lesznek az olyan új technológiák, mint a megújuló energia és a CO2-elkülönítés és tárolás (CET), valamint az energiatermelés hatékonysága és a végfelhasználás hatékonysági megtakarításai (különösen az energiafogyasztó ipar megtakarításai) – pl. olyan új módszerek biztosításával az EU számára, amelyekkel a kibocsátások fokozása nélkül aknázhatók ki a honos energiaforrások.
· Finally, new technologies, such as Renewable energy and Carbon Capture and Storage (CCS), as well as the efficiency of energy generation and end use efficiency savings (specifically savings in energy consuming industry), will be important for energy security - e.g. by providing the EU with new ways to exploit indigenous energy resources without driving up emissions.
Sokkal világosabb elképzelést kell kialakítanunk arról, hogy melyek az EU honos energiaforrásai, és hogy ezek az új technológiák alkalmazásával hogyan aknázhatók ki jobban.
We need to develop a much clearer idea of what the EU's indigenous energy resources are, how they could be better exploited using new technologies.
Nem elégséges az energiatechnológiákba eszközölt befektetés jelenlegi szintje
The current level of investment in energy technologies is insufficient
Összességében, mint a SET-terv világossá teszi, az EU jelenleg – mind a köz-, mind a magánszektorban – keveset fektet be az új energiatechnológiákba.
Overall, as the SET Plan makes clear, the EU is currently falling short - in both the public and private sectors - in its investment in new energy technologies.
A kutatási költségvetések az 1980-as évek óta zsugorodnak.
Research budgets have declined since the 1980s.
Az EU kutatási költségvetései nem játszottak megfelelő szerepet a közép- és hosszú távú céljaink jelentette kihívásokban; és nem tükrözik azt a prioritást, amelyet a Bizottság, a Tanács és a Parlament ismételt politikai nyilatkozataiban az éghajlatváltozás kezelésének tulajdonít.
EU research budgets have not properly factored in the challenges presented by our medium and long term targets; and do not reflect the priority that the Commission, Council and Parliament has placed on tackling climate change in repeated policy statements.
Jelenleg az FP7 keretében az EU töredékét költi energiakutatásra annak, amibe a 2020-as célok kerülni fognak (2,3 milliárd EUR, szemben a potenciális 700 milliárd EUR-val).
Currently, under FP7, the EU spending on energy research a fraction of what the 2020 targets will cost (EUR 2.3bn vs a potential EUR 700bn).
A SET-terv nem hajtható végre az FP7 keretében rendelkezésre álló kisösszegű forrás felhasználásával, vagy egyszerűen az ipartól, a tagállamoktól, a helyi és regionális kormányoktól és pénzügyi intézményektől származó forrásokra vonatkozó önkéntes kötelezettségvállalásának bátorításával.
The SET Plan cannot be implemented using the small amount of funding available under FP7, or by simply encouraging voluntary commitments of resources from industry, Member States, local and regional government and financial institutions.
Ha azt akarjuk, hogy ezek a szervek több forrásra vállaljanak kötelezettséget, akkor azzal kell kezdenünk, hogy az EU szintjén is több forrásra vállalunk kötelezettséget.
If we want to these bodies to commit more resources then we must start by committing greater resources at the EU level.
Ezért egyértelműen indokolt, hogy az EU szintjén lényegesen növeljük az energiatechnológiák támogatását.
There is a clear case, therefore, for a substantial increase in support for energy technologies at EU level.
Az energiakutatásra, demonstrációra és kereskedelmi forgalomba hozatalra szánt költségvetés további 10 milliárd EUR-val való növelése a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv végéig az adott körülmények között meglehetősen szerény hozzájárulásnak tűnne.
An increase in the budget for energy research, demonstration and commercialisation by an additional EUR 10 billion until the end of Financial Perspective 2007-2013 would seem a rather modest contribution in the circumstances.
A finanszírozás különösen az új technológiák demonstrációs és kereskedelmi forgalomba hozatali szakaszában hiányzik.
Funding is particularly lacking in the demonstration and commercialisation phase of new technologies.
Ez különösen fontos az EU 2020-as céljához szükséges technológiák fejlesztéséhez.
This is particularly important for the development of technologies needed for the EU's 2020 target.
Valószínűleg szükséges a 2030-as és azon túli technológiák fejlesztése szempontjából kulcsszerepet játszó kutatásba eszközölt befektetés növelése is; ezért fontos a keretprogramokban is növelni az energiaprioritások finanszírozását.
