natgillin/translations-raw huggingface dataset:
megjegyzi, hogy az átlagos gazdasági növekedés az utóbbi évtizedekben az EU-15-ben mérséklődött; emlékeztet, hogy 2000 óta az átlagos gazdasági növekedés az EU-ban 1,4%, ami az 1991–2000 közötti időszak 2,6%-os növekedése alatt marad; megjegyzi, hogy az előrejelzés 2006 utánra a gazdasági növekedés újabb mérséklődését mutatja ki, ami jelzi, hogy a gazdasági fellendülést nem lehet biztosra venni;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
megjegyzi, hogy 2000–2005 között a munkanélküliek száma az EU-ban egymillióval nőtt, ezzel párhuzamosan a bizonytalan munkaviszonyban dolgozók száma is lényegesen emelkedett, ugyanis több mint 4,7 millióan dolgoztak meghatározott időre szóló szerződéssel és legalább 1,1 millióan nem önkéntes részidős munkában; hangsúlyozza, hogy még ha a munkanélküliség csökkenését kimutató előrejelzések megerősítést is nyernek, az EU-ban továbbra is elfogadhatatlanul magas, 17 millió lesz a munkanélküliek száma; megjegyzi, hogy a munkaerő 25%-a nem tipikus szerződéssel dolgozik (meghatározott időre szóló, részmunkaidős, időszakos munkára irányuló, kötetlen óraszámú, ideiglenes ügynökségek és szabadúszó), és ez az arány 41%-ra emelkedik, ha az önálló vállalkozókat is beleszámoljuk, ami világosan mutatja, mennyire bizonytalanná váltak a munkakörülmények az EU-ban;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, in parallel with a huge increase in precarious work, more than 4.7 million workers with fixed-term contracts and at least 1.1 million more in involuntary part-time jobs; stresses that, even if forecasts that point to a reduction in the unemployment rate are confirmed, it will still persist at an unacceptable level of 17 million unemployed in the EU; notes that 25% of the workforce are under atypical types of contract (fixed-term, part-time, on-call, zero-hour, temporary agencies and freelance), 41% if the self-employed are taken into account, which shows how precarious labour conditions have now become in the EU;
rámutat, hogy 2000 óta a jövedelmi egyenlőtlenségek emelkedtek, a leggazdagabb 20% és a legszegényebb 20% közötti arány 4,5-szörösről 1-szorosra szökött fel; emlékeztet arra, hogy 2000 után az átlagos reális bérnövekedés az EU-ban 0,7%-ra csökkent, összehasonlítva az 1995–2000 közötti időszak 1,2%-os átlagos növekedésével; hangsúlyozza, hogy 2000 óta a munkavállalók termelékenységnövekedésük 33%-át adták át a munkáltatók felé;
Points out that income inequalities have risen since 2000, the ratio between the 20% richest and the 20% poorest increased from 4.5:1 to 4.8:1; recalls that after 2000 average real wage growth in the EU dropped to 0.7% in comparison with the 1.2% average growth of the period 1995-2000; stresses that since 2000 workers have transferred 33% of their productivity gains to employers;
komoly aggodalmát fejezi ki, hogy a szegénység által veszélyeztetettek aránya a 2000-es 15%-ról 17%-ra nőtt 2004-ben az EU-15-ben, ami majdnem 9 millió fős növekedést jelent az EU leggazdagabb országaiban; rámutat, hogy az EU-ban hozzávetőlegesen 72 millió ember él a szegénységi küszöb alatt, és majdnem felüket a tartós szegénység veszélye fenyegeti, és elfogadhatatlanul magas a szegénységben élő gyerekek és idősek száma;
Notes with deep concern that at-risk-of-poverty rates have increased from 15% in 2000 to 17% in 2004 for EU-15, which means an increase of almost 9 million poor in the richer countries of the EU; points out that in the EU there are about 72 million people below the poverty line and almost half of them at risk of persistent poverty, with an unacceptably high number of poor being children and elderly people;
A neoliberalizmus következményei – a jelenlegi gazdasági és monetáris politikákkal történő szakítás szükségessége
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
