natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Y. mivel a minimáljövedelem-rendszerek bevezetése és megszilárdítása a szegénység felszámolásának lényeges és hatékony módja, amelynek eszköze a társadalmi integráció és a munkaerőpiachoz való hozzáférés előmozdítása, valamint az emberek méltóságteljes életének lehetővé tétele,
Y. whereas introducing and strengthening minimum income schemes is an important and effective way to overcome poverty by supporting social integration and access to the labour market and allowing people to have a decent living,
Z. mivel a minimáljövedelem-rendszerek fontos eszközt jelentenek abban, hogy biztonságot teremtsünk azon emberek számára, akiknek szembe kell nézniük a társadalmi kirekesztettség és a munkanélküliség következményeivel, valamint hogy támogassuk a munkaerőpiachoz való hozzáférést, mivel az ilyen minimáljövedelem-rendszerek fontos szerepet játszanak a javak újraelosztásában és a szolidaritás és társadalmi igazságosság biztosításában, valamint – különösen válság idején – anticiklikus szerepet játszanak azáltal, hogy pótlólagos erőforrásokat biztosítanak a belső piaci kereslet és fogyasztás erősítéséhez,
Z. whereas minimum income schemes are an important tool in order to ensure security for people needing to overcome the consequences of social exclusion and unemployment and support access to the labour market; whereas such minimum income schemes play a relevant role in redistributing wealth and ensuring solidarity and social justice and, especially in times of crisis, they play a counter-cyclical role by providing additional resources to strengthen demand and consumption in the internal market,
AA. mivel az EU lakosságának a szegénységgel szembeni viselkedését vizsgáló friss Eurobarometer-felmérés szerint a túlnyomó többség (73%) úgy véli, hogy országában a szegénység egyre terjedő probléma, 89% azonnali, a megfékezést szolgáló cselekvést követel a kormányától, és 74% várja, hogy az EU fontos szerepet tölt majd be ezen a téren,
AA. whereas, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context,
AB. mivel a gazdasági válság szociális téren tapasztalt fájdalmas hatásai következtében az elmúlt két évben 6 millió európai polgár vesztette el munkahelyét,
AB. having regard to the painful social effects of the economic crisis, which has caused over 6 million European citizens to lose their jobs in the last two years,
AC. mivel a gazdasági és szociális válság komoly méreteket öltött, és hatására a szegénység, valamint a társadalmi kirekesztés fokozódik, amit a munkanélküliség növekedése (a 2008 eleji 6,7%-ról a 2009 végi 9,5%-ra) és a minden harmadik munkanélkülit érintő – a kevésbé fejlett gazdasággal rendelkező országokban még ennél is súlyosabb – hosszú távú munkanélküliség kísér,
AC. having regard to the gravity of the economic and social crisis and its impact in terms of growing poverty and exclusion and rising unemployment (from 6.7% at the beginning of 2008 to 9.5% at the end of 2009), with one-third of the jobless being affected by long-term unemployment, a situation that is worse in the more economically vulnerable Member States,
AD. mivel a Tanács és a Bizottság, valamint olyan nemzetközi szervezetek, mint az IMF arra köteleznek egyes tagállamokat, hogy belátható időn belül mérsékeljék a válság következtében fokozódó költségvetési hiányt, továbbá csökkentsék kiadásaikat – többek között a szociális kiadásokat is –, ami meggyengíti a szociális államot és elmélyíti a szegénységet,
AD. whereas certain Member States are under pressure from the Council and Commission and from international bodies such as the IMF to undertake the short-term reduction of their budget deficits, which have been worsened by the crisis, and to make cuts in spending, including social expenditure, thus undermining the welfare state and exacerbating poverty,
AE. mivel az egyes tagállamokban fokozódnak a társadalmi egyenlőtlenségek, amelyek a jövedelmek és a gazdagság elosztásában megnyilvánuló gazdasági egyenlőtlenségből, a szociális bizonytalansággal kísért munkaerő-piaci egyenlőtlenségekből, az olyan állami társadalmi funkciókhoz, mint a társadalombiztosítás, egészségügy, oktatás, igazságszolgáltatás stb. való egyenlőtlen hozzáférésből fakadnak,
