natgillin/translations-raw huggingface dataset:
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak el egy megelőző kampányt a lehetséges áldozatokhoz szólva, tájékoztatva őket annak kockázatairól és veszélyeiről, hogy az emberkereskedelem hálózatának csapdájába eshetnek, és ennek következtében a kényszerprostitúció és a szexuális kizsákmányolás áldozataivá válhatnak;
Calls on the Commission and Member States to launch a prevention campaign targeting potential victims and informing them of the risks and dangers of becoming caught up in human trafficking networks and thus becoming victims of forced prostitution and sexual exploitation;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok, a tagjelölt és a csatlakozó országok kormányainak.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments of the Member States, the applicant countries and the countries in the process of accession.
a Tanács és a Bizottság nyilatkozatairól szóló vita lezárása édekében
to wind up the debate on statements by the Council and Commission
előterjesztette: Francis Wurtz, Ilda Figueiredo és Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
a 2006. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán
on the input to the Spring 2006 European Council in relation to the Lisbon Strategy
az Európai Parlament állásfoglalása a 2006. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán
European Parliament resolution on the input to the Spring 2006 European Council in relation to the Lisbon Strategy
tekintettel az Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) című 2005. április 12-i bizottsági közleményre (COM(2005)0141),
having regard to the Commission communication of 12 April 2005 on the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) (COM(2005)0141),
tekintettel a Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja című 2005. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2005)0330),
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled ‘Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme’ (COM(2005)0330),
tekintettel a 25 nemzeti lisszaboni reformprogramra, azoknak a tagállamok által benyújtott formájában,
having regard to the 25 national Lisbon reform programmes as presented by the Member States,
tekintettel a Bizottság 2006. január 25-i, éves jelentésére,
having regard to the Commission’s ‘Annual progress report’ of 25 January 2006,
tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2000. márciusi, 2001. márciusi, 2005. márciusi és 2005. októberi következtetéseire,
having regard to the European Council’s Presidency Conclusions of March 2000, March 2001, March 2005 and October 2005,
Általános kérdések – gazdasági, szociális és környezetvédelmi észrevételek
General issues – economic, social and environmental observations
sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a lisszaboni stratégia úgynevezett újjászületése, amelyről a tavaly tavaszi Európai Tanács keretében állapodtak meg, egyetlen célként a „versenyképességre”, a „gazdasági szerkezet reformjára” és a „vállalkozásokra” összpontosít, ami egyértelmű neo-liberális elfogultságot mutat, és kockára teszi a szociális dimenziót, valamint nem veszi figyelembe az EU különböző országaiban tapasztalható gazdasági, szociális és környezetvédelmi problémákat; hangsúlyozza, hogy ezeket a prioritásokat konkrét nemzeti reformprogramokba ültette át valamennyi tagállam, ami ösztönzést ad a folyamatban lévő reformoknak valamennyi tagállamban a közbeszerzés, a közüzemek, a munkaerőpiac és az országos társadalombiztosítási rendszerek terén;
Regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy agreed by last year’s European Spring Council is single-mindedly focused on ‘competitiveness’, ‘structural economic reforms’ and ‘entrepreneurship’, showing a clear neo-liberal bias, putting at stake the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU; stresses that these priorities have been translated into concrete national reform programmes by all Member States that will give an incentive to the ongoing reforms in public procurement, public utilities, labour markets and national social security systems in each Member State;
hangsúlyozza, hogy a 2000. márciusi Európai Tanács által meghatározott lisszaboni stratégia – amelyet a legnagyobb európai munkavállalói szervezetek, például az UNICE és az ERT egyértelműen támogattak – az Európai Unió számára a legfőbb eszközként szolgált annak elősegítéséhez, hogy liberalizálják és privatizálják a közüzemeket, rugalmasabbá és alkalmazkodóbbá tegyék a munkaerőpiacokat, csökkentsék a béreket, valamint hogy a társadalombiztosítási szolgáltatások nagy részét, beleértve a nyugdíjakat és az egészségügyet megnyissák a magánérdekek számára;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – that had the clear support of the major European employer organisations – UNICE and ERT – has been the main tool within the European Union to promote the liberalisation and privatisation of public utilities, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provision, including pensions and health;
