natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. mivel a jövőben biztosítani kell a kohéziós politika megnövekedett pénzügyi forrásait, hogy szembenézzenek az olyan előre látható új, területi hatással bíró kihívásokkal, mint amilyen a demográfiai változás, a városok nagy népsűrűsége, a szegregáció, a migrációs helyváltoztatások – amelyek különösen problematikusak a vidéki és periferikus területeken –, a globalizációhoz való alkalmazkodás, az éghajlatváltozás, az energiaellátás, valamint a vidéki területek lassú felzárkózási folyamata; mivel ezekkel a kihívásokkal kizárólag akkor lehet megbírkózni, ha e célból a jövőben elismerik a kohéziós politika óriási jelentőségét;
F. whereas increased financial resources for cohesion policy must be guaranteed in the future in order to deal with the anticipated new challenges, which have an important territorial impact, such as demographic change, urban concentration, segregation, migratory movements (which are particularly problematic for rural and peripheral areas), adjustment to globalisation, climate change, energy supply, and the slow catch-up process of rural areas; whereas these challenges can be dealt with only if the great significance of cohesion policy is recognised for this purpose in the future;
A kohézió helyzetével kapcsolatos ellentétes adatok a 27 tagállammal rendelkező Európai Unióban
Contrasting data on the state of cohesion in the European Union of 27 Member States
8. kiemeli például, hogy a régiók versenyképessége nagyban függ a termelékenységtől, a piacokhoz való hozzáféréstől és a munkaerő képzettségi szintjétől, amely jelentősebb különbségeket mutat a régiók között, mint a tagállamok között; megállapítja továbbá, hogy az intézményi tényezőket egyre inkább kulcsfontosságúnak tartják a versenyképességben, e tényezők között szerepel a vállalkozási kultúra formájában biztosított társadalmi tőke és az olyan, mindenki által követett magatartási normák, amelyek megkönnyítik az együttműködést és a vállalkozást, valamint fokozzák a közigazgatás hatékonyságát is;
Points out, for example, that the competitiveness of the regions depends to a great extent on productivity, the accessibility of markets and level of qualification of the work force, which varies significantly more among regions than among Member States; notes furthermore that institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness, such factors including the endowment of social capital in the form of business culture and shared norms of behaviour which facilitate co-operation and enterprise and also the efficiency of public administration;
11. rámutat az oktatás szintjén jelentkező gyenge konvergenciára és a valódi oktatási szakadékra az Európai Unió és az Egyesült Államok között, ahol a 25 és 64 év közöttiek 29 %-a rendelkezik egyetemi diplomával, míg az Európai Unióban alig 16 %-uk; megjegyzi ugyanakkor, hogy a felsőfokú oktatásban diplomát szerző nők száma gyorsabban nő, mint a férfiaké;
Points to weak convergence in terms of education levels, and a genuine educational gap, between the European Union and the United States, where 29% of people aged between 25 and 64 have a university degree, as opposed to barely 16% in the European Union; notes, however, that the proportion of women with higher-education qualifications is rising faster than that of men;
17. hangsúlyozza az országok közötti hatalmas különbségeket a kutatásba és a fejlesztésbe beruházott összegek tekintetében, és megállapítja, hogy jelentős regionális eltérések vannak az innováció terén, amelyeket a negyedik kohéziós jelentésben mértek az innovációra vonatkozó regionális teljesítmény hasznos mutatója alapján;
Points to the enormous differences between countries in terms of the sums invested in research and development, and notes great regional disparities in terms of innovation, which in the Fourth Cohesion Report are measured by a useful indicator of regional performance in terms of innovation;
26. hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika hatálya nem korlátozódhat a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek teljesítésére; azon a véleményen van, hogy a területi kohéziónak a konvergencia-célkitűzés szerinti intézkedésekkel történő elérése a régiók hosszú távú versenyképességének előfeltétele; ennélfogva úgy véli, hogy a jövőben az 1. célkitűzést (konvergencia) és a 2. célkitűzést (regionális versenyképesség és foglalkoztatás), valamint a 3. célkitűzést is (európai területi együttműködés) úgy kell kezelni, mint egymást kiegészítő célitűzéseket;
Emphasises that the scope of cohesion policy cannot be confined to meeting the Lisbon Strategy objectives; takes the view that achieving territorial cohesion by means of actions under the convergence objective is a precondition for the long-term competitiveness of regions; considers, therefore, that Objective 1 (convergence), Objective 2 (regional competitiveness and employment) should be treated as complementary in the future, and indeed complementary also with Objective 3 (European territorial cooperation);
