natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mivel Stern-jelentés becslése szerint a cselekvés elmaradásából eredő gazdasági, társadalmi és egészségügyi költségek a világ GDP-jének évi 5–20%-át teszik ki; mivel az UNFCCC és az Európai Bizottság szerint egy eredményes éghajlati politika költségei az éves globális GDP-növekedést a várható növekedésnek csak egy töredékével, 0,12–0,19%-kal csökkentenék, nem számítva a kapcsolódó környezetvédelmi és egészségügyi előnyöket vagy az energiabiztonság javulását;
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0.12 and 0.19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
mivel mind az IPCC-jelentés, mind a Stern-jelentés megerősíti, hogy a fejlődő országokat különösen veszélyezteti az éghajlatváltozás a nagyobb kitettségük és sebezhetőségük miatt; mivel az emberek által előidézett éghajlatváltozás a mezőgazdaságra és a hidrológiai rendszerekre, az erdőkre, a halászatra, az egészségügyi és gazdasági infrastruktúrára gyakorolt káros hatásokat fog eredményezni, és mivel ezek a hatások növelni fogják a szegénységet, és súlyosan veszélyeztetni fogják a millenniumi fejlesztési célok elérését,
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
mivel a Világbank becslése szerint évente 10–40 milliárd USA-dollárra lesz szükség a legszegényebb országok „éghajlatbiztos” fejlődéséhez, és mivel az erre szánt kiigazítási alapokhoz való hozzájárulások az előrejelzések szerint eddig mindössze évente 150–300 millió dollárt tesznek ki,
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between $150 and $300 million per year,
mivel az energiatakarékos, forráshatékony, megújuló és kis kibocsátású technológiák további fejlesztésébe és alkalmazásába történő gyors beruházáshoz szükséges ösztönzők biztosítása érdekében kötelező érvényű kibocsátáscsökkentési célokat kell kijelölni,
whereas binding emission reduction targets need to be mapped out to provide necessary incentives for rapid investment in the further development and deployment of energy-saving, resource-efficient, renewable and low-emission technologies,
mivel a kibocsátáscsökkentés hosszú távú céljaira vonatkozó, széles körű nemzetközi megállapodás elengedhetetlenül fontos az üvegházhatást okozó gázok alacsony kibocsátásával járó technológiákra vonatkozó beruházási biztonság nyújtása, valamint az energiahatékonyság biztosítása, és a nem kompatibilis energetikai infrastruktúrába történő beruházások elkerülése érdekében,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emissions reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
sürgeti az Európai Uniót, hogy erősítse meg vezető szerepét, és törekedjen konkrét együttműködésre a Baliban tartandó éghajlatváltozási konferencián és azon túl, továbbá törekedjen arra, hogy az ülésen megállapodás szülessen a 2012 utáni időszakra kialakítandó nemzetközi éghajlat-változási megállapodás – amely összhangban áll azzal a céllal, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyítva a felmelegedést +2 Celsius-fokra kell csökkenteni – realisztikus kereteinek kialakításához szükséges tárgyalási megbízásról; úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió azáltal bizonyíthatja vezető szerepét, hogy számos kormányfőt küld Baliba, ami egyszersmind egyértelművé tenné, hogy az éghajlatváltozás sokrétű probléma, amelyet nem csak a környezetvédelmi minisztereknek kell megvitatniuk;
Urges the European Union to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial times; considers that the European Union can assert its leading role by sending a number of heads of government to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should not only be debated by environment ministers;
úgy véli, hogy a jövőbeli rendszernek az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv kulcsfontosságú elveire és mechanizmusaira kell építenie figyelembe véve a közös, ugyanakkor differenciált felelősségeket; úgy gondolja, hogy a Bali-mandátumnak az alábbi elemeken kell alapulnia:
Considers that a future regime should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol taking into account common but differentiated responsibilities; deems that the Bali mandate should be based on the following elements:
– hosszú távú célkitűzés az általános felmelegedés növekedésének az iparosodás előtti szint 2 Celsius-fok alá történő csökkentésére, ami az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 2050-re legalább 50%-kal történő csökkentését jelenti az 1990-es szinthez képest,
– a long-term goal of limiting average global temperature increase to below 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
– kötelező érvényű célkitűzések az összes iparosodott ország számára,
