natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A végső cél a viták és az európai vállalkozásokat a viták következtében sújtó költségek csökkentése a kialakuló szabályozási környezet minőségének sérelme nélkül.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
A nem tarifajellegű korlátozásokkal kapcsolatos általános ismeretek növelése és a vállalkozások és a hatóságok által velük szemben folytatott küzdelem ösztönzése érdekében a Bizottságnak tájékozódnia kell a WTO-nál, az OECD-nél és bármilyen más, a kérdésben érintett nemzetközi kereskedelmi szervezetnél végzett vagy jelenleg zajló olyan vizsgálatról, melynek tárgya a nem tarifajellegű akadályok létezése és az ezekből következő potenciális piacvesztések közötti lehetséges összefüggések, valamint mindennek a munkahelyek potenciális vagy tényleges megszűnését eredményező hatása.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
Ebben a tekintetben fontos lenne, hogy a Bizottság megvizsgálja, miként lehetne kidolgozni és bevezetni a nem tarifajellegű korlátozások korai észlelését lehetővé tevő mechanizmust a probléma minőségi hatásvizsgálatára szolgáló meglévő analitikus eszközök erősítése érdekében.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
Idővel mindez elvezethet egy olyan eredménytábla bevezetéséhez, amely a nem tarifajellegű korlátozások által okozott károk mérésére szolgáló mutatókat alkalmaz, amelyek például a kereskedelmi akadályokról szóló rendelet
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
A Tanács 1994. december 22-i 3286/94/EK rendelete.
Council Regulation (EC) No 3286/94 of 22 December 1994.
10. cikkében meghatározott, e rendeleten alapuló panasztételt támogató tényezőkre épülnek.
(TBR) that constitute the supporting elements of a TBR complaint .
A Bizottságnak, nevezetesen a Kereskedelmi Főigazgatóságnak az európai vállalkozások és exportőrök számára tájékoztató kampányt kell szerveznie és rendszeresen képzéseket kell tartania, hogy szükség esetén segíthesse őket a kereskedelmi akadályokról szóló rendeleten alapuló panasz benyújtásában.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Ez utóbbi továbbra is érvényes eszközként szolgál arra, hogy bejelentsék az elsődleges bizonyítékokat azokra a másik országban bevezetett kereskedelmi akadályokra vagy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra – például nem tarifajellegű korlátozásokra vonatkozóan –, amelyek valamely európai vállalkozásnak kárt okoznak az EU-n belül vagy az adott külföldi országban
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
A kereskedelem akadályairól szóló rendeleten alapuló panasszal kapcsolatos szükséges információ a Bizottság (DG Trade) honlapján található az alábbi címen: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a kereskedelem liberalizációjának előnyeit azokban az országokban lehet a leginkább érezni, amelyek megszüntették a vámokat és a nem tarifajellegű korlátozásokat, hogy élhessenek a nyitott piac biztosította összes lehetőséggel, miközben kereskedelmi partnereikkel bizonyos átmeneti kivételek tekintetében kölcsönösen megállapodva elhárítják a széles körű liberalizációból következő esetleges kedvezőtlen külső hatásokat.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
E kivételek megfelelő fokozatos bevezetést jelentenek, amellyel védhetők az egyes partnerek gazdaságának bizonyos érzékeny szektorai, és lehetővé válik a fokozatos alkalmazkodás és a globális versenyre való felkészülés a tényleges teljes nyitás előtt.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Az EU kereskedelmi tárgyalóinak minden kereskedelmi tárgyaláson és különösen a szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokon arra a nehezen elérhető célra kell törekedniük, hogy megtalálják a megfelelő egyensúlyt a kereskedelem nyitottsága és a piac átmeneti lezárása között.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
A vélemény előadója: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
10. hangsúlyozza a közös beruházások fontos szerepét a kutatás és fejlesztés elősegítésében a hosszú távú belső beruházásoknál, és kéri a Bizottságot, hogy továbbra is népszerűsítse a harmadik országok uniós keretprogramokhoz való hozzáférését;
Stresses the important role of joint investment in facilitating research and development in long-term inward investment projects, and calls on the Commission to continue its efforts to promote access by third countries to EU framework programmes;
az európai mozikról a digitális korban
on European cinema in the digital era
Előadó: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
– tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. október 20-i egyezményére,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
– tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre
– having regard to Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive)
– tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre
– having regard to the Council conclusions of 13 November 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material, and Digital Preservation
– tekintettel az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról szóló 2010. november 18–19-i tanácsi következtetésekre
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– tekintettel a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló 2001. szeptember 26-i bizottsági közlemény (filmművészeti közlemény) állami támogatásokra vonatkozó értékelési kritériumairól szóló bizottsági közleményre