A területi kohézió: egy integrált megközelítésért
Territorial cohesion: towards an integrated approach
29. hangsúlyozza a tényleges partnerség és egy valóban többszintű kormányzás megvalósításának fontosságát, ami minden közösségi, nemzeti, regionális és helyi szintet bevonna – a gazdasági és szociális partnerekkel történő konzultáció folytatásával – a regionális fejlesztési célkitűzések meghatározásába és végrehajtásába, biztosítva azt, hogy a cselekvési prioritások európai szinten meghatározott hatálya nem szűkül le, amennyiben azokat nemzeti, regionális vagy helyi szinten hajtják végre („bottom up approach”), valamint a városfejlesztési politikával kapcsolatban gyakran előforduló helyzet, azaz a helyi fejlesztésekben és kohézióban érdekelt szereplők kizárása kockázatának elkerülése érdekében;
Stresses the importance of real partnership and the implementation of genuinely multi-level governance involving every level – Community, national, regional and local, in consultation with economic and social partners – in defining and implementing regional development objectives, ensuring that the scope of action priorities defined at European level is not narrowed down when they are implemented at national, regional or local level (‘bottom-up approach’) and in order to avoid any risk of excluding players involved in local development and cohesion, as is often the case with urban policy;
31. felszólít arra, hogy tegyenek gyakorlati intézkedéseket a területileg hozzáférhető régiók és a területi hátrányokkal rendelkező régiók – nevezetesen a szigeti, a hegyvidéki, a ritkán lakott és peremterületek, valamint a határ menti régiók – közötti eltérések csökkentésére, elismerve ez utóbbiak hátrányos helyzetét, valamint különleges és tartós intézkedéseket hozva támogatásukra; újólag megerősíti az iránti eltökéltségét, hogy figyelembe veszi a legkülső régiók sajátos hátrányait;
Calls also for practical steps to be taken to reduce the disparities between territorially accessible regions and regions with structural disadvantages, namely islands, mountain areas, sparsely populated areas and peripheral and border regions, recognising the disadvantaged position of the latter and taking special and permanent measures to support them; reaffirms its attachment to taking account of the specific handicaps of the outermost regions;
A kohéziós politika új kihívásai és az Európai Unió általános költségvetése
New challenges for cohesion policy and the general budget of the European Union
48. úgy véli, hogy a kohéziós politika 2013 után való fenntartása megfelelő válasz ezen új kihívásokra, mely politikát differenciáltan kell alkalmazni az Unió egész területén; azon a véleményen van, hogy a kohéziós politikának a Szerződéssel és a szolidaritás elvével összhangban továbbra is közösségi politikának kell maradnia, ezért elutasít minden e politika újra nemzeti hatáskörbe vonására tett kísérletet;
Takes the view that retaining cohesion policy after 2013 is an appropriate response to these new challenges, that this policy must be applied in a differentiated way to the whole of the Union’s territory; takes the view that cohesion policy should remain a Community policy in accordance with the Treaty and the solidarity principle, and rejects, therefore all attempts to renationalise this policy;
A kohézió, amelynek célja az európai régiók közötti gazdasági és társadalmi eltérések csökkentése, az Európai Unió alapvető célkitűzése.
Cohesion, the aim of which is to reduce the economic and social disparities between European regions, is a fundamental objective of the European Union.
A regionális politika már több mint 20 éve munkálkodik az egész európai terület harmonikus és fenntartható fejlesztésén.
For over 20 years already, the regional policy has been working to achieve harmonious, sustainable development of the whole of Europe’s territory.
Több mint húszévnyi strukturális program és kiigazítás a még mindig igen különböző régiók közelítése, és valamennyi európai polgár életkörülményeinek javítása érdekében.
More than twenty years of programmes and structural adjustments to bring about convergence between increasingly diverse regions and improve the living conditions of all Europe’s citizens.
Az utolsó bővítést követően, amely alapvetően megváltoztatta az EU területi dimenzióját, igen nagy szükség van a területi kohéziós célkitűzés ismételt életre keltésére az integráció sikere érdekében, valamint az Európát hatalmába kerítő „morális válság” orvoslására és az európai projekteknek a polgárokkal történő elfogadtatására.
After the latest enlargement, which profoundly changed the EU’s territorial dimension, there is a great necessity to revive the objective of territorial cohesion in order to make a success of integration, and also to respond to the crisis of meaning that is sweeping through Europe and to reconcile its citizens to the European project.