AE. having regard to increasing social inequality in certain Member States, the result above all of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity, and unequal access to the social functions of the state such as welfare, health, education, the legal system, etc,
AF. mivel sor került az európai szociális integrációs politika, nevezetesen a Lisszaboni Stratégia keretében a 2000-es évek elején elfogadott célkitűzések és az azokhoz kapcsolódó európai program, a koordináció nyílt módszerének és a nemzeti cselekvési tervekben elérendő közös célok bevezetésére,
AF. having regard to the application of the EU's policy for social inclusion, and in particular the objectives and European programme adopted under the Lisbon strategy at the beginning of the 2000 decade, with the implementation of the open method of coordination and the common objectives to be achieved under the national action plans,
AG. mivel az Európai Unió tagállamaiban különböző okok miatt általában nagyon sokan védtelenek, ami a társadalmi beilleszkedésüket elősegítő intézkedéseket sürget,
AG. whereas most of the Member States now have large numbers of homeless, thanks to diverse factors, and this calls for specific measures with a view to those people's social integration,
9. felhívja a figyelmet a szegénység és a társadalmi kirekesztettség többdimenziós természetére, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák a társadalmi célkitűzések érvényesítését, valamint a dimenzió és a makrogazdasági politikák társadalmi fenntarthatóságának jelentőségét; úgy véli, hogy a társadalmi célkitűzéseknek integráns részét kell képezniük mind a válságból való kilábalás stratégiájának és az Európa 2020 stratégiának, mind a társadalmi, gazdasági és területi kohéziónak, ami magában foglal egy horizontális társadalmi iránymutatást és egy hatékony társadalmi hatásvizsgálatot is, amely biztosítja a prioritások és a politikák, mint például a monetáris politikák, a munkaerő-piaci politikák, a versenypolitikák, a szociális politikák és a makrogazdasági politikák, köztük a stabilitási és növekedési paktum, a versenypolitikák, a belső piaci, a költségvetési és pénzügyi politikák újrafogalmazását; az a véleménye, hogy e politikáknak nem szabad akadályozniuk a társadalmi kohéziót, és biztosítaniuk kell az ezzel kapcsolatos intézkedések végrehajtását, valamint az esélyegyenlőség előmozdítását a válságból való tartós kilábalás biztosítása, a költségvetési konszolidációhoz való visszatérés és azoknak a reformoknak a végrehajtása érdekében, amelyekre a gazdaságnak a növekedés és munkahelyteremtés útjára való visszatéréshez van szüksége; felhív az erre a legjobban rászoruló államok gyakorlati támogatását megfelelő mechanizmusok révén biztosító politikák kidolgozására;
Stresses the multidimensional nature of poverty and social exclusion, and highlights the need to ensure the mainstreaming of social objectives and the importance of the social dimension and the social sustainability of macroeconomic policies; points out that social objectives must be an integral part of the crisis exit strategy and of the Europe 2020 strategy and economic, social and territorial cohesion, and that this means ensuring a cross-cutting social guideline and effective social impact assessment which ensure the redefinition of priorities and policies such as monetary, labour, social and macro-economic policies, including the stability and growth pact, competition policies, internal market policies, and budgetary and fiscal policies; points out that those policies must not hinder social cohesion and must ensure the implementation of the relevant measures and the promotion of equal opportunities with the aim of finding a stable way out of the crisis, ensuring a return to fiscal consolidation and undertaking the reforms the economy needs for a return to growth and job creation; calls for the adoption of effective policies to support those Member States whose need is greatest, through the appropriate mechanisms;