– binding targets for all industrialised countries,
– a kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítésekben való szélesebb körű részvétel, különösen a feltörekvő gazdaságú országok által igazságos és arányos célkitűzések révén,
– broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
– felső határérték megállapítására és kereskedelemre irányuló globális rendszer,
– global 'cap and trade' system,
– az alkalmazkodásra irányuló megerősített pénzügyi mechanizmusok, különös tekintettel a vízkészletekre,
– strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
– hatékony ösztönzők, beleértve adott esetben a piaci alapú eszközöket, az erdőirtás és a terület-felhasználásból adódó kibocsátások elkerülésére, beleértve a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatását,
– effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
– pénzügyi és egyéb eszközök a tiszta fejlesztés, technológiaátadás és -fejlesztés érdekében,
– financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
– megállapodás legkésőbb 2009-re;
– agreement by 2009 at the latest;
hangsúlyozza, hogy az erőforrások fenntartható felhasználására és a kibocsátáscsökkentésre vonatkozó célkitűzéseknek hosszú távú célon kell alapulniuk; úgy véli, hogy jelenlegi tudásunk alapján elsőrendű fontosságú, hogy a globális kibocsátási csúcs az elkövetkező tíz éven belül tetőzzön, a légköri széndioxid-koncentráció 450 ppm alatt maradjon, és hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása tovább csökkenjen a természetes széndioxid-elnyelők felszívó képessége által fenntartható szintre;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which is sustained by the absorption capacity of natural sinks;
kéri, hogy fordítsanak kellő figyelmet a tudományos közösség azon figyelmeztetéseire, amelyek szerint a globális felmelegedés 2°C-ra való csökkentése mint nehéz feladat önmagában nem minősül biztonsági normának, mivel továbbra is rendkívül súlyos hatásokat és következményeket von maga után;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
emlékeztet arra, hogy az iparosodott országoknak – a Kiotói Jegyzőkönyvet eddig még nem ratifikáló országokat is beleértve – vezető szerepet kell játszaniuk az éghajlatváltozás világszintű megfékezésében, és el kell kötelezniük magukat, hogy kibocsátásukat 1990-hez képest 2020-ra legalább 30%-kal, illetve 2050-re 60-80%-kal csökkentik; úgy gondolja, hogy a jövőbeli rendszernek 2050-ig ki kellene jelölnie az utat, összhangban a hosszú távú céllal, és ötéves időközönként kellene teljesítenie a közbeeső célkitűzéseket, aminek során és a kötelező érvényű célkitűzéseket a legfrissebb tudományos ismeretekre alapozva kell rögzíteni és felülvizsgálni;
Recalls that industrialised countries , including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
ennek kapcsán üdvözli az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésén elfogadott uniós célkitűzést, amely szerint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az 1990-es szinthez képest 2020-ra 30%-kal kell csökkenteni, feltéve hogy a többi fejlett ország hasonló kibocsátáscsökkentés mellett kötelezi el magát, és hogy a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok is hozzájárulnak a csökkentéshez felelősségükhöz és képességeikhez mérten, továbbá elismeri az EU által elfogadott azon kötelezettséget, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az 1990-es szinthez képest 2020-ra legalább 20%-kal csökkentsék attól függetlenül, hogy a 2012 utáni időszakra születik-e globális megállapodás;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the European Council meeting of 8-9 March 2007 for greenhouse gas emissions to be reduced by 30% from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
hangsúlyozza, hogy a CO2-kibocsátás érzékelhető csökkentése csak nemzetközi szinten érhető el, az iparosodott országok fő kibocsátóinak bevonásával és az újonnan iparosodott országok részvételének biztosításával;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can be achieved only on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
úgy véli, hogy a fejlődő országoknak kibocsátási határértékeket kellene elfogadniuk fejlődési szakaszuknak, egy főre eső kibocsátásuknak, kibocsátáscsökkentési potenciáljuknak, valamint műszaki és pénzügyi képességeiknek megfelelően;
Considers that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their development stage, their per capita emissions, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;
úgy véli, hogy az EU-nak és más iparosodott országoknak társfinanszírozás – többek között hivatalos fejlesztéstámogatás (ODA) – és kapacitásépítési intézkedések révén támogatniuk kellene a fejlődő országokat a fenntartható és hatékony technológiák kialakításában annak érdekében, hogy közülük a gazdaságilag fejlettebbek legkésőbb 2020-ig elkezdhessék a kibocsátás, illetve a szénintenzitás csökkentését;