mély aggodalommal jegyzi meg, hogy Európai Uniót 2000 óta sújtja a gazdaság és a munkahelyek lassú növekedése, a termelékenységből származó nyereségszerzés eltolódása a munkavállalóktól a munkáltatók felé, valamint a munkanélküliség, a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a munkahelyek bizonytalanságának és a jövedelmi egyenlőségek folyamatosan magas szintje; megjegyzi, hogy ezzel szemben a nyereségek GDP-hez viszonyított részaránya az euróövezetben jelenleg az elmúlt 25 év legmagasabb értékét mutatja, míg a bérek aránya évtizedről évtizedre csökken;
Notes with deep concern that since 2000 the European Union has been plagued by slow economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers, as well as by the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia nagyrészt sikertelen volt kinyilvánított céljainak elérésében, azaz a 3%-os átlagos gazdasági növekedés, a 20 millió új munkahely által létrejövő teljes foglalkoztatottság és annak megvalósításában, hogy a kutatásra és fejlesztésre fordított teljes kiadás elérje a Közösség GDP-jének 3%-át; megjegyzi, hogy a közösségi adatok szerint az átlagos gazdasági növekedés a célnak nagyjából a fele volt, a létrejött munkahelyek a célnak körülbelül a negyedét tették ki (figyelmen kívül hagyva a létrejött munkahelyek minőségét és a jelenlegi munkanélküliségre vonatkozó adatot, amely megközelíti a 20 milliót) a K+F-re fordított kiadások pedig a GDP 2%-a alatt maradtak;
Stresses that the Lisbon Strategy has been largely unsuccessful in achieving its proclaimed goals of average economic growth of 3%, full employment by creating 20 million new jobs and achieving an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP; notes that, according to Commission data, the average economic growth has been about half the target rate, the number of jobs created have been about a quarter of the target (without taking into account the quality of the jobs created and the existing unemployment figure, which stands at almost 20 million) and R&D expenditure has been below 2% of GDP;
hangsúlyozza, hogy a piacok liberalizálásának és a közüzemek privatizálásának jelenlegi folyamata nem hozott látható előnyöket sem az árakban, sem a szolgáltatások minőségében vagy a közkiadások csökkenésében; megjegyzi, hogy ezzel ellentétben a fogyasztók és felhasználók szervezetei áremelkedésekről, a szolgáltatások minőségének romlásáról és az élelmiszerárak növekedéséről számoltak be, megjegyzi továbbá, hogy a liberalizáció hozzájárult az érintett ágazatokon belül a munkahelyek megszűnéséhez és olyan magánmonopóliumok létrejöttéhez, amelyek veszélyeztetik a munkavállalók és a fogyasztók jogait;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put workers’ and consumers’ rights at risk;
úgy véli, hogy az EU-n belül a monetáris és fiskális politika kedvezőtlen hatással volt a gazdaság és a munkahelyek növekedésére, és felhívja a figyelmet arra, hogy olyan monetáris és fiskális politikára van szükség, amely segíti a gazdaság fellendülésének megerősítését és a munkanélküliség elleni küzdelmet;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has had a negative impact on economic and employment growth and draws attention to the need for a monetary and fiscal policy which helps to strengthen economic recovery and fight unemployment;
sajnálatát fejezi ki a 2005. decemberi Európai Tanács által a 2007–2013-ra vonatkozó pénzügyi terv kapcsán elért megállapodás miatt, különösen a strukturális alapok csökkentése (az uniós GNI 0,41%-áról annak 0,37%-ára), valamint a szociális, környezetvédelmi, kutatási, kulturális és oktatási programok csökkentése miatt;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes;
úgy véli, hogy az uniós GNI 1.045%-a rendkívül kevés, és hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-ra vonatkozó pénzügyi tervnek valódi növekedéshez kell vezetnie az EU költségvetésében, annak érdekében, hogy megbirkózzon a kibővített EU szociális, gazdasági és környezetvédelmi kihívásaival és kohézió iránti szükségleteivel;
Considers 1.045% of EU GNI to be deeply insufficient and stresses that the financial perspective for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
hangsúlyozza, hogy az EU-nak olyan makrogazdasági keretre van szüksége, amely támogatja a fenntartható fejlődést, a fokozottan környezetbarát belső keresletet, a teljes foglalkoztatást a jogok figyelembevételével, valamint a társadalmi és gazdasági kohéziót; ezért kéri a tagállamokat és az Uniót, hogy állapodjon meg egy európai beruházási stratégiát illetően, és hozzon létre „uniós beruházási programot a fenntartható fejlődés és a foglalkoztatás érdekében” az uniós GDP legalább 1%-ából, amelyet a tagállamoknak kell kiegészíteniük;
Stresses that the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand, full employment with rights and social and economic cohesion; therefore, asks Member States and the Union to agree on a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should be complemented by Member States;
kombinált és összehangolt bővítő költségvetési politikát kér az EU-tól és a tagállamaitól, amely a belső kereslet, az állami beruházások, a kutatás és az oktatás erősítésére, valamint az emberi erőforrások fejlesztésére irányul és a következőkön alapul:
Asks for a combined and coordinated expansionary fiscal policy of the EU and its Member States aimed at strengthening internal demand, public investment, research and education as well as the development of human resources based on:
i a monetáris politika EKB általi enyhítése, amely a demokratikus elszámoltathatóságon, valamint gazdasági és társadalmi aggodalmakon alapul, és amelyet az árstabilitásra irányuló átfogó céljának megváltoztatásával párhuzamosan kell bevezetni,
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB, based on democratic accountability and economic and social concerns, to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
ii a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályon kívül helyezése;
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact;
emlékeztet a progresszív bérpolitika fontosságára a belső kereslet fokozása, a társadalmi integráció előmozdítása és a jövedelmi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bércsökkentés továbbra is az integrált iránymutatások céljai közé tartozik;
Recalls the importance of a progressive wage policy to boost internal demand, promote social inclusion and fight income inequalities; regrets that wage moderation continues to be one of the aims of the integrated guidelines;
kéri a lisszaboni stratégiának egy „európai szolidaritási és fenntartható fejlődési stratégiával” történő felváltását, amely az EU gazdasági, szociális és környezetvédelmi politikáinak meghatározott erősségeire összpontosít és ösztönzi a befektetést a következőkbe:
Calls for the replacing of the Lisbon Strategy by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ that focuses on the specific strengths of EU economic, social and environmental policies and encourages investment:
i a kutatásba és innovációba, a munka minőségébe annak szempontjából és a képzettségek fejlesztésébe, magasan képzett és művelt munkaerő létrehozása érdekében,
(i) in research and innovation, in the quality of work in all its aspects and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and educated workforce,
ii az alapvető és az ipart támogató infrastruktúrába,
(ii) in basic and industry-supportive infrastructure,
iii a közszolgáltatásokba, azok minőségének javítása érdekében,
(iii) in public services, in order to improve their quality,
iv a környezetvédelembe és a környezetbarát technológiákba,
(iv) in the protection of the environment and in eco-technologies,
v a munkavédelmi, szociális, környezetvédelmi és biztonsági előírásokba a legmagasabb színvonalú előírások teljesítésére irányuló harmonizáció elérése érdekében,
(v) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
vi a szociális gazdaságba;
(vi) in the social economy;
úgy ítéli meg, hogy a nagyszámú munkahely közvetlen és közvetett megteremtése tekintetében a környezetvédelmi politika jelentős gazdasági lehetőséget képvisel, ha az innovációs és iparpolitika a fenntartható fejlődés előmozdítására összpontosít;
Considers that the environmental policy can represent a major economic opportunity to create jobs both directly and indirectly on a large scale if innovation and industrial policies are focused on the promotion of sustainable development;
A nemzeti reformprogramok és az éves jelentés értékelése tekintettel a 2006 tavaszán tartandó Európai Tanácsra
Evaluation of the national reform programmes and the Annual Progress Report in view of the Spring 2006 European Council
hangsúlyozza, hogy a közösségi lisszaboni program és a nemzeti reformprogramok a felülvizsgált lisszaboni stratégia keretében arra szolgálnak, hogy valamennyi tagállamban nemzeti indoklással szolgáljanak ugyanazokra a strukturális reformokra és mozdítsák elő ezeket a reformokat, különös tekintettel a munkaerőpiacra és a szociális biztonságra, amelyeknek jelentős gazdasági és társadalmi eredményeik lesznek, amit tovább fokoznak az integrált iránymutatások és a Stabilitási és Növekedési Paktum;
Stresses that the Community Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact;
tudomásul veszi a Bizottság éves jelentését, és sajnálatát fejezi ki azon elfogultság miatt, amelyet a Bizottság tanúsít az üzleti vállalkozások potenciáljának felszabadítására és a magánbefektetésekre irányuló alapvető prioritásai, nevezetesen a következők tekintetében:
Takes note of the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, namely by:
i a szociális biztonság további privatizációja, a társadalmi juttatások csökkentése, valamint a hivatalos és az effektív nyugdíjkorhatár növelése indokolásának biztosítása,
(i) providing justification to further privatise social security, reduce social benefits and increase the statutory and effective retirement age,
ii ragaszkodás a munkaerőpiac további rugalmasságához a „flexicurity” (rugalmasság és biztonság) új elképzelése révén, amely egyenértékű az „alkalmazhatósággal”,
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’,
iii a kutatás-fejlesztés és az oktatás hozzákötése a szabad piac változásaihoz, és ezáltal a tudás és a kutatás áruvá alakításának igazolása,
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge and research,
iv ragaszkodás az energiapiacok liberalizációjához, és átfogó prioritás biztosítása a szolgáltatások belső piaca kiteljesítése számára;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
