natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Habár az Északi-sarkvidéken továbbra is zordak a körülmények, a navigációs és hajózási technológiák fejlődése lehetővé tenné ezen útvonal jobb kihasználását.
Even though conditions will remain harsh in the Arctic, the improvement of navigation and shipping technologies would enable a better use of this route.
A térképezésbe, a tengeri jég megfigyelésébe, valamint a kommunikációs, felkutatási-mentési és egyéb rendszerekbe történő beruházások fogják meghatározni, hogy az elkövetkezendő évtizedekben milyen mértékben lehet kihasználni ezt az útvonalat.
These investments in mapping, sea ice observation, communication and search and rescue structures and alike will determine to what extent this route can be used in the coming decades.
Az olyan nemzetek, mint Kína, Dél-Korea vagy Szingapúr érdeklődése rávilágít ezen tengeri útvonalak fokozott jelentőségére.
The interest of nations like China, South Korea and Singapore highlight the increased importance that is attributed to these sea routes.
Az Uniót, annak tagállamait, valamint az európai vállalkozásokat tevékenyen be kell vonni ezen tengeri útvonalak kialakítására irányuló együttműködésekbe, nemcsak azért, mert az útvonalak kiemelkedő jelentőséggel bírnak majd az európai vállalkozások számára, hanem azért is, mert az EU kivételes helyzetben van, hiszen rendelkezik az útvonalfejlesztéshez szükséges bizonyos eszközökkel, például a Galileo rendszerrel, amely a létező GPS-rendszerekhez képest jobb lefedettséget biztosít és megbízhatóbb.
The EU, its Member States and European businesses should be actively involved in cooperating in the development of those sea routes not only because they will be of major importance to European businesses, but in particular as the EU is in the unique position also to offer some of the tools needed to develop this route, as illustrated by the better coverage and reliability which the Galileo System could provide compared to the existing GPS Systems.
Emlékeztetve az Unió fent említett jogos érdekeire, valamint a kutatásfinanszírozás, a hajózás és a fogyasztói kapacitás terén elfoglalt helyzetére, illetve figyelembe véve az Unió gazdasági jelentőségét, Európa sokat tehet az Északi-sarkvidék védelméért és fenntartható fejlődéséért.
Recalling the above mentioned legitimate interests and position of the EU in terms of funding of research, shipping, and consumer power and taking into account the EU’s economical importance, Europe has a lot to offer with regard to the protection and the sustainable development of the Arctic region.
Az EU helyzete az Északi-sarkvidéken – Geopolitika és kormányzás
The Position of the EU in the Arctic Region - Geopolitics and Governance
Mielőtt javaslatokat teszünk arra, hogy hogyan lehet a legeredményesebben kezelni a kockázatokat és a kihívásokat, meg kell érteni és fel kell mérni az Északi-sarkvidéken fennálló jelenlegi politikai és jogi helyzetet.
It is important to understand and asses the actual political and legal situation in the Arctic before making any suggestions on how risks and challenges can best be dealt with.
Egyes megfigyelők feltételezései ellenére az Északi-sarkvidék nem jogi vagy politikai vákuum.
The Arctic region is not a legal or political vacuum as assumed by some observers.
A térség ugyanis alapjában véve egy tenger, amelyet olyan kiterjedt kizárólagos gazdasági övezetekkel rendelkező államok vesznek körül, ahol ezek jogrendje alkalmazandó.
Furthermore it is in principle a sea surrounded by states with far reaching EEZ’s on which their legal regime applies.
A térség tekintetében számos kétoldalú, valamint néhány többoldalú, nemzeti és regionális szintű megállapodás is érvényben van.
There is a large number of bilateral and some multilateral agreements on national and on regional level.
Ezenkívül az Északi-sarkvidék szempontjából jelentős egyes ágazatokat nemzetközi egyezmények, szervezetek és megállapodások szabályozzák.
In addition, a number of international treaties, organisations and agreements regulate sectors of relevance to the Arctic.
Figyelemmel a fentiekben felsoroltakra egyértelmű, hogy az Északi-sarkvidék népei és államai nem támogatnák egy olyan Északi-sarkvidéki Szerződés megkötését, amely az Antarktiszra vonatkozó szerződés mintájára épülne, hiszen az Antarktisz lakatlan szárazföld, amellyel szemben senki sem támaszt, míg az Északi-sarkvidék lakott és államok fennhatósága alá tartozó tengeri terület, továbbá egy ilyen szerződés nem tudná megfelelő módon kezelni az Északi-sarkvidék előtt álló kihívásokat.