Considers that the EU and other industrialised nations shoud assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Aid (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon their development permits, at the latest by 2020;
hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a harmadik országoknak nyújtott fejlesztési segélyekre irányuló valamennyi EU-projekt tartsa tiszteletben és kövesse a helyes környezetvédelmi politika alapelveit;
Emphasises the importance of respecting and adhering to the principles of sound environmental policy in all EU projects of development aid to third countries;
úgy véli, hogy szükséges azon megoldások ösztönzése is, amelyek lehetővé teszik az üvegházhatást okozó gázok 2020-ra 30%-kal való csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítését;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing greenhouse gases by 30% by 2020;
aggodalmát fejezi ki a trópusi erdők kiirtásának gyors üteme miatt, ami világszinten az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20%-áért felelős, valamint a természetes szén-dioxid-elnyelők globális felszívó képességére és a biológiai sokféleségre, továbbá a szegény közösségek megélhetésére kifejtett negatív hatás miatt, és ezért kéri, hogy az efféle ösztönzőket Európában és világszerte hatékonyabban integrálják az adományozók által nyújtott segélyek kiosztási folyamatába;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global greenhouse gas emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
úgy véli, hogy létfontosságú lesz stratégiai partnerséget kialakítani a trópusi erdők kiirtásában leginkább érintett országokkal; meggyőződése, hogy az erdőirtás elkerülésére létrehozott, teljesítményen alapuló ösztönzőknek a jövőbeli éghajlat-változási rendszer részét kell majd képeznie;
Considers that it will be vital to create a strategic partnership with the countries most concerned by tropical deforestation; strongly believes that performance-based incentives for avoidance of deforestation need to be part of the future climate regime;
úgy véli, hogy ezen ösztönzőket országspecifikus mércékhez kell igazítani (a korai fellépések figyelembevételével), illetve ökológiai kritériumoknak, fenntarthatósági szabályoknak és a felelősségteljes kormányzás garanciáinak kell kísérnie őket; fenntartja, hogy az elnyelőkhöz nyújtott hitelek ideiglenes jellege azt jelenti, hogy állandóságukért az országoknak kell felelniük, amikor a kötelező célkitűzések teljesítése érdekében használják őket;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied with ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means states must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
úgy véli, hogy a közös célok eléréséhez szükséges a biológiai sokféleségre, az elsivatagosodásra és az éghajlatváltozásra vonatkozó főbb ENSZ-politikák és a kapcsolódó, az egyezményben részes felek folyamatban lévő nemzetközi konferenciáinak hatékony összehangolása; ezért hangsúlyozza, hogy a javasolt enyhítő és alkalmazkodási intézkedések végrehajtása során összehangolásuk és hatékonyságuk érdekében mindennemű ellentmondást el kell kerülni;
Considers that the main UN policies on bio-diversity, desertification and climate change and the related international ongoing Conferences of Parties need effective coordination in order to achieve common goals; stresses the need, therefore, to avoid any contradiction in implementing the proposed mitigation and adaptation measures in order to ensure coordination and efficiency among them;
szükségesnek látja a bioüzemanyagokkal kapcsolatos nemzetközi keretmegállapodást és tanúsítási rendszert, amelynek célja a többek között az erdők kiirtásából és a tőzeglápok felégetéséből eredő káros környezeti hatások és a rendkívül magas CO2-kibocsátás megelőzése; ennek kapcsán szükségesnek tartja a második generációs bioüzemanyagok kutatását, fejlesztését és előmozdítását;
Regards an international framework agreement and a certification system for biofuels as necessary, with the aim of preventing adverse effects on the environment and excessively high CO2 emissions, stemming, for example, from deforestation and the burning of peat bogs; in this connection, considers research, development and promotion of second-generation biofuels to be necessary;