sajnálatát fejezi ki a „flexicurity” (rugalmasság és biztonság) új elképzelésének Bizottság általi bevezetése miatt, amelyet a megfelelően rugalmas munkaszerződéseknek az egyik munkahelyről a másikba történő váltását támogató összekapcsolt munkaerőpiaci politikákkal történő kombinálásaként határoztak meg; úgy ítéli meg, hogy ez az elképzelés párhuzamba állítható az „alkalmazhatóság” elképzelésével, amely a munkahelyszerzés felelősségét a munkavállalóra hárítja; hangsúlyozza, hogy mindkét elképzelés támogatja a munkaerőpiaci deregulációt és az elbocsátások liberalizációját, és ezáltal veszélyezteti a társadalmi kohéziót és a munkaminőséget;
Regrets the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market polices that support switches from one job to another; considers that this concept is in parallel with the ‘employability’ concept that puts the responsibility for getting a job on the worker; stresses that both concepts promote labour deregulation and the liberalisation of lay-offs, putting social cohesion and quality of work at stake;
mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fenntartható nyugdíjakra vonatkozó nemzeti stratégiai programok második generációjának fő iránymutatásai a jóléti szolgáltatások privatizációja, a nyugdíjkorhatár növelése és a juttatások szintjének csökkentése irányában elfogultak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ragaszkodik a szociális védelmi rendszerek úgynevezett „modernizációjának” további előmozdításához;
Is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, the increase of the pension age and the reduction in the level of benefits; regrets that the Commission insists in further paving the way for the so-called ‘modernisation’ of social protection systems;
indokolatlannak tartja a Bizottság és a Tanács által a lisszaboni stratégia révén az állami nyugdíj pillér további lebontása/privatizációja és az effektív és a hivatalos nyugdíjkorhatár növelése érdekében gyakorolt nyomást; a hivatalos nyugdíjkorhatár növelésére irányuló kísérleteket elutasítja;
Considers unjustified the pressures of the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age;
sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Bizottság által tavaly ismertetett nyolc kulcsfontosságú EU-intézkedéssel szemben a szolgáltatások belső piacának megteremtése és a Bolkestein-irányelv kapott prioritást; megismétli azzal kapcsolatos eltökéltségét, hogy figyelembe vegye a szolgáltatási ágazat gazdasági fontosságát az európai gazdaság és a munkahelyteremtés szempontjából, de úgy véli, hogy a szolgáltatások liberalizálása elősegíti a munkaerőpiaci deregulációt, a társadalmi és környezeti dömpinget, veszélyezteti a közszolgálatokat, a munkahelyeket, valamint a társadalmi és fogyasztói jogok érvényesülését; elutasítja a Bolkestein-irányelvet és felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza a szolgáltatások belső piacáról szóló irányelvre irányuló javaslatot;
Regrets that on the eight key EU measures presented by the Commission last year, priority is given to the completion of the internal market for services and the approval of the ‘Bolkestein Directive’; reiterates its determination to take into account the economic importance of the services sector for the European economy and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour de-regulation, social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; rejects the ‘Bolkestein Directive’ and calls on the Commission to withdraw its proposal for a directive on services in the internal market;
hangsúlyozza, hogy a rugalmas munkaerőpiac és a bizonytalan munkahelyek között ellentmondás feszül, és hogy szükség van a munka minőségének előmozdítására, annak minden aspektusában; megjegyzi, hogy az eddigi munkaerőpiaci reformokat a termelékenység növekedésének megtorpanása követte; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki közleményt a munka minősége és a termelékenység közötti kapcsolatról;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that the labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the links between the quality of work and productivity;
felhívja a figyelmet a munkavállalók, a fogyasztók és a közszolgáltatásokat igénybe vevő személyek mélyen gyökerező harcára és ellenállására a jelenleg folyamatban lévő liberalizáció, valamint a munkaerőpiaci és társadalombiztosítási reformok ellen, és felhívja az Európai Tanács tavaszi ülését, hogy vegye ezt figyelembe és következtetéseibe építse be a szakszervezetek, a fogyasztói szervezetek és a közszolgáltatásokat igénybe vevők szervezetei által benyújtott javaslatokat is;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and to incorporate the proposals being put forward by trade unions, consumers’ organisations and public-service users’ associations;
sajnálattal veszi tudomásul, hogy 2005-ös tavaszi jelentéséhez hasonlóan a Bizottság a közleményében teljesen figyelmen kívül hagyta a szociálpolitikai menetrendet, nevezetesen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harc során alkalmazandó társadalmi integrációs stratégiát;
Regrets that the Commission completely neglected the social agenda – namely the social inclusion strategy in the fight against poverty and social exclusion – in its communication, as it did its Spring Report for 2005;