natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– az Európai Parlament és a Tanács 2002/91/EK irányelve
– Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings
HL L 1., 2003.1.4., 65. o.
OJ L 1, 4.1.2003, p.
– az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve
– Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC
HL L 275., 2003.10.25., 32. o.
OJ L 275, 25.10.2003, p.
(2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok
32. , and related legislation
– az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK irányelve
– Directive 2003/105/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2003 amending Council Directive 96/82/EC on the control of major-accident hazards involving dangerous substances
HL L 345., 2003.12.31., 97. o.
OJ L 345, 31.12.2003, p.
– az Európai Parlament és a Tanács 2004/12/EK irányelve
– Directive 2004/12/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 amending Directive 94/62/EC on packaging and packaging waste
(2004. február 11.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról
– Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky
– az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete
OJ L 96, 31.3.2004, p.
HL L 191., 2005.7.22., 29. o.
OJ L 191, 22.7.2005, p.
– az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve
– Directive 2006/40/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 relating to emissions from air-conditioning systems in motor vehicles and amending Council Directive 70/156/EEC
HL L 161., 2006.6.14., 12. o.
OJ L 161, 14.6.2006, p.
(2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az ezzel összefüggő jogi aktusok
12. , and related legislation
– az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata
– Decision no 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
– a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2008/0013 (COD)) (COM(2008) 0016)
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading system of the Community (2008/0013 (COD) – COM(2008)0016 )
– az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat (2008/0014 (COD) – COM(2008) 0017)
– Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (2008/0014 (COD) – COM(2008)0017 )
– a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2008/0015 (COD) – COM(2008)0018 )
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the geological storage of carbon dioxide and amending Council Directives 85/337/EEC, 96/61/EC, Directives 2000/60/EC, 2001/80/EC, 2004/35/EC, 2006/12/EC and Regulation (EC) No 1013/2006 (2008/0015 (COD) – COM(2008)0018 )
– a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (2008/0016 (COD) – COM(2008)0019 )
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (2008/0016 (COD) – COM(2008)0019 )
– az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanács rendeletre irányuló javaslat (2007/0297 (COD) – COM(2007)0856 )
– Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council setting emission performance standards for new passenger cars as part of the Community's integrated approach to reduce CO 2 emissions from light-duty vehicles (2007/0297 (COD) – COM(2007)0856 )
– az éghajlatváltozásról tartandó Buenis Aires-i konferenciára (COP-10) vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2004. november 17-i állásfoglalás
– Resolution of 17 November 2004 on the EU strategy for the Buenos Aires Conference on Climate Change (COP-10)
HL C 210.
OJ C 210 E, 18.8.2005, p.
– a Buenos Aires-i éghajlat-változási konferencia eredményeiről szóló 2005. január 13-i állásfoglalás
– Resolution of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference on climate change
– a kormányzati szakértők éghajlatváltozásról szóló szemináriumáról szóló 2005. május 12-i állásfoglalás
– Resolution of 12 May 2005 on the Seminar of Governmental Experts on Climate Change
– a globális éghajlatváltozás legyőzéséről szóló 2005. november 16-i állásfoglalás
– Resolution of 16 November 2005 on “Winning the Battle Against Global Climate Change”
– az éghajlatváltozásról szóló 2006. január 18-i állásfoglalás
– Resolution of 18 January 2006 on climate change
– az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbel” című zöld könyvről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalás
– Resolution of 1 June 2006 on Energy efficiency or doing more with less – Green Paper
– a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló 2006. július 4-i állásfoglalás
– Resolution of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of civil aviation,
– a nairobi éghajlat-változási konferencián követendő európai uniós stratégiáról (COP 12 és COP/MOP 2) szóló 2006. október 26-i állásfoglalás
– Resolution of 26 October 2006 on the European Union strategy for the Nairobi Conference on Climate Change (COP 12 und COP/MOP 2),
– az „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” című zöld könyvről szóló 2006. december 14-i állásfoglalás
– Resolution of 14 December 2006 on a European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy – Green Paper
– az éghajlatváltozásról szóló 2006. január 18-i állásfoglalás
– Resolution of 14 February 2007 on climate change
– az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető, szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítéséről szóló 2008. október 21-i állásfoglalás
– Resolution of 21 October 2008 on building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0491 .