hangsúlyozza az iparosodott országok azon erkölcsi kötelezettségét, hogy az alacsony jövedelmű, sérülékeny országoknak kiszámítható és következetes módon nyújtsanak fokozott pénzügyi és kapacitásépítési támogatást a kockázatcsökkentésre és az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásra; kéri különösen az UNFCCC keretében már meglévő alapok – így a kiigazítási alap, a legkevésbé fejlett országok (LDC) alapja, a rendkívüli éghajlat-változási alap (SCCF) és a globális környezetvédelmi eszköz (GEF) – kiigazításával kapcsolatos stratégiai prioritás (SPA) megerősítését;
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the LDC Fund, the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF Strategic Priority on Adaptation (SPA);
megerősíti támogatását a tiszta fejlesztési mechanizmusok folytatólagos használatát, mint az éghajlatbarát technológiák előmozdításának eszközét illetően; hangsúlyozza, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus 2012 utáni folytatásának és továbbfejlesztésének feltételeit a lehető leghamarabb meg kell teremteni; kiemeli, hogy a hatékonyságot szigorúbb fenntarthatósági kritériumok, jobb kormányzás, egyszerűsített adminisztratív eljárások, valamint az ágazati tiszta fejlesztési mechanizmus felé történő lehetséges elmozdulás révén kell javítani; hangsúlyozza azonban, hogy különálló mechanizmusként ez csak ideiglenes megoldásnak tekinthető, és továbbra is a kvóták igazságos és arányos elosztásán alapuló globális szénkibocsátás-korlátozást kell célként kitűzni; fenntartja a Kiotói Jegyzőkönyvben elfogadott elveket, amelyek szerint a hazai csökkentéseket a rugalmas mechanizmusok alkalmazásának ki kell egészítenie;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions for the continuation and further development of the CDM beyond 2012 should be created as soon as possible; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Kibocsátáskereskedelmi Rendszer felülvizsgálata során a tiszta fejlesztési mechanizmus javítása érdekében kezdeményezze az erdősítési és visszaerdősítési projektekhez, valamint a fenntartható erdőgazdálkodási projektekhez nyújtott kibocsátási hitelek értékelésének módosítását;
Calls on the Commission, when revising the European Emissions Trading Scheme, in order to improve the Clean Development Mechanism (CDM), to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
ismételten sürgeti, hogy a légi és a tengeri közlekedési kibocsátásokat foglalják bele az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalásokba a 2012 utáni időszakban, és megújult erőfeszítéseket szorgalmaz a kerozinadó uniós és globális szintű bevezetésére;
Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international greenhouse gas reduction commitments for the post-2012 period and calls for renewed efforts to introduce kerosene taxes at EU and global level;
aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Föld erőforrásainak egyre nagyobb arányát fordítják állattenyésztésre; emlékeztet a FAO 2006. novemberi „Az állatenyésztés hosszú árnyéka” című jelentésére, amelynek becslése szerint a húsipar és az állattenyésztés a világ üvegházhatásúgáz-kibocsátásának 18%-áért felelős; hangsúlyozza, hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi éghajlat-változási megállapodásba bele kell foglalni a fenntartható állattenyésztés kereteit;
Is concerned that a growing proportion of the earth's resources are used for livestock raising; recalls the FAO report 'Livestock's Long Shadow' from November 2006, which estimates that the meat industry and livestock raising account for 18% of the world's total GHG emissions; stresses the need for an international post-2012 climate agreement to include a framework for sustainable livestock production;
javasolja felülvizsgálni, hogy a világszerte évi 60 millió tonna metánt kibocsátó szeméttelepek milyen mértékben számolhatók fel és hasznosíthatók energia-előállításra az üvegházhatás és az embereket fenyegető veszélyek mérséklése érdekében;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per annum worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
elismeri azokat a lehetőségeket, amelyeket az éghajlatváltozás elleni küzdelem nyújt a technológiai fejlesztéseknek és a fenntarthatóbb társadalmak megteremtésének előmozdatása révén; mivel a gazdaság szén-dioxid-mentesítését szolgáló politikák számos technológiai területen jelentős üzleti lehetőségeket rejtenek, mint pl. az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások, a technológiák megosztása, a szén-dioxid kivonása és tárolása stb. terén; további erőfeszítéseket kér a tagállamoktól ezen beruházások elősegítése és a tiszta technológiák kutatását előmozdító adójellegű ösztönzők biztosítása érdekében;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; whereas policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, CCS etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;