Having regard to those facts, it becomes clear that the idea of an Arctic Treaty, modelled along the Treaty for the continent of Antarctica, thus land not sea, uninhabited and unclaimed compared to inhabited and state controlled in the Arctic, is not only not promoted by the peoples and states in the Arctic, but also wouldn’t be an appropriate way to deal with the challenges in the Arctic.
Ha nulláról indulva, a már létező – többek között a védelemre és a megőrzésre is vonatkozó – jogi keretet figyelmen kívül hagyva évtizedes ENSZ-folyamatba bocsátkoznánk, melynek homályos célja egy, valamelyest nemzetközi északi-sarkvidéki megállapodás megkötése lenne, azt eredményezné, hogy nem foglalkoznánk az Északi-sarkvidéket sújtó sürgető gyakorlati problémákkal.
To start from scratch, neglecting the already existing legal framework, also for protection and preservation, and to engage in a decade long UN Process with the unclear prospect of getting a somewhat international agreement on the Arctic, would result in not dealing with the practical and pressing issues in the Arctic.
Valamennyi állam vállalta, hogy a vitás kérdések rendezése során a nemzetközi közjogot követi, továbbá hogy a kontinentális talapzat határainak kitolására irányuló követeléseit az illetékes ENSZ-bizottság elé terjeszti.
All the states have submitted to follow Public International Law in the settlement of disputes and furthermore have or will submit their respective claims for the prolonging of the continental shelf zone to the relevant UN Commission.
Ha tehát megvizsgáljuk az Északi-sarkvidék jogi helyzetét ábrázoló térképet, világosan látható, hogy majdnem az egész terület valamely fél kizárólagos gazdasági övezetéhez tartozik vagy fog tartozni.
Thus looking at the legal map of the Arctic it becomes obvious, that almost all the area is or will be within the EEZ of one of the parties.
Csupán nagyon kis területek tekintetében állnak fenn egymást átfedő követelések, és – ahogy már fentebb említettük – valamennyi fél kinyilvánította, hogy a vitás kérdéseket a nemzetközi jog szerint kívánja rendezni.
Only very small areas are subject to overlapping claims and as stated above, all parties declared their will to settle disputes according to international law.
Az Oroszország és Norvégia között 2010. szeptember 15-én megkötött határmegállapítási megállapodás jól szemlélteti a fentieket.
The delimitation agreement between Russia and Norway concluded 15 September 2010 is insofar very illustrative.
Az egymást átfedő követelésekről készült térképről így törölhető ez a hatalmas terület.
This large area can be deleted from the map of overlapping claims.
Térkép a Jeges-tenger jogi helyzetéről
The Legal Situation in the Arctic Ocean Map:
A térképet megvizsgálva az a benyomásunk, hogy az Északi-sarkvidék nagy része a part menti államok „tulajdona”.
Having a look at the map one will get the impression that most of the Arctic ‘belongs’ to the littoral states.
Ugyanakkor a Tengerjogi Egyezmény szerint valamennyi állam rendelkezik jogokkal, például az e vizeken történő „szabad és békés áthaladás” jogával.
Nevertheless under UNCLOS all states have certain rights such as the right ‘to free and innocent passage’ in these waters.
Ezenkívül egyéb szabályok is érvényben vannak.
In addition, other international rules apply.
Az Unió a régióval kapcsolatos nemzetközi együttműködés számos fórumán vállal ilyen vagy olyan szerepet, például a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács tagjaként és a Sarkvidéki Tanács eseti megfigyelőjeként.
The EU is involved in one way or the other in several fora of international cooperation in the region, in particular as a member to the Barents-Euro-Arctic-Council and as an ad hoc observer to the Arctic Council.
Az Északi Dimenzió politikája és a sarkvidéki kutatás nagymértékű finanszírozása révén az Unió már elismert szereplő a térségben.
Together with its Northern Dimension policy and the extensive funding of Arctic research the EU is already a recognized player in the Arctic.
Az Északi-sarkvidék stratégiai jelentőségének fokozódását különböző nemzetközi és nemzeti folyamatok váltották ki, például a globális felmelegedésről szóló viták, annak a lehetőségnek a felvetése, hogy 20-30 év múlva az Északi-sarkvidéken jégmentessé válhat a nyár, a sarkvidéki kőolaj- és földgázkészletek feletti irányítás és az új tengeri útvonalak által lehetővé tett egyéb kereskedelmi lehetőségek kérdése, nem utolsósorban pedig az olyan jelképes politikai intézkedések, mint amikor Oroszország 2007-ben úgy határozott, hogy kitűzi zászlaját az Északi-sark alatti tengerfenékre.