Texts adopted, P6_TA(2008)0491 .
„Te magad légy a változás, amit látni szeretnél a világban”
Be the change you want to see in the world
Az Európai Parlament az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság létrehozásával adott választ arra, illetve járult hozzá ahhoz, hogy az éghajlatváltozás kihívása az európai és a nemzetközi napirend egyik prioritásává váljon.
The creation of a Temporary Committee on Climate Change is the European Parliament’s response and contribution to placing the challenge of climate change as a priority on the European and international agenda.
Az Elnökök Konferenciájának 2007. április 19-i határozata szerint, amely az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság létrehozását javasolta a Parlamentnek, valamint az április 25-i plenáris ülésen hozott, egy ilyen ideiglenes bizottság létrehozására irányuló határozat szerint az újonnan létrehozott éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság 2007. május 22-én megtartotta alakuló ülését.
Following the decision of the Conference of Presidents on 19 April 2007 to propose to Parliament the creation of a temporary committee on climate change, and following the decision of Parliament on 25 April to set up such a temporary committee, the newly created Temporary Committee on Climate Change held its constituent meeting on 22 May 2007.
A Parlament 2008. február 18-án úgy határozott, hogy 2009. február 9-ig meghosszabbítja az ideiglenes bizottság megbízását.
On 18 February 2008 Parliament decided to extend the mandate of the Temporary Committee until 9 February 2009.
A plenáris ülés 2008. május 21-én elfogadta a CLIM bizottság „Az éghajlatváltozással kapcsolatos tudományos tények: döntéshozatalra irányuló megállapítások és ajánlások” című időközi jelentését.
On 21 May 2008 Parliament adopted in plenary the interim report of the Temporary Committee on Climate Change on the scientific facts of climate change: findings and recommendations for decision-making.
Ez a zárójelentés ajánlásokat terjeszt elő az EU jövőbeni integrált éghajlatvédelmi politikája tekintetében, hogy előkészítse az alacsony széntartalmú gazdaság felé vezető utat, és célja az EP egységes magatartásának koordinálása az éghajlatváltozásról szóló jövőbeni nemzetközi megállapodásról folyó tárgyalások vonatkozásában.
This final report contains recommendations on the EU’s future integrated climate policy to pave the way for a low-carbon economy, and seeks to coordinate Parliament's common position on the negotiations on a future international agreement on climate change.
Ez a zárójelentés a CLIM bizottság tevékenységei során összegyűjtött valamennyi információ alapján készült, és abból az alapfeltevésből indul ki, hogy időközben megalapozott tudományos konszenzus jött létre az üvegházhatást okozó gázok ember általi kibocsátásának a világ éghajlatában játszott szerepéről, és a rendelkezésre álló kockázatértékelésekre tekintettel sürgős cselekvésre van szükség.
It was drawn up on the basis of all the information gathered in the course of the Climate Change Committee’s activities and is based on the premise that a well-founded scientific consensus now exists on the role played by anthropogenic greenhouse gas emissions in the world's climate, and that in view of the existing risk assessment there is an urgent need for action.
Az előadónak meggyőződése, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemben nincs általános ideális út, hanem az éghajlatvédelmi kihívással egyrészt drámai hatékonyságnöveléssel és jobb erőforrás-gazdálkodással kell szembenéznünk, másrészt pedig arra is késznek kell lennünk, hogy új utakra lépjünk.
Your rapporteur is convinced that there is no single correct approach to combating climate change, but that we must firstly face up to the climate policy challenge by a dramatic increase in efficiency and better management of resources, and secondly that we must also be prepared to go down new paths.
