natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hangsúlyozza a fejlett országok konkrét felelősségét az éghajlatváltozás globális szintű kezelése terén; felszólítja ezért az I. melléklet részes feleit, hogy tegyenek eleget a jelenlegi kötelezettségvállalásaiknak és tűzzenek ki nagy ívű célokat a 2012 utáni második kötelezettségvállalási időszakra; felhívja továbbá azokat az iparosodott országokat, amelyek még nem ratifikálták a Kiotói Jegyzőkönyvet, hogy vizsgálják felül álláspontjukat, hozzanak hatékony belföldi intézkedéseket és játsszanak aktív szerepet a jövőbeni nemzetközi tárgyalásokban tekintettel a későbbi éghajlatváltozással kapcsolatos rendszerben való részvételükre;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a kereskedelemmel kapcsolatos határkiigazító intézkedések elfogadását azon versenyelőnyök ellentételezésére, amelyek a szénkényszertől mentes iparosodott országok termelői számára adottak;
Calls on the Commission and Member States to investigate the possibility of adopting border adjustment measures applicable to trade in order to offset any short-term competitive advantage that producers in industrialised countries without carbon constraints might have;
megismétli a Kibocsátáskereskedelmi Rendszer felülvizsgálatáról szóló javaslatát a teljesítmény-összehasonlításon és az aukción alapuló kiosztási módszer összehangolásának érdekében;
Reiterates its proposal to revise the Emissions Trading Scheme (ETS) with the goal of harmonising the allocation method on the basis of benchmarks and auctioning;
egyetért a Bizottsággal abban, hogy azokat az országokat, amelyek nem részesei az I. mellékletnek, intenzívebben be kell vonni a folyamatba, ám hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokat nem lehet egységes tömbként kezelni, valamint hogy a fejlődő országok által vagy azokban végzett tevékenységeket az egyéni nemzeti körülmények alapján differenciálni kell; továbbra is hangsúlyozza, hogy a legkevésbé fejlett országoktól nem szabadna semmiféle kötelezettségvállalást megkövetelni;
Agrees with the Commission that non-Annex I countries have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
a nemzetközi szintéren érvényesülő egyenlő esélyek biztosítása érdekében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparosodott országok számára kötelező érvényű kibocsátási célok kiegészítéseként vizsgálják meg az ágazati célokkal kapcsolatos ajánlások lehetőségét a jelentős energiaigényű exportágazatok számára azokban az országokban, amelyek nem rendelkeznek kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokkal;
In order to ensure an international level playing field, calls on the Commission and Member States to consider proposing sectoral targets for energy-intensive export industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries;
hangsúlyozza, hogy az energiapolitika az EU éghajlatváltozással kapcsolatos globális stratégiájának kulcsfontosságú eleme; az energiaforrások diverzifikálása és az alternatív, szénmentes, illetve alacsony széntartalmú energetikai technológiákra történő áttérés hatalmas lehetőségeket rejt a kibocsátáscsökkentés számára és biztosítja a külső forrásoktól való alacsonyabb fokú energiafüggőséget;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of energy resources and a switch to alternative, carbon-free and low-carbon energy technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
úgy véli, hogy az energiahatékonyság hatalmas lehetőségeket rejt a kibocsátáscsökkentés számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezen a területen fogadjanak el ambiciózus intézkedéseket és célértékeket, és vizsgálják meg a Bizottság által javasolt 20%-os csökkentési célérték meghaladásának lehetőségeit;
Considers that there is a huge potential for emission reductions in the field of energy efficiency; calls on the Commission and Member States to adopt ambitious measures and targets in this field and to explore the possibility of going above the 20% reduction target proposed by the Commission;
úgy véli, hogy a kiegyensúlyozott nemzeti adó/illeték rendszerek segítségével az energiahatékonyság növelhető a tagállamokban és megelőzhető a szükségtelen energiafogyasztás;
Considers that with well balanced national tax/levy systems, energy efficiency can be increased in Member States and unnecessary energy consumption can be prevented;
felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek az épületek energiateljesítményéről szóló 2002/91/EK irányelv, annak 2003. január 4-én hatályba lépett formájában történő gyors végrehajtásának biztosítását célzó megfelelő intézkedések meghozatalával, amelynek költséghatékonysági megtakarításait az építőiparban körülbelül 22%-ra becsülik; ennek megfelelően felhívja a Bizottságot, hogy indítson eljárást azon tagállamok ellen, amelyek még nem hozták meg a szükséges megfelelő intézkedéseket a 2002/91/EK irányelv végrehajtása érdekében;
