natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. hangsúlyozza, hogy a makrorégiók európai hozzáadott értéke az államokat és a régiókat átfogó szélesebb körű együttműködésben rejlik, ezért az európai területi együttműködés határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködési programjai fontos szerepet töltenek be a makrorégiók célkitűzéseinek megvalósításában; javasolja továbbá, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát tekintsék számos uniós politikára épülő európai uniós stratégiának, amely meghatározott időkerettel és célokkal rendelkezik; a stratégiát − tekintettel horizontális jellegére − makroregionális stratégiaként is kezelhetik, és koordinációját a regionális politikába építhetik bele;
Emphasises that the European added value of macro-regions lies in greater cooperation between states and regions, which is why the European Territorial Cooperation Programmes for cross-border, transnational and inter-regional cooperation represents an important element in implementing the macro-regions’ aims; furthermore proposes that the Strategy for the Baltic Sea Region should be regarded as a European Union strategy, based upon several EU policies, which should have a defined time frame and goals; given its horizontal nature, the strategy could be treated as macro-regional and its coordination brought under regional policy.
27. hangsúlyozza, hogy az energiahálózatok kiépítése során törekedni kell különösen Oroszország és Fehéroroszország balti államokkal való együttműködésének előmozdítására, aminek érdekében fokozottabban fel kell használni az EU és Oroszország közötti, energiával kapcsolatos párbeszédet, és ez egyúttal lehetőséget teremt Oroszország balti-tengeri stratégiába történő bevonására is; elvárja a balti-tengeri régió valamennyi szereplőjétől, hogy csatlakozzanak az olyan nemzetközi megállapodásokhoz, mint az Espoo-i Egyezmény és a Helsinki Egyezmény, valamint hogy tartsák be a Helsinki Bizottság (HELCOM) iránymutatásait és ennek keretében működjenek együtt;
Draws attention to the need to seek greater cooperation particularly between Russia and Belarus, and the Baltic States when constructing the energy network, and to take greater advantage of the energy dialogue between the EU and Russia for this purpose, which would at the same time open up opportunities for involving Russia in the Baltic Sea Strategy; expects all actors around the Baltic Sea to join international agreements such as the Espoo Convention and the Helsinki Convention, comply with the Helsinki Commission (HELCOM) guidelines, and cooperate within this framework;
A környezetvédelemmel és az energiával kapcsolatos kérdések
Environmental and energy aspects
37. felhívja a figyelmet az energia- és éghajlati ágazatban az Északi Dimenzió keretében a Balti-tengeri Államok Tanácsa és az Északi Tanács által folytatott hatékony együttműködésre;
Draws attention to the effective cooperation already achieved in the energy and climate sector between the Council of the Baltic Sea States and the Nordic Council in the context of the Northern Dimension;
43. hangsúlyozza, hogy elsődleges fontossággal bír egy hatékony és környezetkímélő tengeri, szárazföldi és belvízi közlekedési és szállítmányozási hálózat kialakítása, amely előre jelezheti a jelenlegi és a jövőbeli kihívásokat, valamint időben reagálhat azokra, figyelembe véve figyelembe véve a Natura 2000 hálózatról szóló dokumentum felülvizsgált változatának rendelkezéseit, és különös figyelmet fordítva a balti-tengeri térség és más európai területek között a balti- és adriai-tengeri folyosón és a kelet-európai közlekedési folyosón keresztül megvalósuló kapcsolatokra,
Emphasises that it is a priority to create an effective and environmentally friendly sea, land and inland transport and communication network (with the sea network giving a prominent role to the transport of goods) that can anticipate and respond in a timely fashion to current and future challenges, taking account of the provisions of the updated version of the Natura 2000 document and paying particular attention to links between the Baltic Sea region and other European regions through the Baltic-Adriatic Corridor and the Central European Transport Corridor;
50. kiemeli a rövid távú tengeri hajózás fontosságát a Balti-tengeren és annak jelentőségét a hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozásában; rámutat arra, hogy a tenger hatékony kihasználása érdekében gondoskodni kell a rövid távú tengeri hajózás útvonalainak versenyképességéről; ebből az okból szükségesnek tartja, hogy a Bizottság mihamarabb, de legkésőbb 2010 végéig hatásvizsgálatot nyújtson be az Európai Parlamentnek a MARPOL-egyezmény átdolgozott VI. mellékletének hatásairól az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területen 2015-től előírt 0,1%-os üzemanyag-kénkibocsátási határérték tekintetében;
