natgillin/translations-raw huggingface dataset:
X. mivel a CSR-megállapodásokat nem lehet a hatékony törvényhozás akadályozására használni; mivel a CSR-megállapodások eredménytelensége vagy végrehajthatatlansága esetén a jogalkotónak szabályozást kell bevezetnie,
X. whereas agreements on CSR must not serve the purpose of preventing effective legislation; whereas agreements on CSR that prove to be ineffective or unenforceable should result in regulation by the legislators,
Y. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás olyan koncepció, amelynek révén a vállalatok önkéntesen társadalmi és környezetvédelmi problémákat is üzleti stratégiájuk részévé tesznek az érdekelt felek átfogó jóléte érdekében azáltal, hogy aktív módon részt vesznek a közpolitika alakításában, amely az értékvezérelt társadalmi változás egyik fontos aspektusa,
Y. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
Z. mivel a CSR az európai szociális modell egyik alapvető fontosságú összetevője, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése, valamint annak horizontális szociális záradéka erősít, és mivel a CSR elősegítésének szükségességét az Európai Bizottság Európa 2020 stratégiáról szóló közleménye a hosszú távú foglalkoztatás és fogyasztói bizalom biztosításának fontos elemeként ismerte el,
Z. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
AA. mivel a CSR-nak jelentős befolyása van az emberi jogok fejlődő országokban meglévő helyzetére,
AA. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
AB. mivel a CSR-nak nem szabad átvennie az államok alapvető közszolgáltatások nyújtása terén fennálló felelősségét, , illetve nem mentesítheti az államokat ez alól,
AB. whereas CSR should not replace or exempt states from their responsibility in the provision of basic public services,
AC. mivel a CSR kulcsszerepet játszhat a hátrányos helyzetű közösségek életszínvonalának javításában,
AC. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
AD. mivel a szakszervezeteknek fontos szerepük van a CSR elősegítésében, mivel a munkavállalók jól fel tudják mérni az őket foglalkoztató vállalatok valós helyzetét,
AD. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
AE. mivel a CSR-t a vállalatirányítási reformok mellett, illetve azokkal összhangban meg kell vizsgálni,
AE. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
AF. mivel jelentős a kkv-k szerepe az egységes európai piacon és a Bizottság által finanszírozott projektek eredményei terén a CSR gyakorlatának különösen a kkv-k által történő elfogadásának előmozdítása érdekében,
AF. whereas the role of SMEs in the single European market and the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of CSR practices, including by SMEs, must be taken into consideration,
AG. mivel egyfelől a vállalati társadalmi felelősségvállalás, másfelől a kereskedelmi megállapodásokba épített szociális és környezetvédelmi záradékok ugyanazokat a célokat szolgálják: olyan gazdaság létrehozását, amely tiszteletben tartja az emberi és a környezeti szükségleteket, egy igazságosabb, szociálisan kiegyensúlyozottabb, emberibb globalizáció híve, és a fenntartható fejlődést hatékonyan szolgálja,
AG. whereas CSR, on the one hand, and the social and environmental clauses incorporated in trade agreements, on the other, pursue the same objectives: those of an economy which is respectful of human needs and of the environment, and of fairer, more socially balanced, more human globalisation which is genuinely conducive to sustainable development,
AH. mivel az eddig a kereskedelmi szabályok és a vállalatok szociális felelőssége nem vagy csak kevéssé kapcsolódtak össze, de sokat profitálhatnának abból, ha sikerülne összeegyeztetni a kereskedelem szabályait a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseivel,
AH. whereas hitherto, trade rules and CSR have been only tenuously linked at best, but whereas there would be much to be gained from coordinating trade rules and the objectives of CSR,
2. megállapítja továbbá, hogy a globalizáció növelte a külföldi befektetőkért zajló versenynyomást az országok között, amely néha az emberi és munkajogok súlyos sérelmének, valamint a környezeti károknak a kormányok általi toleráláshoz vezetett a kereskedelem és a befektetők vonzása érdekében;
Notes, further, that globalisation has increased competitive pressure among countries to attract foreign investors and competition between corporations, which has sometimes led governments to tolerate serious abuses of human and labour rights and damage to the environment in order to attract trade and investment;
6. úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mérlegelnie kell az úgynevezett anyavállalat és a vele függőségben levő vállalatok – akár leányvállalat, akár beszállítók vagy alvállalkozók – közötti viszonyok harmonizált meghatározásának lehetőségét, hogy ezáltal könnyebben meghatározható lehessen az egyes vállalatok jogi felelőssége;
Considers that the Commission should investigate the possibility of establishing a harmonised definition of the relations between an undertaking designated the ‘parent company’ and all undertakings in a relationship of dependency with respect to that company, whether those undertakings are subsidiaries, suppliers or sub-contractors, in order to establish the legal liability of each of them;
8. úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodások szociális záradékait ki kell egészíteni a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmával, mely a vállalkozások magatartását érinti, miközben a kereskedelmi megállapodásoknak azon rendelkezései, melyek az elvek végrehajtásának ellenőrzésére vonatkoznak, a vállalati társadalmi felelősségvállalást támogatják meg;