The increased strategic importance of the Arctic has been driven by various transnational and national processes: such as debates on global warming and the prospects for an ice-free Arctic in the summer within 20-30 years, the control over Arctic oil and gas deposits and the potential for other commercial opportunities opened by new sea routes; not least by symbolic political acts, such as the Russian decision to put a flag on the seabed of the North Pole in 2007.
A nyolc sarkvidéki állam, amely egyben a térség központi nemzetközi és kormányközi szervezetének, a Sarkvidéki Tanácsnak állandó tagja is, a Tengerjogi Egyezményt tekinti az Északi-sarkvidékre alkalmazandó egyetlen többoldalú, átfogó rendszernek, és ellenzi azt az elképzelést, hogy az 1959-es Antarktisz-egyezmény alapján az Északi-sarkvidékre vonatkozó nemzetközi egyezményt kössenek.
The eight Arctic states, which are the permanent members of the Arctic Council – the central international and intergovernmental organizations of the region – view UNCLOS as the only comprehensive multilateral regime that applies to the Arctic and have opposed the idea of concluding an international treaty on the Arctic modelled on the Antarctica Treaty of 1959.
A sarkvidéki államok földrajzi helyzetük, szuverén jogaik és gazdasági-politikai érdekeik alapján kiemelt szerepet kívánnak vállalni a régió irányításában, és ezt a Tengerjogi Egyezmény betartásával képzelik el megvalósítani.
The Arctic states want to have a privileged role in managing the region, which they interpret as being consistent with UNCLOS, based on their geographic location, sovereign rights and economic and political interests.
Dánia, Svédország és Finnország a Sarkvidéki Tanács három uniós tagállama, és Dánia az egyetlen jeges-tengeri ország, amely uniós tagállam is egyben.
Denmark, Sweden, and Finland are the three EU Member States in the AC, while Denmark is the only Arctic Ocean state, which is an EU member.
Dánia ugyanakkor Grönland nevében jár el, amely 1985-ben kilépett az Unióból.
It is acting though on behalf of Greenland, which left the EU in 1985.
Nyitott kérdés marad, hogy vajon Grönland – az autonómiatörvény részét képező függetlenségi záradék alapján – elszakad-e Dániától, amennyiben az elkövetkezendő évtizedekben természeti erőforrásai kiaknázása fejlődésnek indul.
It is an open question whether Greenland will secede from Denmark on the basis of the independence clause contained in the Self Rule Act, if its rich natural resources will be developed within the next decades.
Izland sikeres uniós csatlakozásával jelentősen átalakulna a geopolitikai helyzet.
The geopolitical picture would change considerably if Iceland’s EU accession negotiations prove successful.
Izland tagsága továbbá megerősítené az Unió jelenlétét a régióban.
Icelandic membership would also strengthen the EU’s presence in the region.
A Sarkvidéki Tanács tagállamai jelenleg a megfigyelők státuszát és jogait, valamint a tanács jövőbeli munkamódszereit vizsgálják felül és vitatják meg.
Currently member states of the Arctic Council are reviewing and discussing the status and rights of observers as well as how the Council should continue to work.
A felkutatási és mentési munkacsoport ügye kapcsán a Sarkvidéki Tanács fennállása óta először dolgoz ki és fogad el kötelező erejű szabályokat, és ezzel – egyes vélemények szerint – lépést tesz afelé, hogy puszta döntésformáló szervből valódi döntéshozó szervvé váljon.
With the case of the task force on ‘Search and Rescue’ the AC for the first time will establish and adopt binding rules, thus taking a step from a pure decision shaping to a decision taking body as some have commented.
Amennyiben valóban így történik, az Uniónak fel kell mérnie a helyzetet, és gondoskodnia kell arról, hogy saját és tagállamai – különösen a hajózással és a halászattal kapcsolatos – érdekeit megfelelő módon képviseljék, és a nemzetközi megállapodások szerinti jogait figyelembe vegyék.
If that would be the case, the EU would need to asses the situation and make sure that its interests and those of its Member States, in particular on issues such as shipping and fisheries are duly represented and its rights under international agreements are taken into account.
Ennek fényében, illetve emlékeztetve arra, hogy az Unió és tagállamai már ma is közreműködnek a térség formálásában kutatás, finanszírozás, valamint a környezetvédelmi, éghajlatügyi, halászati és egyéb uniós jogszabályok hatásai révén, továbbá emlékeztetve a jövőbeli együttműködés lehetőségeire például a térképészet és tengerbiztonság fejlesztése, a gazdasági fejlődés tekintetében és a hasonló területeken, levonható az a következtetés, hogy az Unió sokat tehet az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó, valamint a népességnövekedés és az erőforráshiány kihívásaival szembenéző világ számára a jövőben oly nagy jelentőséggel bíró Északi-sarkvidék fenntartható fejlődése érdekében.