Calls on the Member States to fulfil their commitments by taking the appropriate measures to ensure the prompt implementation of Directive 2002/91/EC on the energy efficiency of buildings, which entered into force on 4 January 2003, whose cost-effective savings within the building sector are estimated at around 22%; calls therefore on the Commission to open proceedings against those Member States which have not yet taken adequate measures, as requested, to implement Directive 2002/91/EC;
hangsúlyozza, hogy az energiafogyasztás a legnagyobb mértékben a közlekedési ágazatban növekszik; a közúti szállítás mintegy 25%-ban járul hozzá a Közösség széndioxid-kibocsátásához; ezért a tömegközlekedés fokozottabb használatát sürgeti;
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for a boost to public transport;
üdvözli a kötelező érvényű célértékre vonatkozó javaslatot, amely 2020-ig 25%-ra növelné a megújuló energiaforrások szintjének az uniós energetikai összetételben történő felhasználását;
Welcomes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 25% by 2020;
sajnálattal veszi tudomásul a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kötelező érvényű ágazati célértékek hiányát, mivel csak ezek hozhatnak valódi előrelépést az éghajlatváltozás kezelésében; sürgeti a Bizottságot, hogy az általános célértéken túl írja elő a megújuló energiaforrásokra vonatkozó ágazatspecifikus célok tagállamok által történő benyújtását a Megújuló energia útiterv hatásvizsgálatában javasoltaknak megfelelően;
Regrets the absence of binding sectoral renewables targets, as only these will bring about a real improvement in order to tackle climate change; urges the Commission to require, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets by Member States for renewable energy as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap;
megismétli, hogy a megújuló energiaforrások felhasználásával történő fűtés és hűtés hatalmas lehetőséget rejt a szén-dioxid és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség költséghatékony csökkentésére; sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Parlamentnek tett ígérete ellenére az Európai Bizottság nem nyújtott be irányelvre vonatkozó javaslatot a megújuló energiaforrások felhasználásával történő fűtés és hűtés támogatására, de tudomásul veszi, hogy a Bizottság tervezi a területre vonatkozó jogalkotási intézkedések elfogadását;
Reiterates that heating and cooling with renewable energy offers huge potential for a cost-effective reduction of CO2 and of dependence on fossil fuels; regrets that the Commission has not submitted a proposal for a directive to support heating and cooling with renewable energies as promised to the European Parliament but notes that legislative measures in the field are still planned by the Commission;
nyomatékosítja a 2006. február 14-i állásfoglalásában Elfogadott szövegek - P6-TA (2006)0058 megfogalmazott javaslatát;
Insists on its proposal that was spelled out in its resolution of 14 February 2006 Texts adopted - P6_TA (2006)0058 on heating and cooling from renewable sources of energy;
sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság késlekedik a gépjármű-kibocsátásokra vonatkozó kötelező határértékekről szóló javaslatok előterjesztésével, noha a közlekedési ágazatból származó üvegházhatást okozó gázok csökkentését célzó átfogó intézkedéscsomag részeként az Európai Parlament már több ízben sürgette ezen határértékek megállapítását; tudomásul veszi a Bizottság javaslatát, amelynek értelmében a gépjármű-üzemanyagokok kötelező érvényűen minimálisan 10%-ának 2020-ra bio-üzemanyagoknak kell lenniük; kiemeli a bio-üzemanyagok fenntartható előállításának jelentőségét; úgy véli, hogy bár a bio-üzemanyagoknak fontos szerepük lehet a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésében, részarányuk növelése nem történhet az élelmiszer-termelés rovására, illetve nem vezethet a globális erdőirtások súlyosbodásához; hangsúlyozza a bio-üzemanyagok kötelező környezetvédelmi és társadalmi tanúsításának szükségességét, valamint azt, hogy az ösztönzőket a teljes életciklusra vonatkozó éghajlati hatékonyság alapján differenciálják;
Deplores the delay within the Commission in submitting proposals for mandatory limits on car emissions despite repeated calls by the European Parliament for such limits as part of a comprehensive set of measures to reduce GHG emissions from the transport sector; notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; considers that while biofuels may have an important role to play in reducing our dependence on fossil fuels, an increase in their share must not be at the expense of food production or aggravate global deforestation; stresses the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and for any incentives to be differentiated on the basis of full life-cycle climate efficiency;