hangsúlyozza, hogy a 2000. márciusi Európai Tanács által meghatározott Lisszaboni Stratégia, – amelyet a legnagyobb európai munkavállalói szervezetek, például az UNICE és az ERT egyértelműen támogattak – az Európai Unió számára a legfőbb eszközként szolgált annak elősegítéséhez, hogy liberalizálják és privatizálják a közüzemeket és szolgáltatásokat, rugalmasabbá és alkalmazkodóbbá tegyék a munkaerőpiacokat, csökkentsék a béreket, valamint hogy a társadalombiztosítási szolgáltatások nagy részét, beleértve a nyugdíjakat és az egészségügyet megnyissák a magánérdekek számára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Lisszaboni Stratégia úgynevezett újjászületése még inkább hangsúlyozza a neoliberális tartalmat és rámutat, hogy ezt a tartalmat mindegyik tagállam konkrét nemzeti reformprogramokba ültette át kockára téve a szociális dimenziót és figyelmen kívül hagyva az EU különböző országaiban tapasztalható gazdasági, szociális és környezetvédelmi problémákat;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – which had the clear support of the major European employers' organisations, UNICE and ERT – has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health; regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 accentuates even more the neo-liberal content and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU;
hangsúlyozza, hogy a közösségi lisszaboni program és a nemzeti reformprogramok a felülvizsgált lisszaboni stratégia keretében arra szolgálnak, hogy valamennyi tagállamban nemzeti indoklással szolgáljanak ugyanazokra a strukturális reformokra és mozdítsák elő ezeket a reformokat, különös tekintettel a munkaerőpiacra és a szociális biztonságra, amelyeknek jelentős gazdasági és társadalmi eredményeik lesznek, amit tovább fokoznak az integrált iránymutatások és a Stabilitási és Növekedési Paktum; úgy véli, hogy ezek a reformok a munkavállalók, nyugdíjasok, közszolgáltatást igénybe vevők, valamint a fogyasztók jogait teszik kockára;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public-service users and consumers;
tudomásul veszi a Bizottság éves időközi jelentését, és sajnálatát fejezi ki azon elfogultság miatt, amelyet a Bizottság tanúsít az üzleti vállalkozások potenciáljának felszabadítására és a magánbefektetésekre irányuló alapvető prioritásai, különösen a következők tekintetében:
Notes the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, in particular by:
i. a társadalombiztosítás további privatizációja, a társadalmi juttatások csökkentése, valamint a hivatalos és az effektív nyugdíjkorhatár növelése indokolásának biztosítása,
(i) providing justification for further privatising social security, reducing social benefits and increasing the statutory and effective retirement age,
ii. a „rugalmas biztonság” és a „foglalkoztathatóság” új fogalmai révén a munkaerőpiac további rugalmasságának hangsúlyozása, összhangban a munkajogról szóló bizottsági zöld könyv ajánlásaival,
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’, in line with the recommendations of the Commission's Green Paper on Labour Law,
iii. a kutatás-fejlesztés és az oktatás hozzákötése a szabad piac változásaihoz, és ezáltal a tudás, az oktatás és a kutatás áruvá alakításának igazolása (bolognai folyamat),
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge, education and research (Bologna process),
iv. ragaszkodás az energiapiacok liberalizációjához, és átfogó prioritás biztosítása a szolgáltatások belső piaca kiteljesítése számára;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégiának nagyrészt nem sikerült elérnie kinyilvánított céljait, azaz a 3%-os átlagos gazdasági növekedést, a 20 millió új munkahely által létrejövő teljes foglalkoztatottságot és annak megvalósítását, hogy a kutatás-fejlesztésre fordított teljes kiadás elérje a Közösség GDP-jének 3%-át; megjegyzi, hogy a közösségi adatok szerint az átlagos gazdasági növekedés a célnak majdnem a fele volt, a létrejött munkahelyek a célnak körülbelül a negyedét tették ki (figyelmen kívül hagyva a létrejött munkahelyek minőségét, a munkaerő növekedését, és jelenlegi magas munkanélküliségi adatot) a kutatás-fejlesztésre fordított kiadások pedig a GDP 2%-a alatt, a 2000. évi szinten maradtak;
Stresses that the Lisbon Strategy has been largely unsuccessful in achieving its proclaimed goals of average economic growth of 3%, full employment by creating 20 million new jobs and achieving an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP; notes that, according to Commission data, the average economic growth has been almost half the target rate, the number of jobs created have been about a quarter of the target (without taking into account the quality of the jobs created, the growth of the labour force and the existing high unemployment figure) and R&D expenditure has been below 2% of GDP at the same level as in 2000;