Underlines the importance of short sea shipping in the Baltic Sea and its contribution to an efficient, environmentally-friendly transport network; points out that the competitiveness of short sea shipping links must be promoted in order to ensure efficient use of the sea; believes for this reason that the Commission needs to provide the European Parliament, as quickly as possible, but by the end of 2010 at the latest, with an impact assessment of the effects of the revised Annex VI to the MARPOL Convention, limiting sulphur in marine fuel oil to 0.1% from 2015 in the areas of the North Sea and the Baltic Sea where sulphur emissions are being monitored;
54. hangsúlyozza a balti térség Hanza-városainak vonzerejéből fakadó fenntartható turizmusban rejlő egyedülálló lehetőségeket; támogatja továbbá a határokon átlépő kerékpáros turizmus népszerűsítését, ami a környezet és a kis- és középvállalkozások szempontjából is előnyös lenne;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
A globalizáció, a felgyorsult éghajlati és demográfiai változások és a fokozódó gazdasági verseny időszakában egyre nyilvánvalóbbá válik, hogy a felmerülő problémák és kihívások nem ismernek sem politikai, sem közigazgatási határokat.
The problems arising in this age of globalisation, rapid climatic and demographic change and increased economic competition often transcend administrative or political borders.
Ezért egyedi válaszokat kell kidolgoznunk e kihívásokra, és alkalmaznunk kell a meglévő politikai és pénzügyi eszközeinket.
Thus we are faced with the need to develop specific responses to such challenges and the way existing political and financial instruments are applied to them.
Éppen ebben a kontextusban jelent meg a makrorégiók, vagyis a bizonyos közös tulajdonságokkal és földrajzi feltételekkel rendelkező, közös fejlesztési célok vagy problémák köré csoportosuló funkcionális területek koncepciója.
This is the context which gave rise to the concept of the macro-region, a functional space concentrated on common development goals or problems and possessing certain common features and geographical determinants.
A balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia az első és idáig egyetlen kísérlet egy közös, komplex fejlesztési stratégia megalkotására az ilyen fajta makrorégiók számára.
The Strategy for the Baltic Sea Region is the first, and so far the only, attempt to create a complex common development strategy for a macro-region of this type.
Ahogy az Európai Bizottság közleményében
According to the Communication from the European Commission
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról (COM (2009) 248 végleges, 2009.6.10). olvasható, „a balti-tengeri régió gazdasági, környezetvédelmi és kulturális szempontból egyaránt igen heterogén terület, bár az érintett országok számos közös erőforrásból merítenek és jelentős közöttük a kölcsönös függőség”.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (COM(2009)248 final, 10 June 2009). , ‘the Baltic Sea Region is a highly heterogeneous area in economic, environmental and cultural terms, yet the countries concerned share many common resources and demonstrate considerable interdependence.’
Ez a függőség és a hasonló kihívásokkal való szembeszállás szükségessége indokolja a balti-tengeri regionális stratégia keretében történő együttes fellépést.
That interdependence, along with the need to confront similar challenges, is the justification for joint action within the framework of the Strategy for the Baltic Sea Region.
A stratégiát a tagállamok érdekelt feleivel folytatott széleskörű konzultációt követően fogadták el, akik között nem kizárólag állami intézmények vezetői voltak, hanem tudományos és üzleti körök és nem kormányzati szervezetek is.
The Strategy was adopted after wide consultation with interested parties in the Member States, including not only public authorities but also academic and business circles and NGOs.
A konzultáció folyamatát már önmagában sikernek kell tekintetnünk, ahogy azt is, hogy a kezdetektől fogva bevonták a partnereket a stratégia kidolgozásába.
The consultation process and the involvement of partners from the very beginning of work on the strategy must be considered a success in itself.
E munka eredményeképp újfajta együttműködés jött létre az Európai Unióban.
The work gave rise to a proposal for a new form of cooperation within the European Union.