támogatja az Afrikával létrehozandó javasolt energiapartnerséget; mindazonáltal határozottan javasolja egy Kínával és Indiával kötendő hasonló partnerség létrehozását is, tekintettel az üvegházhatást okozó gázok igen gyors növekedésére ezen országokban és arra, hogy sürgős segítséget kell nyújtani ezeknek az országoknak a szénmentes, alacsony szénfelhasználású és energiahatékony (elsősorban megújuló energiaforrásokra támaszkodó) technológiákkal kapcsolatos kapacitásfejlesztés és az ezekbe történő beruházások területén amellett, hogy hangsúlyozni kell, hogy az EU az adott térségekkel együttműködik az esőerdők kiirtásának megállítása érdekében, és ehelyett az erdősítést és az újraerdősítést támogatja, javasolja továbbá az Oroszországgal folytatott energetikai együttműködés erősítését;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (the priority being renewables) while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia be stepped up;
úgy véli, hogy a kibocsátások csökkentésére irányuló jelentős erőfeszítések együtt járhatnak a gazdasági fejlődéssel, sőt ez a fenntartható gazdasági fejlődés előfeltétele az elkövetkező évtizedekben, ismételten kijelenti, hogy a környezettechnológiák versenyelőnyt biztosíthatnak az Európai Unió számára, és egyúttal nagyban hozzájárulnak a kibocsátás-csökkentéshez; megjegyzi, hogy a környezettechnológiák ezért az EU kiotói kötelezettségvállalásaival és a lisszaboni stratégiával összeegyeztethető fenntartható fejlődési stratégia középpontjában állnak;
Considers that significant efforts to reduce emissions can go hand in hand with economic development and are even a prerequisite for sustainable economic development in the coming decades; reiterates that environmental technologies can give the European Union a competitive edge while greatly contributing to emission reductions; notes that environmental technologies are, therefore, at the heart of a sustainable development strategy compatible with the EU's Kyoto commitments and the Lisbon Strategy;
hangsúlyozza a tétlenség felháborító gazdasági, társadalmi és egészségügyi költségeit, amelyek többek között az éghajlatváltozás gazdasági aspektusairól szóló Stern-vizsgálatból is kiderülnek; emlékeztet rá, hogy az intézkedések hiánya évente a globális GDP 5-20%-ának megfelelő károkat okozhat, amíg az eredményes éghajlati politika és a tiszta technológiákba történő beruházás költségeit 2050-ig az éves globális GDP 0,5% és 1%-ára becsülik nem számítva a járulékos környezeti és egészségügyi előnyöket; rámutat arra, hogy a cselekvések elodázása növeli a kedvezőtlen környezeti hatások kockázatát és az enyhítésre szánt költségeket;
Underlines the appalling economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of auxiliary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
úgy véli, hogy fokozni kell a kutatásokat ezen a területen, és egyértelmű környezetvédelmi célkitűzéseket kell elfogadni a jobb és környezetbarátabb technológiák kifejlesztésének és alkalmazásának ösztönzése érdekében;
Takes the view that research in this field should be boosted and clear environmental performance targets should be adopted in order to encourage the development and use of better and more environment-friendly technologies;
fenntartja, hogy a globális kibocsátások csökkentése nem vezethet más olyan veszélyekhez, mint például az atomfegyverek elterjedése vagy a terrorizmus; ezért úgy véli, hogy a nukleáris területet ki kell zárni a CDM/JI (tiszta fejlesztési mechanizmus / együttes végrehajtás), illetve egyéb olyan mechanizmusok köréből, amelyek célja a fejlődő országokban megvalósított kibocsátáscsökkentések kompenzálása;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
a csökkentésre irányuló törekvésekben való jóval nagyobb fokú közvetlen részvételt szorgalmaz az európai polgárok szintjén;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen;
ismételten felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fogadjanak el egy ambiciózus politikát a fejlődő országokkal folytatandó technológiai partnerségekre és a tiszta technológiák átadására vonatkozóan, aminek révén segítséget kapnának ahhoz, hogy fenntarthatóbb módon fejlesszék gazdaságukat és növeljék jólétüket;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, helping them in developing their economies and increasing their welfare in a more sustainable way;
aggodalommal töltik el a tengerparti övezetekben található, meglévő nukleáris létesítményekkel kapcsolatos kockázatok, amelyeket az éghajlatváltozás és a szökőárak jelentenek, és felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálja meg ezeket a kockázatokat és készüljön fel rájuk, illetve arra, hogy ne épüljenek újabb nukleáris létesítmények a tengerparti övezetekben;
Is concerned about the risks related to existing nuclear installations in coastal zones posed by climate change and tsunamis and calls on the Commission and Council to assess and prepare for such risks and avoid any new nuclear construction in coastal zones;
felkéri az Európai Bizottságot, hogy mérje fel az éghajlatváltozás által a talaj hőmérsékletének növekedésére, az esők csökkenésére, valamint a felszín alatti víztömegek állapotára gyakorolt hatásokat; különösen fontosnak tartja tanulmányozni a biomassza- és szénforrásként használható megművelhető területek csökkenésének következményeit; hangsúlyozza bizonyos mezőgazdasági gazdálkodási módszerek fontosságát;