A Parlament tehát pozitívan fogadja ezt a kohézióról szóló, a 2004-es és 2007-es bővítés óta első jelentést.
Parliament therefore welcomes this first report on cohesion since the enlargements of 2004 and 2007.
összetett helyzetkép a konvergenciáról a 27 tagú EU-ban
Mixed verdict on the state of convergence in the EU of 27
A negyedik jelentés adatai szerint a 2000–2006-os időszak bizonyos sikereket hozott nemzeti szinten a konvergencia terén.
According to the data contained in the fourth report, the period from 2000 to 2006 has some success stories to show as regards convergence at national level.
A kohézió fő kedvezményezettjei – Görögország, Spanyolország, Írország és Portugália– ugyanis lenyűgöző mértékű növekedést értek el.
The main beneficiaries of cohesion – Greece, Spain, Ireland and Portugal - recorded impressive growth rates.
2000 óta a legmagasabb növekedést azokban az országokban figyelték meg, ahol az egy lakosra jutó GDP a vásárlóerő tekintetében a legalacsonyabb volt, így például Görögországban és Portugáliában, ahol 2000 és 2006 között a GDP 2,8%-kal, illetve 2%-kal növekedett.
Since 2000, the highest rate of growth has been recorded in the countries where per-capita GDP was lowest in terms of purchasing power, Greece and Portugal for instance, with respective growth rates of 2.8% and 2% of their GDP between 2000 and 2006.
Továbbá 78-ról 70-re csökkent azon régiók száma, ahol az egy lakosra jutó GDP az uniós átlag 75%-ánál alacsonyabb.
And the number of regions with a per-capita GDP lower than 75% of the EU average went down from 78 to 70.
Mivel azonban nagyon alacsony egy főre jutó GDP-szintekről indultak, még a dinamikus növekedési ráták ellenére is több nehézség figyelhető meg az új tagállamokban, mint a régiekben.
Nonetheless, having started from very low per-capita GDP levels, and despite dynamic growth rates, more difficulties are recorded in the new Member States than in the old ones.
A növekedés jelenlegi mértéke alapján úgy tűnik, hogy Lengyelországnak, továbbá Bulgáriának és Romániának több mint 15 évre lesz szüksége ahhoz, hogy elérje a 27 tagú EU-ban átlagosan egy főre jutó GDP 75%-át.
On the basis of current growth rates, it looks as if Poland, as well as Bulgaria and Romania, will take more than 15 years to reach a per-capita GDP of 75% of the EU-27 average.
Bár az utóbbi években kétségkívül csökkentek a tagállamok közötti eltérések, a tagállamokon belül növekedtek a fejlődésbeli eltérések.
While narrowing of gaps between Member States has certainly progressed in recent years, the development gaps within Member States have widened.
A regionális és régiók közötti különbségek kiéleződése több területen is megfigyelhető, mind a foglalkoztatás, a termelékenység, a jövedelmek, az oktatási szint, mind pedig az innovációs kapacitás terén.
The widening of regional and infraregional disparities can be observed in a number of areas, whether in terms of employment, productivity, income, education levels or innovation capacity.
A legfejlettebb régiók közül néhány kezd nagyon gyenge, sőt negatív növekedést mutatni.
Some of the most developed regions are even beginning to experience very weak, or even negative, growth rates.
1995 és 2004 között ugyanis megállapították, hogy Olaszországban, Franciaországban, Spanyolországban és Németországban 29 régióban csökkent a termelékenység, miközben 16 régióban csökkent a foglalkoztatás, alapvetően Németország keleti részében, Franciaország észak-keleti és Anglia északi részében.
It is noted that between 1995 and 2004 productivity has fallen in 29 regions in Italy, France, Spain and Germany, while employment rates have fallen in 16 regions, essentially in the eastern part of Germany, the north-east of France and the north of England.
E régióknak az innovatív és a csúcstechnológiát képviselő gazdaságok fejlesztésével alkalmazkodniuk kell a világkereskedelem nyomásához.
These regions will have to adapt to the pressures of world trade by developing innovative, high-technology economies.
Gyakran ezeket a régiókat érintik leginkább a demográfiai változások, mindenekelőtt a népesség elöregedése.
Often these regions are also the most affected by demographic change, particularly the ageing of their populations.
Az elnéptelenedés felerősíti a gazdasági problémákat, mivel a regionális vásárlóerő csökken, és a képzett munkaerő nagy számban vándorol el e régiókból.
Depopulation accentuates economic problems, since regional purchasing power goes down and the qualified workforce emigrates from these regions in large numbers.