A stratégia négy pilléren alapul, amelyek célja, hogy a közösségi programok és a nemzeti politikák eredményesebben kerüljenek kihasználásra;
The four pillars of the Strategy, aimed at making better use of Community programmes and national policies, are as follows:
ezek pedig: — környezetvédelem;
- protection of the environment,
— a jólét növelése a régióban;
- enhancing the region’s prosperity,
— a régió vonzerejének és elérhetőségének erősítése; valamint
- increasing accessibility and attractiveness, and
— a biztonság és a védelem biztosítása a régióban.
- ensuring safety and security in the region.
A stratégiát a továbbiakban 15 kiemelt területre osztották, és több mint 70 vezető projektet határoltak körül.
The Strategy is further divided into 15 priority areas and over 70 flagship projects.
A stratégia kiindulópontjai a megvalósított politika integrált megközelítésének elvén alapuló, a regionális, uniós és a balti-tengeri térség államai között folytatott közvetlen együttműködés kezdeményezéseinek keretében már kidolgozott projektek voltak, amelyeket egyébként felvettek az együttműködés új keretei közé is.
It takes as its starting point the projects and initiatives already existing in the region, whether developed by the EU or implemented in direct cooperation between Member States in the Baltic Sea region, and places them in a new cooperative framework based on an integrated policy.
Az ilyen módon felvázolt stratégia sikerének feltétele kétségtelenül a térségre irányuló politikák összefüggésében vállalt összes tevékenység összehangolása.
The undoubted condition for the success of a strategy defined in this way is coordination of the activities pursued under all policies having a territorial impact.
Kizárólag a tevékenységek és az adott területen közösen megfogalmazott célok megvalósításához rendelkezésre álló eszközök egyesítése teszi lehetővé az optimális eredmények elérését.
Optimum results are possible only if activities and available resources are linked and directed towards jointly defined goals in a given area.
Az olyan kihívásokkal szembeni küzdelem, mint például az éghajlatváltozás, csak akkor lesz eredményes, ha figyelembe vesszük a többi, ezt közvetlenül befolyásoló politikát is (pl. halászat vagy közös agrárpolitika).
Efforts to deal with challenges such as climate change can be effective only if we take into account other policies that directly affect them (e.g. fisheries policy and the common agricultural policy).
A stratégia feltételezi továbbá az Unióhoz nem tartozó szomszédos államokkal folytatott együttműködés erősítését is, amelyek részét képezik az adott makrorégió funkcionális területének, illetve közvetlenül hatnak rá.
The Strategy is also predicated on strengthened cooperation with neighbouring countries not belonging to the Union whose territories are part of functional spaces defined by the given macro-region or affect those spaces indirectly.
Például a Baltikum vizeinek tisztaságával törődve nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy egyes államok folyói még akkor is ebbe a tengerbe folynak, ha az adott államnak nincs közvetlen hozzáférése a Balti-tengerhez.
For example, in striving to ensure the cleanliness of the waters of the Baltic Sea, we cannot ignore the fact that the rivers of certain states flow into it even though the states in question have no direct access to the Sea.
A balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia fő kihívása az együttműködés, a hatékony koordináció és az igazgatási rendszer jó struktúrájának megalkotása.
The main challenge in implementing the Strategy for the BSR is to create sound structures for cooperation and coordination and an efficient management system.
Magának a stratégiának a végrehajtásáért ugyanakkor a tagállamoknak kell viselniük a felelősséget, vagyis tűnik indokoltnak új szervezeti-igazgatási struktúrák létrehozása, illetve nem tűnik úgy, hogy ez eredményesebbé tehetné a stratégia végrehajtását.
Responsibility for the actual implementation of the Strategy is to lie with the Member States, in which respect the creation of new organisational or administrative structures does not seem necessary or likely to contribute to efficient implementation.
Természetesen az ilyen szerepvállalás további szervezési erőfeszítéseket, valamint fokozott együttműködést igényel az egyedi politikák keretében az intézmények, szervezetek és partnerek között uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten a Régiók Bizottsága által ajánlott többszintű igazgatás elvével összhangban.