Having said this, and recalling the contribution of the EU and its Member States already today in research, funding, its impact trough EU legislation on environment, climate, fisheries and others as well as the possibilities for cooperation in the future on issues such as the development of mapping and maritime safety, economic development and alike, it can be concluded that the EU has a lot to contribute to the sustainable development of the Arctic, a region that will be of major importance to a world adapting to climate change, facing growing population and scarcity of resources.
az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról
on an EU Strategy for the Black Sea
Előadó: Traian Ungureanu
Rapporteur: Traian Ungureanu
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről ............25
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............22
VÉLEMÉNY a Regionális Fejlesztési Bizottság részéről ...............................31
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................27
– tekintettel a fekete-tengeri szinergiakezdeményezésről szóló, 2007. május 14-i tanácsi következtetésekre,
– having regard to the Council Conclusions on the Black Sea Synergy Initiative of 14 May 2007,
– tekintettel a 2008. január 17-i fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló állásfoglalására
– having regard to its resolution of 17 January 2008 on a Black Sea Regional Policy Approach
– tekintettel az Európai Unió és a tágabb fekete-tengeri térség országainak külügyminiszterei által 2008. február 14-én Kijevben elfogadott együttes nyilatkozatra,
– having regard to the Joint Statement of the Ministers of Foreign Affairs of the countries of the European Union and of the wider Black Sea area, adopted in Kiev on 14 February 2008,
– tekintettel a „Jelentés a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának első évéről” címmel 2008. június 19-én elfogadott bizottsági jelentésre ( COM(2008)0391 ),
– having regard to the Commission’s ‘Report on the first year of implementation of the Black Sea Synergy’, adopted on 19 June 2008 ( COM(2008)0391 ),
– tekintettel a fekete-tengeri szinergia környezetvédelmi partnerséget elindító együttes nyilatkozatra (Brüsszel, 2010. március 16.),
– having regard to the Joint Statement launching the Black Sea Synergy Environment Partnership (Brussels, 16 March 2010),
– tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló bizottsági közleményre ( COM(2006)0726 ) és a Bizottság azon szándékára, hogy 2011-ben előterjeszti az európai szomszédságpolitika (ESZP) felülvizsgálatát,
– having regard to the Commission Communication on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ) and the Commission's intention to present the review of the European Neighbourhood Policy (ENP) in 2011,
– tekintettel a Törökországgal létrejött társulási partnerségre,
– having regard to the Association Partnership with Turkey,
– tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, a Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával kötött partnerségi és együttműködési megállapodásokra, az új társulási megállapodásokról folyó tárgyalásokra, valamint a vonatkozó ESZP cselekvési tervekre,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, and to the ongoing negotiations on new Association Agreements, as well as to the respective ENPAction Plans,
– tekintettel az ESZP terén Örményország, Azerbajdzsán, a Moldovai Köztársaság, Grúzia és Ukrajna esetében elért eredményekről szóló, a Bizottság által 2010. május 12-én elfogadott jelentésekre,
– having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan, the Republic of Moldova, Georgia and Ukraine adopted by the Commission on 12 May 2010,
– tekintettel az Orosz Föderációval kötött partnerségi és együttműködési megállapodásra és az új EU–Oroszország megállapodásról folyó tárgyalásokra,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreement concluded with the Russian Federation, and to the ongoing negotiations on a new EU-Russia Agreement,
– tekintettel a keleti partnerségről szóló 2008. december 3-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre ( COM(2008)0823 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council of 3 December 2008 entitled ‘Eastern Partnership’ (
– tekintettel a régió országaival a vízumkönnyítésről folytatott párbeszédben tapasztalható közelmúltbeli előrelépésre,
– having regard to the recent progress in the visa-facilitation dialogue with countries from the region,
– tekintettel a Moldovai Köztársaságról, az Orosz Föderációról, Törökországról, Ukrajnáról és a dél-kaukázusi országokról, valamint az integrált tengerpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira,
– having regard to its previous resolutions on the Republic of Moldova, the Russian Federation, Turkey, Ukraine and the South Caucasus countries, as well as on the Integrated Maritime Policy,
– tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére ( A7-0378/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0378/2010 ),
A. mivel a fekete-tengeri térséget, amely stratégiai hidat képez Európa és a kaszpi-tengeri térség, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet között, valamint távolabbra tekintve a délkelet-ázsiai régió és Kína felé, szoros kötelékek és nagy potenciál, ugyanakkor különbségek és versengés is jellemzi; mivel a térségben található az EU-tagállam Bulgária, Görögország és Románia, a tagjelölt Törökország, az ESZP-partner Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna, valamint stratégiai partnerként az Orosz Föderáció,
A. whereas the Black Sea region is a strategic bridge connecting Europe with the Caspian Sea area, Central Asia and the Middle East and, further, with south-east Asia and China, and it is characterised by close ties and great potential, but also by diversities and rivalries; whereas the region comprises the EU Member States Bulgaria, Greece and Romania, the candidate country Turkey and the ENP partners Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, as well as the Russian Federation as a strategic partner,
Β. mivel a fekete-tengeri térség az EU számára stratégiai fontosságú; mivel a Fekete-tenger részben az EU belső tengere és földrajzilag javarészt európai tenger, ami az EU és a térség országai számára közös kihívásokat és lehetőségeket eredményez, továbbá azt a közös igényt, miszerint gondoskodni kell arról, hogy a Fekete-tengert övező térséget béke, demokrácia, biztonság, stabilitás, regionális együttműködés és fenntartható jólét jellemezze, mivel a Fekete-tenger térségében egységesebb, fenntartható és stratégiai megközelítés szükséges,
Β. whereas the Black Sea region is of strategic importance for the EU; whereas the Black Sea is partially internal to the EU and geographically mostly a European sea, which results in shared challenges and opportunities for the EU and the countries of the region, as well as in a common need to ensure that there is an area of peace, democracy, security, stability, regional cooperation and sustainable prosperity around the Black Sea; whereas a more cohesive, sustainable and strategic approach is necessary in the Black Sea region,
C. mivel a Fekete-tenger térsége olyan társadalmilag, kulturálisan és vallásilag gazdag környezet, ahol a kultúrák és vallások közötti párbeszédnek központi szerepet kellene játszania,
C. whereas the Black Sea region is a socially, culturally and religiously rich environment where intercultural and inter-faith dialogue should play a central role,
D. mivel a fekete-tengeri szinergia érdeme, hogy felismerte a Fekete-tenger térségének stratégiai jelentőségét az EU szempontjából, valamint az EU megerősített részvételének szükségességét a térségben; mivel a fekete-tengeri szinergia eredményei egyelőre korlátozottak, és eddig nem alakult ki világos, átfogó kép a fekete-tengeri szinergia végrehajtásának jelenlegi eredményeiről, ami az EU-t annak a bírálatnak teszi ki, hogy nincs stratégiai elképzelése a térségről, és széttagolt megközelítést alkalmaz a végrehajtásban,
D. whereas the Black Sea Synergy (BSS) has had the merit of recognising the Black Sea region as strategic for the EU, together with the need for strengthened EU involvement in the area; whereas BSS results have so far been rather limited and no clear and comprehensive picture exists of the current implementation results of the BSS, exposing the EU to criticism that it lacks a strategic vision for the region and that it is applying a fragmented approach to implementation,
E. mivel nem történt meg egy olyan cselekvési terv kidolgozása, amely konkrét célkitűzéseket és referenciaértékeket, valamint jelentéstételi, ellenőrzési, értékelési és nyomon követési mechanizmusokat írna elő, amint azt a Parlament a Fekete-tengerről szóló legelső állásfoglalásában kérte,
E. whereas no action plan has been drawn up setting out concrete objectives and benchmarks, and reporting, monitoring, evaluation and follow-up mechanisms, as asked for in Parliament's very first resolution on the Black Sea region,
F. mivel az előrehaladásról csak egy jelentést adtak ki, 2008-ban, amelyet nem követtek nyomon semmilyen rendszeres jelentéstételi mechanizmussal; mivel nem sok projektet hajtottak végre, és eddig csak egy környezetvédelmi partnerség indult el,
F. whereas only one progress report has been issued, in 2008, which was not followed up with any regular reporting mechanism; whereas not many projects have been carried out and only a Partnership on the Environment has been launched to date,
G. mivel 2008 óta nem tartottak miniszteri konferenciát, ami felhívja a figyelmet a fekete-tengeri szinergia láthatóságának, stratégiai jövőképének és politikai irányításának hiányára,
G. whereas no ministerial conference has been held since 2008, highlighting the lack of visibility of, and strategic vision and political guidance for, the BSS,