hangsúlyozza, hogy a piacok liberalizálásának és a közüzemek privatizálásának jelenlegi folyamata nem hozott látható előnyöket sem az árakban, sem a szolgáltatások minőségében vagy a közkiadások csökkenésében; megjegyzi, hogy ezzel ellentétben a fogyasztók és közszolgáltatást igénybe vevők szervezetei áremelkedésekről, a szolgáltatások minőségének romlásáról és az élelmiszerárak növekedéséről számoltak be; megjegyzi továbbá, hogy a liberalizáció hozzájárult az érintett ágazatokon belül a munkahelyek megszűnéséhez és olyan magánmonopóliumok létrejöttéhez, amelyek veszélyeztetik a munkavállalók, a közszolgáltatások felhasználói és a fogyasztók jogait;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and public-service users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public-service users and consumers at risk;
úgy ítéli meg, hogy az EU monetáris és költségvetési politikája, amely a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban elsőrendű célkitűzésként az árstabilitást és a költségvetési konszolidációt jelöli meg, korlátozó jellegű; hangsúlyozza, hogy az euró felé történő nominális konvergencia negatív hatással volt a gazdasági és foglalkoztatási növekedésre, a társadalmi és gazdasági kohézióra, az EU-tagállamok közötti tényleges konvergenciára, valamint az állami befektetésekre, veszélyeztetve a pillanatnyi csekély gazdasági fellendülést és a munkanélküliség elleni harcot;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has been restrictive, with its overarching objective of price stability and budget consolidation in line with the Stability and Growth Pact; stresses that the process of nominal convergence towards the Euro and what followed has had a negative impact on economic and employment growth, on social and economic cohesion and real convergence between the Member States of the EU, on public investment, putting at risk the current meagre economic recovery and the fight against unemployment;
felhívja a figyelmet a munkavállalók, a fogyasztók és a közszolgáltatásokat igénybe vevő személyek mélyen gyökerező harcára és ellenállására a jelenleg folyamatban lévő liberalizáció, valamint a munkaerő-piaci és társadalombiztosítási reformok ellen, és felhívja az Európai Tanács tavaszi ülését, hogy vegye ezt figyelembe és következtetéseibe építse be a szakszervezetek, a fogyasztói szervezetek és a közszolgáltatásokat igénybe vevők szervezetei által benyújtott javaslatokat is;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and incorporate the proposals being put forward by trade unions, public-service users’ associations and consumer organisations;
sajnálatát fejezi ki a 2005. decemberi Európai Tanács által a 2007–2013-ra vonatkozó pénzügyi terv kapcsán elért megállapodás miatt, különösen a strukturális alapok csökkentése (az uniós GNI 0,41%-áról annak 0,37%-ára), valamint a szociális, környezetvédelmi, kutatási, kulturális és oktatási programok csökkentése miatt; sajnálja a nem ratifikált Európai Alkotmányban rögzített prioritásokkal összhangban a versenyre/versenyképességre, biztonságra és militarizációra irányuló célkitűzések megváltoztatását, különösen a lisszaboni célkitűzések finanszírozását célzó kohéziós politika összegének legalább kétharmadának elkülönítését; úgy ítéli meg, hogy az uniós GNI 1,045%-os átlagos kiadási szintje messze nem elegendő a kibővült EU-nak támasztott társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokkal való szembenézéshez és ezek kohéziós igényeinek kielégítéséhez;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes; regrets the shift of objectives in line with the priorities stated in the non-ratified 'European Constitution' on competition/competitiveness, security and militarisation, in particular the earmarking of at least 2/3 of the amounts of cohesion policy to finance the Lisbon objectives; considers that an average expenditure level 1.045% of EU GNI is far from sufficient to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