A kohéziós politikának választ kell adnia e jelentős kihívásra az EU demográfiai és területi egyensúlyának fenntartása érdekében.
Cohesion policy must respond to this major challenge so that the demographic and territorial balance of the EU is maintained.
A jelentés érdekes párhuzamot von továbbá az Unió legfontosabb globális versenytársaival.
The report also carries out an interesting comparison with the EU’s main global competitors.
Ebből úgy tűnik, hogy az egy lakosra jutó GDP-vel mért regionális eltérések sokkal erőteljesebbek a 27 tagú EU-ban, mint az Egyesült Államokban vagy Japánban: az USA valamennyi államában és a 47 japán régióból 40-ben az EU átlagánál magasabb az egy főre jutó GDP.
From this it emerges that regional disparities, measured in terms of per-capita GDP, are much more marked within the EU-27 than in the United States or Japan: all the states of the USA, and 40 of the 47 regions of Japan, have a per-capita GDP that is higher than the EU average.
Ez részben az EU területi sajátosságaival magyarázható, mivel kis területen nagy földrajzi és kulturális sokféleséget mutat, valamint azzal a történelmi sajátossággal, hogy a két világháborút követően a kontinens megosztottá vált.
This is partially explained by the specificity of the EU’s territory, which presents great geographical and cultural diversity within a restricted area, and a historical specificity which is linked to the division of the continent following the two world wars.
Ezzel szemben Kínában az egy főre jutó GDP alig éri el a közösségi átlag egyötödét, Indiában pedig az egynyolcadát.
In China, on the other hand, per-capita GDP barely reaches one fifth of the Community average, and in India one eighth.
a 2007-2013-as alapok liszaboni stratégia felé való irányítása
Steering 2007-2013 funds towards the Lisbon Strategy
A kibővített 27 tagú Európában indították el hivatalosan 2007. január 1-jén a strukturális alapok 2007–2013-as új programozását.
The new programming of the structural funds for 2007-2013 was officially launched in a Europe enlarged to include 27 Member States on 1 January 2007.
Ha a költségvetési keret jelentős is (308 milliárd euró az egész Unióra), az új tagállamok szükségletei jelentős beruházásokat tesznek szükségessé, ami a régi tagállamok számára a finanszírozási prioritások súlypontjainak áthelyezését vonja maga után csökkentett költségvetésekkel együtt.
While the budget is still substantial (308 billion euros for the whole Union), the needs of the new Member States call for major investment, which means, for the old Member States, a refocusing of funding priorities to cope with reduced budgets.
Az integrációs célkitűzéseken túl a 2007–2013-as programozás egyértelműen az innovációs és versenyképességi politikák támogatására összpontosul, mivel az Európai Unió utol kívánja érni a többi nagyhatalmat – az Egyesült Államokat és Japánt –, és a GDP-je 3%-át kutatásra és fejlesztésre szeretné fordítani.
Above and beyond integration objectives, the 2007-2013 programming is firmly centred around the promotion of innovation and competitiveness policies, the European Union having declared its desire to catch up with the other great powers (the United States and Japan) and to devote 3% of its GDP to research and development.
A 4. kohéziós jelentés kimutatta, hogy hatalmas eltérések vannak a kutatási és fejlesztési beruházások terén: míg 27 régió meghaladja a barcelonai célkitűzést, vagyis a GDP-jük több mint 3%-át fordítják kutatásra és fejlesztésre, addig több, mint 100 régióban a kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások még az 1%-ot sem érik el.
The 4 th cohesion report shows up enormous disparities in research and development investment: while 27 regions exceeded the Barcelona objective of spending more than 3% of GDP on research and development, in more than 100 regions expenditure on research and development did not even reach the level of 1%.
Azt is meg kell jegyezni, hogy a kutatási és fejlesztési tevékenységek mindenekelőtt a világvárosokban koncentrálódnak, ugyanakkor egyes nagy teljesítményű, nagy agglomeráció nélküli régiók azt bizonyítják, hogy a kutatásban és a fejlesztésben a beruházás és a foglalkoztatás magas aránya nem kapcsolódik feltétlenül a népesség jelentős városi koncentrációjához.
We also note that research and development activities are concentrated mainly in the metropolises, although some high‑performing regions without major cities show that a high level of investment and employment in research and development does not necessarily go hand in hand with a major urban population concentration.
A felülvizsgált lisszaboni stratégia keretében tehát elkülönítési rendszert vezettek be annak érdekében, hogy az ezen eljáráshoz kapcsolódó kiadások felé tereljék az előirányzatokat.