Takes the view that the social clauses in trade agreements should be complemented by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of corporations, whilst the concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them;
16. úgy véli, hogy hangsúlyt kell fektetni a vállalaton belüli minden érdekelt fél aktív bevonására, a vezetők képzésére, valamint a civil társadalom fejlesztésére, különös tekintettel a fogyasztói tudatosságra;
Takes the view that emphasis should be placed on the active involvement of all stakeholders in the company, on training for managers and on the development of civil society, especially with regard to consumer awareness;
20. kéri, hogy az általános preferenciarendszerek rendeletének (GSP és GSP+) következő felülvizsgálatakor építsék be a rendeletbe a vállalati társadalmi felelősségvállalás alapelveit; kéri, hogy a Bizottság ügyeljen arra, hogy azok a transznacionális vállalkozások – akár az Unióban van a bejelentett székhelyük, akár nem –, amelyek leányvállalatai vagy ellátási láncai a GSP-ben, és különösen a GSP+-ban részt vevő országokban találhatóak, tegyenek eleget nemzeti és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek, valamint a szociális és környezetvédelmi szabályoknak; reméli, hogy az Európai Uniónak és az általános preferenciarendszer részes feleinek és kedvezményezettjeinek mint államoknak biztosítaniuk kell, hogy ezek a vállalatok megfelelnek ezeknek a kötelezettségeknek; kéri, hogy a GSP legyen kötelező erejű;
Calls for the principles underpinning CSR to be incorporated into the GSP and GSP+ regulation when it is next revised; calls on the Commission to ensure that transnational corporations, whether or not they have their registered office in the European Union, whose subsidiaries or supply chains are located in countries participating in the GSP, and in particular in GSP+, are required to comply with their national and international legal obligations in the areas of human rights, labour standards and environmental rules; urges that the European Union and the states participating in and benefiting from the GSP should be required to ensure that corporations fulfil these obligations; calls for such compliance to be made a binding requirement in the context of the GSP;
Új hatástanulmányok
New impact assessments
25. általánosabban javasolja, hogy az Unió által megtárgyalandó jövőbeli kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak külön fejezetet a fenntartható fejlődésről, az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett iránymutatásának részben a 2010-es frissített kiadásán alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalás elveire támaszkodva;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
a) a két fél kölcsönös kötelezettségvállalása arra, hogy a megállapodás, valamint a köztük folyó kereskedelem keretében előmozdítják a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközileg elfogadott eszközeit;
a. a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
b) annak ösztönzése, hogy a vállalkozásokat buzdítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra irányuló kötelezettségvállalásokra, amelyek megtárgyalásában a vállalkozás valamennyi érdekelt fele részt vesz, ideértve a szakszervezeteket, a fogyasztói szervezeteket és az érintett helyi közösségeket és civil társadalmi szervezeteket is;
b. incentives to encourage undertakings to enter into CSR commitments negotiated with all their stakeholders, including the trade unions, consumer organisations , local authorities and civil society organisations concerned;
c) az OECD keretén belül létrehozottakhoz hasonló „kapcsolattartó pontok” megnyitása a vállalati társadalmi felelősségvállalásról való tájékoztatás és az átláthatóság elősegítésére, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás be nem tartásának eseteire vonatkozó esetleges panaszok befogadására, a civil társadalommal együttműködve, valamint ezeknek az illetékes hatóságok számára történő továbbítása;
c. the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
d) legalább két vagy háromévente CSR beszámoló közzétételi kötelezettség a cégek számára, amely figyelembe veszi a kkv-k sajátos helyzetét és képességeit a 2003. májusi 2003/361/EK ajánlás keretén belül és a „induljunk el az alapoktól” alapelv szerint; úgy véli, hogy ez a követelmény meg fogja erősíteni az átláthatóságot és a jelentéstételt valamint ösztönözni fogja a gyakorlatban megvalósuló vállalati társadalmi felelősségvállalás láthatóságát és hitelességét a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos információk valamennyi érdekelt fél – köztük a fogyasztók, a befektetők és a nagyközönség – részére történő célzott rendelkezésre bocsátása révén;
d. a requirement – which takes into account the specific situation and capabilities of SMEs within the scope of the recommendation 2003/361/CE of May 2003 and according to the ‘think small first’ principle– for corporations to publish their CSR balance sheets at least every two or three years; takes the view that this demand will reinforce transparency and reporting and encourage the visibility and credibility of CSR practices by making CSR information available to all stakeholders, including consumers, investors and the wider public in a targeted manner;