Nem természetes éghajlati változásokról vagy ingadozásokról van szó, hanem a Föld átlagos hőmérsékletének az ember által okozott emelkedéséről, egy olyan életmód következményeképp, amely az erőforrásokat nem megőrzi, hanem elpazarolja, és így nem egy olyan fenntartható fejlődés irányába tart, amely a jövő nemzedékei lehetőségeinek veszélyeztetése nélkül elégíti ki a jelenlegi generáció szükségleteit.
We are looking not at natural climate variations or oscillations but at a rise in global average temperature caused by humans as a result of a lifestyle which wastes resources instead of conserving them, and is thus not geared to sustainable development meeting the needs of today’s generation without endangering the opportunities of future generations.
Ez a zárójelentés 22 témára bomlik:
This final report is divided into 22 topics:
Az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság zárójelentésének éghajlat-politikai alapelvei és irányvonalai az Európai Parlament álláspontján alapulnak, amelyet a jelenlegi 6. jogalkotási ciklusban az éghajlatváltozással kapcsolatos 13 állásfoglalásban már kifejezésre juttatott.
The climate policy principles and guidelines of the final report of the Temporary Committee on Climate Change are based on the position of the European Parliament as already set out in the 13 resolutions on climate change in the current 6 th legislative period.
Ezzel kapcsolatban különösen hangsúlyozni kell, hogy az éghajlatváltozást horizontális politikaként kell értelmezni, amelyet minden jogalkotási javaslatban figyelembe kell venni.
The report stresses in particular that climate change is to be understood as a horizontal policy to be taken into account in all legislative proposals.
Elsősorban a megállapodás szerinti és azóta többször megerősített alapvető célok tartoznak ide, mint például a globális éghajlatváltozás 2 °C-ra való korlátozása, az 1990-es értékhez képest 20%-os (vagy amennyiben más ipari országok is hasonló kibocsátáscsökkentésre vállalnak kötelezettséget, 30%-os) kibocsátáscsökkentési cél 2020-ig, illetve 60–80%-os kibocsátáscsökkentési cél 2050-ig.
These principles include first and foremost the key targets agreed upon and frequently reiterated since, such as the restriction of global climate change to 2°C, the reduction target of 20% below 1990 levels by 2020 (or 30% if other industrialised countries commit themselves to similar reductions) or 60%-80% by 2050.
A globális felmelegedés elleni nemzetközi harcban az Európai Unió által betöltött, azonosságtudatot formáló vezető szerepből fakadóan tartozunk Európa polgárainak azzal, hogy ne csak megfogalmazzuk a közép- és hosszú távú éghajlatvédelmi célokat, hanem politikai intézkedésekkel előrelátóan el is érjük azokat, és ez megköveteli, hogy a jelenlegi és a későbbi parlamenti képviseleteket és Európa polgárainak képviselőit ezek az éghajlat-politikai alapelvek vezéreljék, és a szükséges éghajlatvédelmi célok megvalósítása során ne lankadjanak.
The EU’s leadership role in the international fight against global warming, which contributes to its sense of identity, entails an obligation to the citizens of Europe not only to formulate medium- and long-term climate objectives, but to achieve these objectives by forward-looking political measures, and requires not just present but future parliamentary representations and representatives of the citizens of Europe to be guided by these climate policy principles, and not to cease from putting the necessary global climate objectives into practice.
Nemzetközi dimenzió a 2012 utáni rendszer, éghajlati külpolitika és nemzetközi kereskedelem
The i nternational d imension : Post-2012, external climate policy and international trade
A koppenhágai éghajlati konferencián (COP 15) 2009 végén sikeresen le kell zárni a 2012 utáni megállapodásról folyó tárgyalásokat, hogy elkerülhető legyen az első és a második kötelezettségvállalási időszak közötti hézag.
The negotiations on a post-2012 agreement at the Copenhagen Climate Conference (COP 15) at the end of 2009 must be successfully concluded, in order to prevent a gap between the first and second commitment periods.