Calls on the Commission to evaluate climate change repercussions on the increase in ground temperature, the reduction of rains and the groundwater status; considers it especially important to study the effects of the reduction of the area of cultivable land as a source of biomass and as a carbon pool; underlines the importance of certain agricultural management practices;
felhívja valamennyi érintett bizottságát és küldöttségét, hogy szorosan működjenek együtt az éghajlatváltozással kapcsolatban annak érdekében, hogy iparpolitikája, energiapolitikája, közlekedési, mezőgazdasági, illetve kutatás-fejlesztési politikája, valamint egyéb kezdeményezései nagyobb összhangban legyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekkel, valamint hogy az éghajlatváltozással rendszeresen foglalkozzanak a parlamentközi küldöttségek szintjén és a transzatlanti jogalkotói párbeszéd keretében;
Calls for all of its relevant committees and delegations to work together closely on climate change, so that its industrial policy , energy policy and transport, agriculture, research and development and other initiatives are better coordinated with climate change targets, and so that climate change is regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
felhívja a 2007-ben sorra kerülő két elnökséget, hogy gondoskodjanak arról, hogy fokozódjon az éghajlatváltozással kapcsolatos lendület, illetve növekedjen a politikai elkötelezettség mértéke, valamint a folyamatban nemzetközi szinten részt vevő nemzetközi partnerek száma;
Calls on the two Presidencies in 2007 to ensure that the momentum on climate change is accelerated, whilst increasing the level of political commitment and the number of international partners within the process at international level;
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
előterjesztette: Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
a 2007. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a Lisszaboni Stratégia kapcsán
on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
az Európai Parlament állásfoglalása a 2007. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a Lisszaboni Stratégia kapcsán
European Parliament resolution on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
tekintettel a 25 nemzeti lisszaboni reformprogramra, azoknak a tagállamok által benyújtott formájában,
having regard to the 25 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
tekintettel a Bizottság közösségi lisszaboni programjának 2006-os végrehajtására,
having regard the 2006 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
tekintettel a Bizottság 2006. november 6-i Foglalkoztatás Európában, 2006 című jelentésére,
having regard to the Commission's ‘Employment in Europe 2006’ report of 6 November 2006,
tekintettel a Bizottság 2006. november 6-án publikált, 2006. évi őszi gazdasági előrejelzéseire,
having regard to the Commission's autumn 2006 economic forecasts of 6 November 2006,
tekintettel a Bizottság 2006. november 22-i, A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival című közleményére (COM (2006)0708),
having regard to the Commission communication of 22 November 2006 entitled ‘Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century’ (COM(2006)0708),
tekintettel az energiapolitikáról és az éghajlatváltozásról szóló 2007. január 10-i bizottsági javaslatokra,
having regard to the Commission proposals of 10 January 2007 concerning energy policy and climate change,
tekintettel az Európai Tanács elnökségének 2000. március 23–24-i lisszaboni, 2001. március 23–24-i stockholmi, 2002. március 15–16-i barcelonai, 2005. március 22–23-i brüsszeli, 2005. december 15–16-i és, 2006. március 23–24-i következtetéseire,
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
tekintettel a Lisszaboni Stratégia félidős felülvizsgálatáról szóló, 2005. március 9-i és 2006. március 15-i állásfoglalására,
having regard to its resolutions of 9 March 2005 and 15 March 2006 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
Lassú növekedés, magas munkanélküliség, növekvő szegénység és egyenlőtlenség – az EU 7 évvel a lisszaboni csúcs után
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
mély aggodalommal jegyzi meg, hogy Európai Uniót 2000 óta sújtja a gazdaság és a munkahelyek lassú növekedése, a termelékenységből származó nyereségszerzés eltolódása a munkavállalóktól a munkáltatók felé, valamint a munkanélküliség, a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a munkahelyek bizonytalanságának és a jövedelmi egyenlőségek folyamatosan magas szintje; megjegyzi, hogy ezzel szemben a nyereségek GDP-hez viszonyított részaránya az euróövezetben jelenleg az elmúlt 25 év legmagasabb értékét mutatja, míg a bérek aránya évtizedről évtizedre csökken;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;