e) a vállalkozásokra és a vállalatcsoportokra vonatkozóan a körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség előírása, azaz megelőző intézkedéseket kell hozniuk az emberi jogok és a környezeti jogok megsértésének, a korrupciónak és az adókikerülésnek az észlelésére és megelőzésére, leányvállalataikat és ellátási láncaikat, azaz teljes befolyási övezetüket is beleértve;
e. a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
f) azon kötelezettségvállalás előírása a vállalatok számára, hogy a valamely helyi közösséget érintő projektek megkezdése előtt folytassanak szabad, nyílt, és tájékoztatáson alapuló előzetes konzultációt a helyi és független érdekelt felekkel;
f. a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
g) külön figyelem összpontosítása a gyermekek alkalmazása, illetve a gyermekmunka hatásaira;
g. a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
a) a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kötelezettségvállalások bizonyított megsértésének esetén lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok vizsgálatokat folytassanak, és a kötelezettségvállalások súlyos megsértése esetén a felek megnevezhessék és pellengérre állíthassák a felelősöket;
a. in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
b) a két félnek vállalnia kell a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés előmozdítását, a vállalkozások üzelmeinek befolyási szférájukban áldozatul esett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének megkönnyítését, valamint ennek érdekében a megfelelő igazságügyi eljárások és bíróságon kívüli jogorvoslati mechanizmusok kialakításának támogatását és a társaságok által okozott jogsértések szankcionálását;
b. the two parties should undertake to encourage transnational judicial cooperation, to facilitate access to the courts for the victims of the actions of corporations within their sphere of influence, and, with that aim in mind, to support the development of appropriate judicial procedures and sanction infringements of the law by corporations, as well as non-judicial redress mechanisms;
29. javasolja, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokban rögzítettek mintájára valamennyi szabadkereskedelmi megállapodás számára hozzanak létre egy közös parlamenti monitoring bizottságot, amely az Európai Parlament és a partnerország képviselőinek tájékoztatási és vitafóruma lenne; hozzáfűzi, hogy e monitoring bizottságok a fenntartható fejlődésről szóló fejezet és a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradék végrehajtását is megvizsgálhatnák, továbbá – elsősorban a hatástanulmányokra vonatkozóan, valamint az emberi jogok, a munkajogok és a környezetvédelmi egyezmények bizonyított be nem tartása esetén – ajánlásokat fogalmazhatna meg a szabadkereskedelmi megállapodás vegyes bizottsága számára;
Proposes the establishment of a joint parliamentary monitoring committee for each trade agreement (FTA), to act as a forum for exchanges of information and dialogue between MEPs and parliamentarians from the partner states; adds that these monitoring committees could also scrutinise the implementation of the chapter on sustainable development and the CSR clause and draw up recommendations for the FTA joint committee, in particular in the light of impact assessments and in cases where proven breaches of human rights, labour rights or environmental agreements occur;
A vállalati társadalmi felelősségvállalás multilaterális szintű előmozdítása a kereskedelempolitikában
Such transparency would encourage companies to voluntarily achieve higher standards of CSR or face the costs of media and public scrutiny;
Azon államok, amelyekben az anyavállalattal függőségi viszonyban álló vállalatok székhelye található. és a „származási országok”
States in which all the undertakings in a relationship of dependency vis-à-vis the parent companies are based. and ‘countries of origin’
33. kéri a Bizottságot, hogy támogassa a szociális és környezetvédelmi normákkal foglalkozó multilaterális ügynökségek és a WTO közötti új kapcsolatok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi szinten nagyobb összhang legyen a kereskedelempolitika és a fenntartható fejlődés célkitűzései között;
Calls on the Commission to support the development of new relationships between the multilateral agencies responsible for enforcing labour and environmental standards and the WTO with a view to establishing greater consistency at international level between trade policies and the objectives of sustainable development;
35. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek, a WTO parlamenti közgyűlésének és a Nemzetközi Munkaügyi Konferenciának.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the parliaments of the Member States, the Parliamentary Conference on the WTO and the International Labour Conference.
Kereskedelempolitika az Európai Unió globális céljainak szolgálatában
A common commercial policy in the service of the European Union's global objectives
Az éghajlati, energia- és élelmiszerválság után a világszerte szociális válságot is kiváltó nemzetközi pénzügyi válság csak még szükségesebbé tette az olyan szigorú szabályok meglétét, amelyek célja, hogy a világgazdaság jobban szabályozottabb legyen, és ne a társadalmak kárára fejlődjék.
Following on from the climate, energy and food crises, the international financial crisis, which has engendered a social crisis throughout the world, has merely increased the need for stringent rules to ensure that the world economy is more effectively supervised and that it does not develop to the detriment of our societies.
A globalizáció magvát képező nemzetközi kereskedelem nem mentesülhet e követelmény alól.