rámutat, hogy az EU-költségvetés csökkentése már a 2000–2006 közötti időszakra szóló pénzügyi tervben (Agenda 2000) elkezdődött, amikor is a saját források felső szintjét első alkalommal megtartották annak ellenére, hogy az EU 10 új országgal bővült, amelyekben az egy lakosra jutó jövedelem körülbelül az EU-szint 40%-a; sajnálja, hogy a 2007-es költségvetés, az 1997 óta elfogadott költségvetésekhez hasonlóan az uniós GNI közel 1%-ára, a pénzügyi terv felső szintje alá csökkenti az EU költségvetési kiadásainak szintjét; emlékeztet, hogy az USA szövetségi költségvetése GNI-jének körülbelül 18–20%-a, és több közgazdász már rámutatott, hogy az EU költségvetésének kétszer-négyszer magasabbnak kellene lennie ahhoz, hogy érdemlegesen hozzájárulhasson az EU-n belüli beruházáshoz és újraelosztáshoz;
Points out that the reduction in the weight of the EU budget, as already started in the last financial perspectives for 2000-2006 (Agenda 2000), where the own resource ceiling was maintained for the first time in spite of the enlargement to 10 new countries with an income per inhabitant of about 40% of the EU level; regrets that the 2007 budget has followed the same trend as the budgets since 1997 of reducing the level of EU budget expenditure to a value near 1% of EU GNI and below the ceilings of the financial perspectives; recalls that the US federal budget is about 18/20% of its GNI and that various economists point to levels two- and fourfold higher for the EU budget if it is to make a meaningful contribution to investment and redistribution inside the EU;
Új stratégia, új út Európának – teljes foglalkoztatottság, megfelelő munka, a megélhetéshez elegendő jövedelem, társadalmi és gazdasági kohézió, valamint szociális védelem mindenki számára
A new strategy, a new path for Europe - full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all
úgy ítéli meg, hogy szakítani kell a jelenlegi EU-politikákkal, ha valóban meg akarjuk oldani a gazdaságilag fenntartható növekedéshez, a munkanélküliséghez, a szegénységhez, a társadalmi kirekesztéshez és a jövedelmi egyenlőtlenségekhez kapcsolódó problémákat; hangsúlyozza, hogy új stratégia szükséges egy új út kijelöléséhez Európa számára, ami teljes foglalkoztatottságot, megfelelő munkát, a megélhetéshez elegendő jövedelmet, társadalmi és gazdasági kohéziót, valamint mindenki számára szociális védelmet biztosít, és a legmagasabb életszínvonalat garantálja; egy út, amely egyrészt figyelembe veszi a tagállamok, különösen a legfejletlenebbek fejlődési szükségleteit, másrészt előmozdítja a tényleges konvergenciát hozzájárulván a tagállamok közötti fejlődési különbségek és a gazdasági, társadalmi és regionális téren fennálló egyenlőtlenségek csökkentéséhez;
Considers that a break is needed with current EU polices if we wish effectively to address the problems of sustainable economic growth, unemployment, poverty, social exclusion and (income) inequalities; stresses that a new strategy is needed to set a new path for Europe, a path of full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all that guarantees the highest living standards; a path that pays heed to the development needs of each Member State, in particular the less developed, that promotes real convergence and helps reduce the development gap between Member States and existing economic, social and regional disparities;
úgy véli, hogy az EU-nak politikai napirendje prioritásának kell tekintenie a jólétteremtés (megnövekedett termelékenység), az újraelosztás (a jövedelemegyenlőtlenségek elleni harc) és a kirekesztés (a munkanélküliség elleni harc) kérdéskörét; megjegyzi, hogy mindezen kérdések központi eleme a munka;
Considers that the EU must place at the top of its political agenda the questions of wealth creation (increased productivity), redistribution (the fight against income inequalities) and exclusion (the fight against unemployment); notes the key role of 'work' in addressing all these questions;
kéri ezért a lisszaboni stratégiának egy, a fenti alapelveken alapuló „európai szolidaritási és fenntartható fejlődési stratégiával” történő felváltását, amely új gazdasági, szociális és környezetvédelmi politikákat tartalmaz és ösztönzi a befektetést a következőkbe:
Calls, therefore, for the Lisbon Strategy to be replaced by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ based on the abovementioned principles, with a new set of economic, social and environmental policies that encourages investment:
i. a munka minőségébe annak szempontjából (fizetések, stabilitás, munkakörülmények és képzés) és a képzettségek fejlesztésébe, magasan képzett és szakértő munkaerő létrehozása érdekében,
(i) in the quality of work in all its aspects (wages, stability, working conditions and training) and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and skilled workforce,
ii. az alapvető és az ipart támogató infrastruktúrába,
(ii) in basic and industry-supportive infrastructure,
iii. a közszolgáltatásokba, azok minőségének javítása érdekében,
(iii) in public services, in order to improve their quality,
iv. erős kohéziós politikába, a szociális és gazdasági kohézió előmozdítása érdekében,
(iv) in a strong cohesion policy, in order to promote social and economic cohesion,
v. a környezetvédelembe és a környezetbarát technológiákba,
(v) in the protection of the environment and in eco-technologies,
vi. a munkavédelmi, szociális, környezetvédelmi és biztonsági előírásokba a legmagasabb színvonalú előírások teljesítésére irányuló harmonizáció elérése érdekében,
(vi) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
vii. a szociális gazdaságba,
(vii) in the social economy,
viii. a szociális védelembe, a szegénység megszüntetése és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében,
(viii) in social protection, in order to eradicate poverty and fight against social exclusion,
ix. az (állami) kutatásba és innovációba, a mindenki számára elérhető előnyök érdekében,
(ix) in (public) research and innovation, in order to guarantee its benefits to all,
x. a kultúra és a civil részvétel előmozdításába,
(x) in the promotion of culture and civil participation,
xi. a gazdaság anyagfüggőségének fokozatos csökkentésébe;
(xi) in the progressive ‘ dematerialisation ’ of the economy;
hangsúlyozza, hogy ennek az új uniós stratégiának olyan makrogazdasági keretre van szüksége, amely támogatja a fenntartható fejlődést, a progresszív fizetéseken nyugvó, fokozottan környezetbarát belső keresletet, a teljes foglalkoztatottságt a jogok figyelembevételével, valamint a társadalmi és gazdasági kohéziót; ebben az összefüggésben olyan, a növekedést és a foglalkoztatást támogató monetáris és költségvetési politikát sürget, amely az EU és tagállamai számára kombinált, rugalmas és összehangolt, a következőkre alapuló bővítő költségvetési politikához vezet:
Stresses that this new strategy for the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand based on progressive wages, full employment with rights and social and economic cohesion; asks, in this context, for growth- and employment-supportive monetary and fiscal policies that lead to a combined, flexible and coordinated expansionary fiscal policy for the EU and its Member States, based on:
i. a monetáris politika EKB és intézményi reformja általi enyhítése, amely a demokratikus elszámoltathatóságon, a politikai ellenőrzésen, valamint gazdasági és társadalmi vonatkozásokon alapul, a specifikus növekedési és foglalkoztatási célokra van hangolva, és amelyet az árstabilitásra irányuló átfogó céljában végrehajtott változtatással párhuzamosan kell bevezetni,
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB and its institutional reform, based on democratic accountability, political control and economic and social concerns, translated in specific growth and employment-targeting to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
ii. a stabilitási és növekedési paktum visszavonása, egy foglalkoztatási és növekedési paktummal egy időben, amely elősegíti az állami befektetést, javítja a hatékonyságot és különleges gazdasági, szociális és környezetvédelmi feltételeket szab, amelyek megfelelnek minden tagállam különleges szükségleteinek, különösen azoknak, amelyek a munkanélküliség csökkentésére irányulnak.
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact in parallel with the establishment of an Employment and Growth Pact which will foster public investment, improve efficiency and set specific economic, social and environment criteria tailor-made to the particular needs of each Member State, in particular targeting unemployment reduction,