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– tekintettel az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívásokról szóló 2010. július 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( SEC(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– tekintettel az „Európai digitális menetrend” című 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– tekintettel „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című 2010. szeptember 24-i bizottsági közleményre ( COM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre ( COM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– tekintettel „Az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztése: a digitális egységes piac lehetőségei és kihívásai” című 2011. július 13-i bizottsági zöld könyvre ( COM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– tekintettel a filmalkotások és egyéb audiovizuális alkotások jogi vonatkozásairól szóló 2002. július 2-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– tekintettel az európai filmek belső piacon és tagjelölt országokban való terjesztésének javításáról szóló 2001. november 13-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
– tekintettel a szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 19 February 2009 on Social Economy
– tekintettel a Régiók Bizottságának „Az európai mozik a digitális korban” című 2011. április 2-i véleményére
– having regard to Committee of the Regions’ opinion of 2 April 2011 on ‘European cinema in the digital era’
– tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Elfogadott szövegek, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére ( A7–0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. mivel a kultúra az európai identitás és a közös értékek elengedhetetlen alapját képezi;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. mivel a kultúra az identitásról, a társadalmi kohézióról és a tudásalapú gazdaság fejlődéséről manapság zajló viták középpontjában áll, ahogy azt az UNESCO 2001. évi, kulturális sokszínűségről szóló egyetemes nyilatkozata is kinyilvánította;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. mivel mindenkinek joga van a közösség kulturális életében való részvételhez és a művészetek élvezetéhez, továbbá mivel a filmművészet elősegíti, hogy az emberek a közös emberi tapasztalatok révén elismerjék egymást, hozzájárulva az európai identitás kialakulásához;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. mivel a kulturális beruházások több generációra kiterjedő, hosszú távú, nem anyagi természetű eredményekkel járnak az európai identitás formálása terén;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. mivel az európai audiovizuális ágazat, a filmművészetet is beleértve, az EU gazdaságának jelentős részét képezi, és globális szinten versenyképesebbnek kell lennie;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. mivel az európai filmművészet fontos része a kultúrának, előmozdítja a párbeszédet és megértést, illetve az EU-n belül és kívül egyaránt kifejezésre juttatja és megjeleníti az európai értékeket, miközben jelentős szerepet játszik a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésében és támogatásában;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
G. mivel az európai filmművészetnek erősítenie kell a területi és társadalmi összetartozást;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
H. mivel a digitális korszak új lehetőségeket kínál az audiovizuális ágazat számára, különösen a filmiparban, ami a filmek hatékonyabb forgalmazását, vetítését és elérhetőségét, illetve az európai közönségnek kínált jobb hang- és képminőséget illeti, ugyanakkor komoly kihívások elé is állítja az európai filmművészetet a digitális technológiákra való átállás folyamatában, különösen a finanszírozás tekintetében;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. mivel ezáltal a digitális technológiák hozzájárulnak az európai alkotások vetítésével és elérhetőségével, illetve a társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós és nemzeti célok megvalósításához,
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. mivel a digitális mozitechnológia lehetővé teszi a reklámok rugalmas tervezését és az anyagok utolsó pillanatban történő változtatását;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. mivel az európai mozik digitalizálásának első szakasza egyenlőtlen eredményekkel járt;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. mivel az új generációs digitális berendezések mintegy 25–30%-kal olcsóbbak a korábbi modelleknél, és mára mind az európai mozik, mind a programok finanszírozása szempontjából megfizethetőbbé váltak,
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. mivel nem minden mozi képes egyformán megbirkózni a mozik digitalizálása által támasztott kihívásokkal;