A nemzetközi szerepvállalás azért is fontos, mert az éghajlatváltozás tovább élesítheti a nemzetközi kapcsolatokban már fennálló lehetséges konfliktusokat, például a környezettel összefüggő migráció, az árvizek és a partvonalak áthelyeződése miatti területvesztés és határviták, illetve a mezőgazdasági hasznosítású területek csökkenése és az egyre fokozódó vízhiány miatti erőforrás-konfliktusok révén.
International commitment is also important because climate change may further heighten existing conflict potential in international relations, e.g. as a result of environment-induced migration, loss of land and border disputes owing to flooding and receding coastlines, conflicts over resources arising from the shrinkage of agricultural land, or increasing scarcity of water.
A 2006. évi World Energy Outlook szerint a primer energiafelhasználásban mintegy 35%-kal a kőolaj a legfontosabb energiaforrás, amelyet 25%-kal a szén, 21%-kal pedig a földgáz követ.
According to the World Energy Outlook of 2006, petroleum is the most important energy source in the world, accounting for 35% of primary energy consumption, followed by coal at 25% and natural gas at 21%.
Megbízható források és előrejelzések 2020-ig és azon túl a világ és Európa energiaszükségletének jelentős emelkedésére utalnak.
Reliable sources and predictions point to a substantial increase in energy needs in the world by 2020 and beyond.
Így például a Nemzetközi Energiaügynökség 2030-ra a világ energiaszükségletének legalább 60%-os növekedésére számít.
For example, the International Energy Agency expects an increase in world energy needs of at least 60% by 2030.
Ehhez egyre fokozódó mértékben egy elosztási probléma is társul, mivel a gazdaságilag felemelkedő országok növekvő energiaszükséglete az elkövetkező években tovább fogja élesíteni a fosszilis energiaforrásokhoz való biztos hozzáférésért folytatott versenyt, főként azért, mert véget ér az olcsó, bőségesen rendelkezésre álló fosszilis energia korszaka.
This is linked to an increasing extent with a distribution problem, since the rising need for energy in emerging countries will further exacerbate the competition for secured access to fossil fuel sources in the next few years, particularly because the age of cheap and abundant fossil energy is coming to an end.
Az e növekvő keresletnek való megfelelés óriási kihívások elé állítja a világ közösségét.
To meet this growing need, the world community is faced with enormous challenges.
E tekintetben nem tűnik valószínűnek, hogy a világ növekvő népességének szükségleteiből adódó növekvő energiaigényt pusztán a hatékonyság növelésével ki lehet elégíteni.
It seems unlikely that the increasing energy needs of a growing world population can be met solely by efficiency improvements.
Ezért a következő évek beruházási döntései fogják meghatározni az energiarendszer és az energia-összetétel felépítését az elkövetkező évtizedekre.
Accordingly, investment decisions taken in the next few years will determine the structure of the energy system and the energy mix over the coming decades.
A bioüzemanyagokkal kapcsolatos jelenlegi politika a célok összeegyeztethetetlenségébe torkollott, amelyet egyik oldalról az élelmiszerek szűkössé válása és az emelkedő élelmiszerárak, másik oldalról pedig a növekvő energiaigény és az alternatív hajtóanyagok kutatása idézett elő.
Present-day biofuels policy has resulted in a conflict of objectives marked on the one hand by scarcity of foodstuffs and rising food prices and on the other by increasing energy needs and the search for alternative fuels.
A fenntartható bioüzemanyag-politika iránti igény eközben egyre sürgetőbbé válik, amelynek arra kellene irányulnia egyrészről, hogy fenntarthatósági kritériumokat határozzon meg az első generációs bioüzemanyagok előállítása tekintetében, másrészről, hogy előmozdítsa a második generáció ideológiamentes kifejlesztését is.
Meanwhile the issue of a sustainable biofuels policy is becoming ever more acute and should be geared both to setting sustainability criteria for first-generation biofuels and to the ideology-free development of the second generation.
A rendelkezésre álló tudományos adatok világosan beszélnek: a végső energiafelhasználás 40%-a az épületeknek tudható be, és ezzel az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátásának 33%-a az épített környezetre vezethető vissza.
The existing scientific data speak for themselves: 40% of final energy consumption is accounted for by the buildings sector, which means that 33% of all greenhouse gas emissions derive from the built environment.