This requirement applies just as much to international trade, which is at the heart of the globalisation process.
A világon mindenütt a nemzetközi kereskedelem fellendülése a polgárok szemében valójában csak akkor indokolt, ha hozzájárul a gazdaság fejlődéséhez, a foglalkoztatáshoz és az életszínvonal emelkedéséhez.
For ordinary people throughout the world, the expansion in international trade is justified only if it contributes to economic development, to job creation and to improved living standards.
A kereskedelem megnyitását kizárólag e feltétel teljesülése esetén látják pozitívnak és fogadják el.
Only then is trade liberalisation regarded as something positive, and accepted.
Amennyiben viszont azt vonja maga után, hogy munkahelyek szűnnek meg, vagy az életkörülményeket, a szociális és környezeti jogokat veszélyezteti, igen erős ellenállásba ütközik.
In contrast, when it destroys jobs or undermines living conditions and social and environmental rights, it gives rise to very vocal opposition.
A kereskedelempolitika tehát nem korlátozódhat pusztán néhány gazdasági szereplő közvetlen érdekeire.
The common commercial policy cannot therefore be reduced to a set of measures designed to serve only the immediate interests of a few economic actors.
Európa számára a kereskedelempolitikának összhangban kell állnia az Unió célkitűzéseinek összességével, különösen pedig a külpolitika céljaival, amelyben az egyik olyan hajtóerőt képezi, amellyel az Unió a globalizáció szabályozására vonatkozó elképzelését előmozdíthatja.
In Europe's case, trade policy must be conducted in a manner consistent with all the Union's objectives and, in particular, the objectives of its external policy, since it is one of the levers which the Union can use to promote its concept of regulated globalisation.
Nem alaptalan tehát, hogy Európa elsősorban arra ügyel, hogy kereskedelempolitikája ne ártson, hanem – éppen ellenkezőleg – hozzájáruljon a szociális modelljének és környezetvédelmi politikájának védelméhez.
It is perfectly legitimate that Europe's primary concern should be to ensure that its common commercial policy does not undermine, but rather helps to safeguard, its social model and its environmental policy.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az Európai Unió a harmadik országoknak nyújtott kereskedelmi kedvezményeket már jó ideje ahhoz a feltételhez köti, hogy ezen országok ratifikálják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főbb egyezményeit, valamint az ENSZ több emberi jogi egyezményét (a Polgári és politikai jogok nemzetközi egységokmányát, a Gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányát, a kényszermunka felszámolásáról szóló egyezményt stb.).
The European Union already makes the award of certain trade preferences to third countries conditional on the ratification by the latter of the main conventions adopted by the International Labour Organisation (ILO) and a number of United Nations agreements on human rights (International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, Convention on the Abolition of Forced Labour, etc.).
2006 óta azt is vállalja, hogy külpolitikájának teljes spektrumában – ideértve a kereskedelempolitikát is – elősegíti a „tisztességes munkát”, az ILO és az ENSZ egyik célkitűzését.
Since 2006 it has also been committed to promoting 'decent work', an ILO and UN objective, through all its external policies, including its common commercial policy.
Kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásai továbbá egy ideje külön fejezetet tartalmaznak a fenntartható fejlődésre vonatkozóan, amely fejezet számos környezetvédelmi és társadalmi célt ölel fel.
Finally, its bilateral free trade agreements now incorporate a chapter on sustainable development which sets a number of environmental and social objectives.
Az EU által aláírt kereskedelmi megállapodások egyre gyakrabban illeszkednek nagyobb terjedelmű partnerségi vagy társulási megállapodásokba, amelyek a fenntartható fejlődéssel és az emberi jogokkal kapcsolatos politikai együttműködésre és kötelezettségvállalásokra is kiterjednek.
What is more, with increasing frequency the trade agreements concluded by the EU represent just one aspect of broader partnership or association agreements encompassing political cooperation and undertakings concerning sustainable development and human rights.
Nyilvánvaló tehát, hogy a kereskedelem elvi szinten nem válhat el teljesen az Európai Unió többi belső vagy külső politikájától.
It is clear, therefore, that in terms of the principles underpinning it trade is inextricably linked to the European Union's other internal or external policies.
E megközelítés egyik – nem kizárólag Európára jellemző – oka különösen azon a megfontoláson alapul, hogy a kereskedelmi liberalizációnak nagymértékben különböző gazdasági és társadalmi kihatásai vannak, amelyeket kezelni, sőt néha ellensúlyozni is kell, mivel mindig vannak nyertesei és vesztesei egyaránt.
The thinking behind this approach, which is not unique to Europe, stems partly from a recognition of the fact that the economic and social impact of trade liberalisation varies very substantially from country to country and that that impact must be managed and sometimes offset, because liberalisation is a process in which there are always winners and losers.