natgillin/translations-raw huggingface dataset:
103. elismeri, hogy regionális különbségek állnak fenn az ipari fejlődés terén, mindenekelőtt az új tagállamokban zajló dezindusztrializációs folyamatok esetében, és kéri, hogy ezt vegyék figyelembe az új, fenntartható iparpolitika keretében és a strukturális alapok forrásainak elosztásakor is a területi kohézió erősítése érdekében;
Acknowledges that there are regional differences in industrial development, principally where there have been deindustrialisation processes in the new Member States, and calls for these too to be incorporated in the new sustainable industry policy and the allocation of resources from the Structural Funds in order to strengthen territorial cohesion;
· jobban figyelembe kell venni a kis- és közepes vállalkozások megkülönböztető jellemzőit, valamint sajátos nehézségeiket a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásának keresztülvitele, az elfogadott irányelvek megvalósításában tapasztalt hiányosságok kezelése és megfelelő, konkrét intézkedések, például a bürokratikus terhek csökkentése (valamint a szabályozási kötelezettségek egyéb vonatkozásainak egyszerűsítése) és a kkv-teszt következetes végrehajtása révén, végül megfelelő haladást biztosítva az európai kkv-k számára,
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· segíteni kell a kkv-kat a kutatást és a piacot összekapcsoló „közvetítőként” működő struktúráknak számító egyetemi konzorciumok és alapítványok által biztosított kutatási szolgáltatásokhoz és szakértelemhez való hozzáférésben,
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· nem szabad megfeledkezni az európai zártkörű társaság statútumának kérdéséről, amely évek óta az európai viták egyik központi témája,
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· további erőfeszítéseket kell tenni a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítására, illetve különösen a kockázati tőkével összefüggő életképes lehetőségeket kell kidolgozni; pénzügyi piacok újjáépítése keretében erősíteni kell a kkv-k számára elérhető rövid és hosszú távú finanszírozási lehetőségeket és az általuk előnyben részesített finanszírozási forrásokat; meg kell nyitni a piacokat és tisztességes előfeltételeket kell biztosítani a versenyhez, ami több vállalkozó és kisvállalkozás számára tenné lehetővé a növekedést és az európai szintű vállalkozássá bővülést,
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· meg kell vizsgálni a kis- és középvállalkozások uniós definícióját, nagyobb rugalmasságot téve lehetővé azokban az egyedi iparágakban, amelyekben a kkv-k a sajátos piaci szerkezet miatt nem teljesítik a meghatározott értékesítési és foglalkoztatási küszöböket, ugyanakkor ténylegesen középvállalkozások, azonban a kkv-k definíciójának megváltoztatása semmiképpen sem gátolhatja hatékonyságukat,
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· a kkv-k számára az exporttal kapcsolatos tanácsadást kell kialakítani, különösen az EU-n kívüli országok piacaihoz való hozzáférés, az ezen piacokon való hosszú távú jelenlét biztosítása, valamint a szellemi tulajdon védelme, illetve pénzügyi és technológiai értékének optimalizálása tekintetében,
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· erősíteni kell a nemzetközivé válással kapcsolatos intézkedéseket annak érdekében, hogy a kkv-k versenyképesebbé váljanak és mind a belső, mind a globális piacot megcélozzák,
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· növelni kell a kkv-k kutatási és fejlesztési keretprogramokban való részvételét a vonatkozó eljárások egyszerűsítése, valamint hatékonyabb helyi szintű tájékoztatási és támogatási rendszer kiépítése révén,
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· az értéklánc különböző részein található kkv-k és nagyobb cégek közötti hálózatépítést elősegítő projekteket kell megvalósítani,
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· az ökoinnovációs kkv-k fejlődését és növekedését, valamint az ökoipari parkok fejlődését előmozdító eszközöket kell biztosítani,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· meg kell vizsgálni, hogy a kkv-k aktuális definíciója szerinti kritériumokat nem teljesítő közepes méretű és családi tulajdonú vállalkozások képesek-e megfelelően kihasználni a kifejezetten a kis- és közepes vállalkozásokra irányuló kutatások és fejlesztések céljaira rendelkezésre álló jelenlegi és jövőbeli finanszírozási lehetőségeket,
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· közelíteni kell egymáshoz a keresletet és a kínálatot a szabadalmak tekintetében – különösen a kkv-k szempontjából –, és csökkenteni kell a szabványokhoz való hozzáférés költségeit a kkv-k számára;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
128. meggyőződése, hogy a horizontális megközelítéssel párhuzamosan ágazatspecifikus kezdeményezéseket kell beindítani a korszerűsítés előmozdítása és a versenyképesség javítása, valamint az egyes iparágak, ellátási láncaik és a kapcsolódó szolgáltatások fenntarthatóságának fokozása érdekében, a legjobb gyakorlatok megosztása, a teljesítményértékelés és hasonló „puha” szakpolitikai eszközök révén; kéri, hogy:
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
· a Bizottság által az összes érintett fél részvételével összehasonlítható módon kidolgozott, a jelenlegi ágazati megközelítésekre (munkacsoportok, magas szintű munkacsoportok, technológiai és innovációs platformok, mint pl. a Cars 21) vonatkozó ajánlások az egyes ágazatok sajátos igényeihez igazítva kerüljenek megvalósításra, valamint induljanak új ágazati kezdeményezések más alkalmas ágazatokban,