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. mivel a kulturális sokszínűség elérhetősége és a sokrétű platformok hozzáférhetősége csökkenésének elkerülése érdekében sürgősen végre kell hajtani az európai filmipar és a hozzá tartozó mozik teljes digitalizálását, és ezt európai és országos szinten egyaránt támogatni kell;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. mivel a független művészmozik olyan sokszínű műsorkínálattal rendelkező egyedi mozihálózatot alkotnak Európában, amelyek a kereskedelmi mozikon kívüli közönséget célozzák;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. mivel el kell ismerni a művészmozik szövetségei által megfogalmazott aggodalmakat, amelyek szerint konkrét és azonnali intézkedésekre van szükség a független európai filmgyártás és -forgalmazás előmozdítása érdekében;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. mivel a helyi és regionális önkormányzati szervek kulcsfontosságúak az európai kulturális örökség megóvásában és népszerűsítésében, különös tekintettel a filmek és mozik digitalizálására, és ezért a digitalizálási folyamat alapvető szereplői;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. mivel a mozik jelentőséggel bírnak a történelmi városközpontok és az elővárosok élhetőségének és társas érintkezési lehetőségeinek fenntartásában, valamint a városi területek újraélénkítésében;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
S. mivel az európai filmművészeti alkotások Európán belüli sikere a nemzetközi értékesítés előfeltétele, amely lehetővé teszi a pénzügyi célok elérését, és emellett a kulturális együttműködés és diplomácia egy formáját jelenti nem csupán az alkotások forgalmazása, hanem a különböző európai kultúrák harmadik országokban való terjesztése szempontjából is;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. mivel a digitális átállást a lehető leggyorsabban kell lebonyolítani, hogy el lehessen kerülni a gyártási és forgalmazási költségek megkettőződését;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. mivel az európai filmipart jelenleg nemzeti és nyelvi határok tagolják, és mivel a filmalkotások elsősorban a származási országuk helyi közönsége részére készülnek, illetve azokat elsősorban e közönség tekinti meg;
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
2. rámutat, hogy 2010 során csaknem 1 milliárd mozijegyet adtak el az EU-ban, ami a filmipar folyamatos népszerûségérõl, valamint hatalmas pénzügyi, növekedési és munkahely-teremtési potenciáljáról tanúskodik;
Points out that almost 1 billion cinema tickets were sold in the EU in 2010, demonstrating cinema’s continued popularity and huge financial, growth and employment potential;
4. hangsúlyozza, hogy az Unió mûvészeti ágazatából kiinduló gazdasági hajtóerõ mellett az európai mozi különösen fontos kulturális és társadalmi dimenzióval is bír, valamint jelentõs tényezõ az európai kulturális fejlõdés és identitás szempontjából;
Stresses that, in addition to the economic impetus provided by the arts sector in the EU, European cinema also has, in particular, an extremely important cultural and social dimension and is an important factor in the cultural development and identity of Europe;
8. hangsúlyozza a mozik társadalmi és kulturális szerepét, amelyet meg kell őrizni, különösen a vidéki és távoli területeken;
Emphasises the importance of the social and cultural role played by cinemas, one which must be preserved, particularly in rural and remote areas;
10. rámutat, hogy a kisebb kereskedelmi és a nem kereskedelmi célú mozik az európai alkotások műsorra tűzésével jelentősen hozzájárulnak a kulturális örökség megőrzéséhez;
Points out that small commercial and non-commercial cinemas make a vital contribution to preserving cultural heritage by including European productions in their programmes;
15. rámutat, hogy a digitalizálás lehetővé teszi a kulturális tartalmak olcsóbb terjesztését a belső piac egészén, és megőrzi az európai mozik versenyképességét és sokszínűségét;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
17. aggodalommal veszi tudomásul, hogy számos független filmszínház léte van veszélyben a digitális technikára való átállással járó magas költségek, valamint a túlnyomó részben amerikai filmeket vetítő filmszínházak által támasztott verseny miatt;
Notes with concern that the survival of many independent cinemas is being endangered by the high costs of converting to digital technology and competition from cinemas which primarily show films from the USA;
Lehetőségek és kihívások
Opportunities and challenges
26. kiemeli, hogy a digitális mozinak (a 2K felbontási minimum végrehajtásakor) törekednie kell a kép- és hangminőség javítására, biztosítva a sokszínűbb és rugalmasabb műsortervezést az élő és a felvételről játszott közvetítések, valamint oktatási, kulturális és sportesemények közvetítése esetén is, és egyidejűleg lehetővé téve az innovatív technológiák széles skálájának használatát, amelyek a jövőben is vonzani fogják a közönséget;
Highlights that digital cinema should aim at improving the quality of picture and sound (when a 2K resolution minimum is implemented), in order to allow a more diversified and flexible programming of live events, and also of recorded broadcasts and of educational, cultural and sporting events, while enabling the use of a wide range of innovative technologies that will continue to attract audiences into the future;
28. elismeri, hogy miközben a mozik digitalizálása kiemelt prioritás, figyelembe kell venni a folyamatos technológiai fejlődést, mivel közép- és hosszú távon szükségessé válhat az újabb vetítési formátumokhoz való igazodás;
Acknowledges that although the digitisation of cinemas is a key priority, a consistent technological development should be taken into account, since in the medium and long term it may be necessary to further adapt to newer screening formats;