But increased investment in research, key to the development of technologies for 2030 and beyond, is also likely to be needed; so it is important to also increase the financing of the energy priorities in the Framework Programmes.
Sürgős ügyről van szó.
This is a matter of urgency.
Tekintve az új technológiák demonstrációjának és kereskedelmi forgalomba hozatalának átfutási idejét, 2020 hamar elérkezik.
Looked at in terms of the lead times for the demonstration and commercialisation of new technologies, 2020 is not far away.
Azonnal új befektetésekre van szükség ahhoz, hogy ezeknek ezen az időtávon hatása lehessen, és hogy valóban segíteni tudjuk az energiaipart és az EU teljes gazdaságát.
New investments are needed immediately if they are to have an impact in this timescale, and if we really want to help our energy industry and the whole EU economy.
Nem szerencsés, hogy az EU költségvetési eljárása nem mozog egy ritmusban a SET-tervvel.
It is unfortunate that the EU budgeting process is out of step with the SET plan.
A Bizottságnak azonban meg kellene vizsgálnia a további források bevetésének lehetőségeit.
But the Commission should explore for opportunities to deploy additional resources.
A félidős értékelés is fontos lehetőséget kínál arra, hogy új finanszírozásokra irányuló javaslatokat terjesszenek elő, és a Bizottságnak ezt kellene tennie.
The mid term review also provides an important opportunity to bring forward proposals for new funding, and the Commission should do this.
Az EU-szintű finanszírozás e megemelt mértéke nem helyettesítheti semelyik egyéb köz- és magánszektorbeli finanszírozást.
This increased level of EU-level funding cannot be a substitute for any other public or private sector funding.
Olyan finanszírozási mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek emelik a magán és egyéb finanszírozási források értékét, és összegyűjtik ezeket.
Funding mechanisms should be designed which leverage and pull together private and other sources of funding.
Az EU-finanszírozásnak párban kell működnie a piaci húzó eszközökkel, így például a termékszabványokkal és a kibocsátáskereskedelemmel.
EU funding should also work in tandem with 'market pull' instruments, such as product standards and Emissions Trading.
Az EU-szintű finanszírozás növelése azonban növelni fogja valamennyi hatóság és a magánszektor bizalmát a közös munka és a befektetés iránt.
But increasing funding at EU level will increase the confidence of all the public authorities and the private sector to work together and invest.
A javasolt európai ipari kezdeményezések e tekintetben fontos javaslatot képeznek.
The proposed European Industrial Initiatives are an important proposal in this regard.
A Bizottság azt javasolja, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek az adott technológia/szektor igényeinek megfelelően különböző formát kell ölteniük.
The Commission has proposed that these Initiatives should take different forms according to the needs of their particular technology/ sector.
Ennek alulról felfelé irányuló folyamatként kell megvalósulnia, amelyet az ipar, az érdekelt tagállamok, a regionális és helyi kormányzat és/vagy kutatóközpontok javaslatai mozgatnak, annak lehetőségével, hogy az EU-finanszírozás fontos katalizátorként szolgálhat.
This should be a bottom up process, driven by proposals from the industry, interested Member States, regional and local government, and/or research centres, with the potential for EU funding acting as an important catalyst.
Ilyen módon ezek fogják biztosítani az e szervek közötti stratégiai szövetségek alapját, és azt a mechanizmust, amelyen belül a pénzügyi hozzájárulások összegyűjthetők és összpontosíthatók.
In this way, they will provide the basis for strategic alliances between these bodies, and a mechanism within which financial contributions can be pooled and focussed.
A meglévő támogatás felaprózott és jobb összehangolást igényel
Existing support is fragmented and needs better co-ordination
A SET-terv azt is jelzi, hogy a meglévő támogatás felaprózott, és jobb összehangolást igényel.
The SET Plan also indicates that existing support is fragmented, and needs to be better co-ordinated.
A tagállamok új európai közösségi irányítócsoportja és a nemzeti kutatóintézetek új európai energiakutatási szövetsége örvendetes.
The new European Community Steering Group of Member States and new European Energy Research Alliance of National Research Institutes are welcome.
Kritikus jelentőséggel bír a technológiai fejlődésre és kapacitásokra vonatkozó új információk biztosítása is, ami szavatolni fogja, hogy minden partner ugyanazokat a feltevéseket alapul véve dolgozzon, hasonló prioritásokkal.
Also of critical importance is the provision of new information on technology development and capacities, which will ensure that all partners are working to the same assumptions, with similar priorities.