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· biztosítsák az ágazatspecifikus megközelítések fenntarthatóságának ellenőrzését, összhangban az EU éghajlattal kapcsolatos, illetve energiapolitikai célkitűzéseivel és ambiciózus erőforrás-hatékonysági célkitűzéseivel,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· vegyék figyelembe a lehetséges szakpolitikai lépések sorát, beleértve a referenciaértékek és normák meghatározását, valamint folyamatos K+F és innovációs erőfeszítéseket;
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· különösen a kulcsfontosságú európai iparágak, valamint azok az iparágak kapjanak kiemelt figyelmet, amelyek komoly társadalmi kihívásokkal néznek szembe, de egyúttal üzleti és foglalkoztatási lehetőségeket is kínálnak,
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· kapjon hangsúlyt a különböző típusú, több ágazatot érintő technológiák egymást kiegészítő jellege, és az érintett ágazatok konvergenciája, amelyet a digitális gazdaságra való átállás tett lehetővé,
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· ösztönözzék olyan új tevékenységek fejlesztését, mint például a megújuló energiák és a kreatív ágazatok – melyekben az EU előnyt élvez, és amelyek munkahely-teremtési potenciálja igen magas,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· a Bizottság rendszeresen készítsen az elért haladásról szóló jelentéseket;
· regular progress reports by the Commission;
· az innovációs klasztereknek és hálózatoknak, különösen az „Innovatív Unió” kezdeményezés részeként 2011-ben indítandó európai versenyképességi klasztereknek és új innovációs partnerségeknek nagyobb támogatásban kellene részesülniük – különösen a kulcsfontosságú alaptechnológiák területén –, hogy összehangolt módon lehessen előmozdítani a tudás és technológia átadását és a kutatást, a képesítések javítását, valamint az infrastruktúrát, aminek a Regionális Fejlesztési Alap egyik prioritásává is kellene válnia,
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· a regionális hálózati struktúrákat és a vidéki térségeket ipari hátterük előmozdítása érdekében uniós támogatásban kellene részesíteni,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· a klasztereket és a hálózatokat össze kell vonni az európai platformok ernyője alá, hogy meg lehessen erősíteni azok támogatását,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· támogatni kell az olyan kezdeményezéseket, mint a Polgármesterek Szövetsége és az „intelligens városok”, mivel ezekből mind az ipar, mind a kkv-k profitálhatnak;
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· az Európai Beruházási Banknak erősítenie kell a kapcsolatot az iparpolitika és a területi kohézió között;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Helyzetkép Az európai iparról
A Snapshot of Industry in Europe
Az uniós ipar az uniós bruttó hozzáadott értéknek mintegy egyharmadát hozza létre – az európai export csaknem 3/4-ét ipari termékek alkotják –, és a teljes foglalkoztatás harmadát biztosítja, közel 57 millió embernek nyújtva megélhetést.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Sokszorozó hatását is figyelembe véve – melynek révén minden, az iparban betöltött álláshely körülbelül két további álláshelyet hoz létre a kapcsolódó szolgáltatások területén – a foglalkoztatásra kifejtett hatása még jelentősebb.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
A 27 tagú EU ipara (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
Bruttó hozzáadott érték % (2008)
% Gross Value Added (2008)
Vállalatok száma (ezer) (2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
villamosenergia-, gáz- és vízellátás
Electricity, gas and water supply
Az ipar újrafelfedezése európában
Rediscovery of Industry in Europe
A közelmúltban kirobbant súlyos gazdasági válság keményen sújtotta az európai ipart.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Ugyanakkor a válság rávilágított, milyen fontos szerepet tölt be az ipar az Unió gazdaságában, és egyértelművé tette, hogy az ipar igényeinek teljes körű kielégítésére irányuló erőfeszítések a jelenlegi, kihívásokkal teli környezetben nem bizonyultak elégségesnek.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Az ipar fontossága jelenleg a sokat emlegetett szolgáltatási és pénzügyi ágazatok mögé szorult.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
Az uniós ipari politika még mindig gyakran azon az elképzelésen alapul, hogy a piacoknak saját magukat kell szabályozniuk, és ez eddig elsősorban egyedi intézkedések révén történt, gyakorlatilag a tagállamok közti egyeztetés nélkül.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Az intézkedés főleg a változó környezetre adott reakció volt, és ritkán alapult előretekintő elemzésen.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
A jelenlegi kihívások
The Ongoing Challenges
Az ipar átalakítása már a válság kirobbanása előtt folyamatban volt.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
Jelenleg egy sor, egymást kölcsönösen megerősítő kihívás előtt áll:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Az ipart folyamatosan és mélyen érintették a globális gazdaság fejlődésének egyre gyorsabban bekövetkező változásai.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
A fejlett és fejlődő országok és hagyományos domináns ágazataik közti határvonalak a fokozódó verseny révén naponta változnak.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
A globális piacon felmerülő igények sebes változása szükségessé teszi a vállalatok üzleti irányának újbóli meghatározását, átalakítását és újbóli szakosodását.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