In the framework of the revised Lisbon Strategy, an earmarking system has therefore been introduced in order to steer appropriations towards expenditure in this area.
A már megkapott operatív programok alapján a jelentés szerint átlagosan a konvergencia célkitűzés forrásainak 64%-át és a versenyképesség címén 80 %-ot fognak fordítani a lisszaboni célkitűzésekre elkülönített beruházásokra, ami körülbelül 210 milliárd eurónak felel meg, vagyis 55 milliárd euróval több az előző időszakhoz képest.
On the basis of the operational programmes already received, the report indicates that on average 64% of convergence objective resources and 80% of competitiveness objective resources will be allocated to investment in Lisbon objectives, which corresponds to some 210 billion euros, representing 55 billion euros more than in the previous period.
Nem kétséges, hogy a kohéziós politika valódi ösztönző hatást gyakorol egy terület versenyképességére és növekedésére – különösen a köz- és magánszféra partnerségeinek fejlesztésével, a foglalkoztatásra, az innovációra és a kutatásra vonatkozó területi szinergiával –, ahol a kkv-k könnyedén együttműködhetnek az egyetemekkel és a helyi fejlesztési struktúrákkal.
There is no doubt that the cohesion policy has a real leverage effect on the competitiveness and growth of an area, with, inter alia, the development of public-private partnerships and territorial synergies in favour of employment, innovation and research, within which SMEs can easily cooperate with universities and local development structures.
Ha azonban a kohéziós politikának hozzá kell járulnia az innováció és a kutatás finanszírozásához a lisszaboni stratégia keretében, a területek kiegyensúlyozott fejlesztésének biztosításához az alapok elkülönítésére vonatkozóan rugalmas megközelítésre van szükség.
But, while cohesion policy must make its contribution to innovation and research in the framework of the Lisbon Strategy, a flexible approach to earmarking funds is needed in order to ensure balanced development of territories.
Ugyanis ha a kohéziós politikát a lisszaboni stratégia pénzügyi eszközének tekintjük, akkor sem a kohéziós politika, sem a lisszaboni stratégia célkitűzései nem teljesíthetők.
This because to regard cohesion policy as a financial instrument of the Lisbon Strategy would mean that neither the objectives of cohesion policy nor those of the Lisbon Strategy were achieved.
Inkább olyan, jelentős hozzáadott európai értékkel rendelkező közösségi politikáról van szó, amelynek megvan a maga létjogosultsága, ami nem más, mint a kohézió.
Cohesion policy cannot be seen as a mere tool for achieving the objectives of other sectoral policies; rather, it is a Community policy of high European added value with its own raison d’être – cohesion.
A félidős vizsgálat által megvilágított gyenge eredmények ismeretében, valamint azért, mert a 27 tagú Európában a kohéziós politika az európai költségvetés vonatkozásában erős megszorításoknak van kitéve, a kohéziós politikának nem az az elsődleges célkitűzése, hogy Európa gazdaságát a világ legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává tegye.
Given the weak results brought to light by the mid-term review, but also because it is subjected to serious constraints under the European budget in a Europe of 27, the cohesion policy does not have as its first objective the goal of making Europe the most competitive knowledge-based economy in the world.
Ez az egyik oka annak, hogy a strukturális politikákat miért nem szabad különválasztani és témánk szerint tekinteni, hanem e politikáknak miért kell inkább az Unió egyéb politikáival és a tagállamok által folytatott közpolitikákkal együtt egy integrált megközelítésbe illeszkedniük.
This is one of the reasons why structural policies must not be situated within a perspective that is compartmentalised by topic, but rather within an approach that is integrated with the other policies of the Union and the public policies pursued by the Member States.
A területfejlesztési menetrend (ETA) és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta 2007. május 24-i és 25-i lipcsei miniszteri értekezleten történő elfogadása fontos lépés volt az integrált megközelítés előmozdítása felé.
The adoption of the European Territorial Agenda (ETA) and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities at the ministerial meeting in Leipzig on 24 and 25 May 2007 was an important step in promoting the integrated approach.
Célkitűzéseiket egy konkrét cselekvési program elfogadásával és megvalósításával kell elérni, úgy hogy a területi dimenziót sikerüljön jobban integrálni az összes közpolitikába mind közösségi, mind nemzeti szinten.
Their objectives should be achieved through the adoption of a programme of concrete action and implementation, such that the territorial dimension will be better integrated into all public policies, both Community and national.
tovább a területi kohézió felé
Continuing to steer towards territorial cohesion