Such an approach clearly requires an additional organisational effort and wide-ranging cooperation between institutions, organisations and partners in the framework of individual policies at EU, national, regional and local level, in accordance with the principle of multilevel governance recommended by the Committee of the Regions
Ezen elv szellemében a stratégia projektjeinek megvalósítása éppen a helyzetet és lehetőségeket legjobban ismerő regionális hatóságokhoz, szövetségekhez és nem kormányzati szervezetek felelőssége lesz majd, és az ő munkájuktól függ majd a stratégia sikere is.
In line with this principle, implementation of projects in the framework of the Strategy will be the task of regional authorities, NGOs and citizens’ associations, which best know their own situation and possibilities, and it is on their efforts that the success of the Strategy will depend.
Ráadásul ahhoz, hogy az integrált megközelítés elképzelése ne pusztán üres jelszó legyen, illetve a stratégia ne pusztán különféle projektek halmaza maradjon, hanem hozzáadott értéket is képviseljen, feltétlenül szükséges, hogy az összehasonlíthatóságot lehetővé tevő mutatókra támaszkodó érékelési követelményeket terjesszenek elő.
Furthermore, if the idea of an integrated approach is not to remain an empty slogan, and the Strategy is not to be simply a collection of separate projects but a creator of added value, practical evaluation criteria must be established on the basis of a set of indicators that permit comparability.
Fontos, hogy a stratégia végrehajtásáról szóló, 2011-re tervezett jelentés valós képet mutasson az eredményekről és a nehézségekről, ami lehetővé teszi majd az esetleges kiigazításokat vagy javításokat, új lendületet adva a stratégia jövőjének.
It is important that the report on implementation of the Strategy announced for 2011 give a true picture of the achievements and difficulties, so as to enable any necessary amendments and improvements to be made and the Strategy to be given new impetus for the future.
El kell gondolkodni azon, hogy milyen módon lehet felhasználni a stratégia végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, különös tekintettel arra, hogy mindez a kohéziós politika továbbfejlesztésének elérni kívánt célja-e a jövőben, továbbá hogy ilyen módon kell-e fejlődnie az Európai Unióban folytatott együttműködéseknek.
We need to think about possibilities for exploiting our experience in implementing the Strategy, and specifically about whether it represents a desirable direction for future cohesion policy and is the right way to develop cooperation within the European Union.
Vajon a makrorégiók, vagyis a bizonyos közös tulajdonságokkal és földrajzi feltételekkel rendelkező, közös fejlesztési célok vagy problémák köré csoportosuló régiókból kialakított funkcionális régiók létrehozása eredményes módszer-e a jövőbeli kohéziós politika kihívásaival szembeni helytállásban?
Is the creation of macro-regions – functional regions made up of groups of regions concentrating on common development goals or problems and possessing similar characteristics and geographical determinants – an efficient approach to the challenges of future cohesion policy?
az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a makrorégiók szerepéről a jövőbeli kohéziós politikában
European Union strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
A Külügyi Bizottság felhívja a Regionális Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele az alábbi javaslatokat:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
13744/09. sz. dokumentum. foglaltakat, amelyek megállapítják, hogy belső uniós stratégiáról van szó, és hogy az együttműködés külső vonatkozásaival az északi dimenzióra vonatkozó kereten belül kell foglalkozni, miként azt az Európai Parlament 2006. novemberi eredeti állásfoglalásában már leszögezte; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a szoros együttműködés jelentőségét Norvégiával, Fehéroroszországgal és különösen Oroszországgal (lévén az egyetlen nem-uniós ország, amely a Balti-tengerhez közvetlen hozzáféréssel rendelkezik), különös tekintettel az infrastruktúrával kapcsolatos kérdésekre, a tengeri közlekedés biztonságára, a vízgazdálkodásra, a víz minőségére és az eutrofizációra, de egyúttal azt is aláhúzza, hogy ez az együttműködés nem vonhatja maga után semmilyen új bürokratikus szerkezet létrehozását; különösen felhívja a figyelmet az EU-tagállamok által körülvett kalinyingrádi enklávé státuszára; hangsúlyozza, hogy serkenteni kell a társadalmi és gazdasági fejlődést ebben a térségben, amely a „kapu„ és a „kísérleti terep” szerepét töltheti be egy szorosabb EU-Oroszország kapcsolat kiépítésében, a nem kormányzati szervezetek, oktatási és kulturális intézmények, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonásával;