Ezzel az építési ágazat (lakóépületek, valamint ipari és középületek) a hőszigetelés, a fűtési és hűtési rendszerek, az elektromos berendezések és szellőzőberendezések korszerűsítése révén óriási és költséghatékony szén-dioxid-csökkentési potenciállal rendelkezik.
Accordingly the buildings sector (residential accommodation as well as commercial and public buildings) has an immense and cost-effective potential for CO 2 reduction by modernising heat insulation and heating and cooling systems, electric appliances and ventilation systems.
Ezzel kapcsolatban főként annak a kérdésnek van központi jelentősége, hogy milyen ösztönzőket lehet teremteni, amelyekkel elérhető e szükséges, erőteljes korszerűsítés megvalósítása.
One crucial issue in this connection is what incentives can be created to trigger these necessary massive modernisation measures.
Mobilitás és szállítás
Mobilit y und l ogisti cs
Jóllehet az EU közlekedéspolitikájának fő célja a közlekedés növekedésének különválasztása az általános gazdasági növekedéstől; a szállítási szolgáltatások iránti kereslet mégis erőteljesebben növekedett a GDP-nél, és a közlekedésből származó kibocsátásoknak az üvegházhatást okozó gázkibocsátáson belüli már egyébként is magas részaránya tovább növekszik az EU-ban.
While the separation of transport growth from general economic growth is a key objective of EU transport policy, demand for transport services has nevertheless outstripped GDP growth and the already high share of transport emissions as a percentage of overall greenhouse gas emissions in the EU is continuing to rise.
Jelenleg az EU-ban a végső energiafelhasználás mintegy egyharmadát a közlekedés adja, miközben a közlekedési ágazat szinte teljes mértékben (97%-ban) a kőolajalapú üzemanyagoktól (benzin és dízelolaj) függ.
At present transport accounts for around one third of final energy consumption in the EU, with the transport sector almost completely (97%) dependent on petroleum-based fuels (petrol and diesel).
A városi mobilitás egyrészt közvetlenül összefügg az egyéni életminőséggel, másrészt azonban éppen az egyéni közlekedés járul hozzá jelentősen a városokban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához és más környezeti problémákhoz, mint például a levegőszennyezés és a zaj.
On the one hand urban mobility is directly linked to individual quality of life, yet on the other hand it is individual traffic in cities which makes a substantial contribution to greenhouse gas emissions and to other environmental problems such as air pollution and noise.
Ahelyett, hogy ez sok polgár életminőségét javítaná, részben az egészségre gyakorolt káros hatások miatt jelentősen lerontja.
Instead of enhancing citizens’ quality of life, it may significantly detract from it through negative effects on health.
Ezért közösen kell választ adnunk arra a kérdésre, hogy hogyan tudjuk a fenntartható fejlődéshez szükséges erőforrás-hatékonysággal összhangba hozni az európai gazdasági és társadalmi modellt, amely a személyek, áruk és javak időbeli hatékonyság elsőbbsége melletti rendelkezésre állásának biztosításán alapul.
We therefore need to give a common answer to the question how we are to reconcile the European economic and social model – which is based on the availability of people, goods and services, giving priority to efficiency of time – with the efficiency of resources needed for sustainable development.
Az UNESCO szerint a világ kulturális emlékeinek és épített környezeteinek egytizedét veszélyeztetik az éghajlatváltozás hatásai.
According to UNESCO, one tenth of all world heritage sites and traditional landscapes are endangered by the effects of climate changes.
Európában ez az idegenforgalmi ágazatot is súlyosan érinti, minthogy Európa a Turisztikai Világszervezet (UNWTO) szerint a világ legfontosabb turisztikai régiója, és 2006-ban az összes nemzetközi beérkező turistaforgalom 55%-át Európa adta.
In Europe this means that the tourist industry is hard hit, because according to the UN World Tourism Organisation (UNWTO) Europe is the most important tourist region in the world, with 55% of all international tourist arrivals in 2006.