A gyorsan növekvő gazdaságokkal (pl. Kínával, Indiával, Brazíliával, Oroszországgal) megvalósuló új nemzetközi munkamegosztás növeli a globalizációs nyomást.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) A globalizáció új formája alakul ki, amely a globális, tudásalapú társadalom felé mutat, ahol a növekedés és versenyképesség mozgatóereje immár nem az emberi erőforrás és a fizikai munka, hanem az innováció és a kutatás.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Az éghajlatváltozás visszafordíthatatlan és megváltoztathatatlan tény.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
A kialakult globális gazdasági verseny hatalmas nyomás alá helyezi az erőforrások valamennyi formáját.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Tekintettel az éghajlatváltozás enyhítésének és a biológiai sokféleség megőrzésének szükségességére, valamint a nyersanyagok kimerülésére és az irántuk való kereslet növekedésére, az iparnak a szénmentes és erőforrás-hatékony termelés irányába kell elmozdulnia.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) A demográfiai eltolódások alapvetően megváltoztatják a fogyasztói és szolgáltatói profilokat.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Az átlagéletkor folyamatos emelkedése új termékeket, közlekedési formákat és munkaszervezést tesz szükségessé.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
A jövőben hiány alakul ki a képzett munkaerő terén.
There will be a lack of qualified labour.
e) A gyors urbanizáció új kihívásokat teremt többek közt a mobilitás, az épületek és a logisztika vonatkozásában.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Az iparpolitika közös megközelítésének megerősítése
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Az Európa 2020 stratégia úttörő kezdeményezés, amely elsőként ismeri el egy új megközelítés szükségességét.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Itt az ideje, hogy az EU teljes mértékben kihasználja az ipari bázis fenntartható megújulására és további fejlődésére, illetve a minőségi munkahelyek teremtésére nyíló közös lehetőségeket.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Az európai iparnak meg kell őriznie vezető pozícióját a kulcsfontosságú területeken, és nem szabad az események követőjévé válnia.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Itt az ideje, hogy az EU kialakítsa saját elképzeléseit a jövő iparáról.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
Az Uniónak biztosítania kell, hogy a hozzáadott érték az Unión belül jöjjön létre.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Egyértelmű, hogy az iparpolitika akkor jár sikerrel, ha azt az alábbiak egészítik ki:
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ a pénzügyi ágazat új struktúrája
§ a new architecture of the financial sector and
§ a növekedésnek és a foglalkoztatásnak kedvező, adódömping nélküli gazdasági, adóügyi és költségvetési politikák sajátos makrogazdasági koordinációja (pl. társasági adó harmonizációja)
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Az önmagukat szabályozó pénzügyi piacok paradigmájának bukása nyomán olyan új, átfogó szabályozási kereteket kell kialakítani, amelyek képesek visszavezetni a pénzügyi rendszert annak eredeti funkciójához a megtakarítások produktív befektetésekké alakításához, különösen az ipar és a KKV-k vonatkozásában.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Ki kell használni az EUSZ 173. cikke által biztosított lehetőségeket.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
Az Európai Uniónak és a tagállamoknak közösen kell kialakítaniuk egy koherens és egyértelmű iparpolitikát, amelynek sikeres megvalósítását és nyomon követését világos stratégiai célok és mutatók biztosítják.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Az iparpolitikát jellemző különböző tendenciákat (a protekcionizmust, az irányítást, az ösztönzőket, a versenyképességet) ellenőrzés alatt kell tartani.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
új, integrált és fenntartható iparpolitika az Európai Unióban
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Az EU iparpolitikájának középpontjába az ipari bázis fenntartható, ökológiai szempontból hatékony és globálisan versenyképes megújulását, valamint a főleg a termelésre összpontosító ipar felől a tudásközpontú ipar felé való fenntartható átmenetet kell helyezni.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Kulcsfontosságú, hogy az iparra hatással lévő valamennyi vonatkozás figyelembevételével integráljuk az EU valamennyi politikáját.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Ehhez új szintre kell emelni a Bizottságon belüli és az összes szereplővel folytatott együttműködést.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Az előadó szerint 15 olyan, kulcsfontosságú kérdés van, amellyel az iparpolitika új európai megközelítésének keretében foglalkozni kell:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Innovációs lánc kialakítása
1) Building an innovation chain
Iparhoz kapcsolódó kutatásra, innovációs fejlesztésre és alkalmazásra van szükségünk, egyszóval a teljes innovációs láncra.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Az innováció nem csupán technológiai innovációt jelent, hanem a szervezés, az üzleti modellek, a terméktervezés és a minőség innovációját is.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
Az innováció előmozdítása érdekében az innovációnak kedvező kereteket kell létrehoznunk a szabványok, a szabadalmak és a szellemi tulajdonjogok oltalma vonatkozásában.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.