13744/09. adopting the EU Strategy for the Baltic Sea Region, which note that this is an internal EU strategy and that external aspects of cooperation will be addressed within the Northern Dimension framework, as also stated in the European Parliament’s initial resolution of November 2006; underlines, in this context, the importance of close sectoral cooperation with Norway, Belarus and in particular Russia, the only non-EU country with direct access to the Baltic Sea, especially with regard to infrastructures, maritime transport security, water management and quality and eutrophication, but emphasises that this should not entail the creation of any additional bureaucratic structures; specifically notes the status of the Kaliningrad Oblast enclave, which is surrounded by EU Member States; emphasises the need to stimulate social and economic development in this region, as a ‘gateway’ or ‘pilot’ region for a closer EU-Russia relationship involving NGOs, educational and cultural institutions and local and regional authorities;
8. üdvözli, hogy az EU 2010-re vonatkozó költségvetésében 20 millió eurót különítettek el a balti-tengeri stratégia céljaira; megjegyzi, hogy ez az összeg egyéb források, például a Strukturális Alap kiegészítésére szolgál, és hogy az európai szomszédsági és partnerségi eszköz részeként kizárólag külső fellépésre fordítható, ami gyakorlatilag az Oroszországgal és Fehéroroszországgal való együttműködést jelenti; kéri, hogy a jövőben a balti-tengeri stratégiára elkülönítendő alapokat helyezzék át az EU költségvetésének első fejezetébe annak érdekében, hogy a balti-tengeri stratégia koordinátorai és legfontosabb partnerei számára is hozzáférhetők legyenek, különös tekintettel a fenntarthatóságára vonatkozó célokra, és kéri továbbá, hogy ne adják fel további – nevezetesen az Európai Beruházási Bank és az Északi Beruházási Bank közreműködésével létrehozható – pénzügyi források lehetőségét;
Welcomes the amount of EUR 20 million earmarked in the 2010 EU budget for the Baltic Sea Strategy; notes that it is additional to other funds such as structural funds, and that as part of the European Neighbourhood and Partnership Instrument it can be used only for external action, which effectively means cooperation with Russia and Belarus; calls for future funds allocated to the Baltic Sea Strategy to be moved to Chapter 1 of the EU budget so that they can also be made available to the coordinators and lead partners of the Baltic Sea Strategy, particularly in the context of achieving sustainability goals, and asks that the possibility of finding additional financial resources, notably through the European Investment Bank and the Nordic Investment Bank, not be ruled out;
az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a makrorégiók szerepéről a jövőbeli kohéziós politikában
on The European Union Strategy for the Baltic Sea and the role of macro-regions in the future cohesion policy
A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság felhívja a Regionális Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
10. ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket a Parlament 2008. július 8-i, a tervezett balti-tengeri, Oroszországot és Németországot összekötő gázvezeték környezeti hatásáról szóló állásfoglalásában
Calls therefore, on the Commission and Member States urgently to take steps, in line with Parliament’s position set out in its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
HL C 294.
OJ C 294E, 3.12.2009, p.
E, 2009.12.3., 3. o. megjelenő álláspontjával összhangban annak biztosítása érdekében, hogy a cselekvési terv szerint meghatározott projektek megfelelően felmérik és mérsékelik a gázvezetékrendszer kiépítésének negatív környezeti hatásait; úgy véli továbbá, hogy magának az Északi Áramlat projektnek kell finanszíroznia azokat az intézkedéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a Balti-tenger környezete ne szenvedjen károsodást a gázvezeték kiépítésének következményeként; felhív ugyanakkor arra, hogy a jövőben kerüljék el azokat a projekteket, amelyek a szárazföldön is kivitelezhetők, és ezért szükségtelenek;
3. , to ensure that projects under the Action Plan properly assess and mitigate the negative environmental effects of the gas pipeline scheme; also considers that Nord Stream itself must be responsible for financing the measures needed to ensure that the Baltic Sea environment is not harmed as a result of the construction of the gas pipeline; calls, at the same time, for projects which are unnecessary because they can be carried out on land to be avoided in future;