21. úgy véli, hogy a Bizottságnak az egyes tagállamokban fel kellene mérnie egy európai szinten létrehozandó minimáljövedelemre vonatkozó jogalkotási kezdeményezés hatását; különösen javasolja, hogy az érintett tagállambeli megfelelő minimáljövedelem, illetve minimálbér közötti eltérés, valamint annak munkaerőpiacra való belépésre kifejtett hatásai képezzék e tanulmány tárgyát;
Takes the view that the Commission should study the impact which a legislative proposal it might submit concerning the introduction of an adequate minimum income at European level would have in each Member State; suggests, in particular, that any such study should examine the difference between the adequate minimum income and the minimum wage in the Member State concerned and the implications for jobseekers of the introduction of an adequate minimum income;
23. hangsúlyozza, hogy a minimáljövedelem-rendszerekkel kapcsolatos beruházások a szegénység megelőzésének és csökkentésének fő elemét képezik; hangsúlyozza, hogy a minimáljövedelem-rendszereket még válság idején sem szabad költségtényezőnek tekinteni, ehelyett a válság elleni küzdelem alapvető elemeként kell értékelni; hangsúlyozza, hogy a szegénység leküzdését célzó korai beruházások jelentős megtérüléssel járnak a hosszú távú társadalmi költségek csökkenése révén;
Stresses that investment in minimum income schemes constitutes a key element in the prevention and reduction of poverty, that even in times of crisis, minimum income schemes should not be regarded as a cost factor but as a core element in combating the crisis, and that early investments to combat poverty bring a major return in reducing long-term costs for society;
27. megjegyzi, hogy az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében a Bizottság javasolja, hogy rögzítsenek az EU számára öt nagy célkitűzést, többek között azt, hogy 20 millióval csökkentsék a szegénység kockázatának kitett lakosok számát; emlékeztet arra, hogy ez a célkitűzés meghátrálást jelent a lisszaboni stratégia eredeti ambiciózus törekvéseihez képest, amelyeket sajnos nem lehetett elérni (a szegénység felszámolása); úgy véli, hogy a szegénységet és a társadalmi kirekesztést hiteles, konkrét és kötelező erejű intézkedésekkel kell felszámolni; úgy véli, hogy ez a célkitűzés túl visszafogott és a szegénységmentes Európa célját nem szabad feladni; úgy véli, hogy e célból megfelelő intézkedéseket kell hozni és az abszolút számértékben meghatározott célkitűzés mellett fel kell állítani a szegénység tagállamonkénti csökkentésének célkitűzését, hogy ezáltal ösztönözzék a tagállamokat e cél megvalósításában való közreműködésre, és hogy e célkitűzést a helyes intézkedésekkel hitelessé tegyék, különösen a rászorulókat támogató politikák hatékonyságát illetően; úgy véli, hogy ezt a célkitűzést konkrét és helyes intézkedésekkel, főként pedig minden uniós tagállamban minimáljövedelem-rendszerek bevezetésével kell elérni;
Notes that, in its communication entitled ‘Europe 2020: a strategy for a smart, sustainable and inclusive growth’, the Commission proposes setting five headline targets for the EU, one of which is to reduce the number of people at risk of poverty by 20 million; points out that this target falls short of the initial ambitions of the Lisbon Strategy (to overcome poverty), which, regrettably, have not been achieved; believes that poverty and social exclusion must be eradicated by credible, concrete and binding measures; believes that this target is too low and that the objective of a poverty-free Europe must not be abandoned; takes the view that, in order to achieve this goal, appropriate measures should be taken and this absolute target should be combined with a target for reducing poverty in each Member State, in order to encourage every Member State to contribute to the task of achieving it, and should be made more credible with appropriate measures, particularly as regards the effectiveness of policies targeting those in need; believes that this target should be achieved through concrete and appropriate measures, in particular through the introduction of minimum income schemes by all EU Member States;
29. felszólítja a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiának a szegénység kezelésére irányuló elsődleges célkitűzése a laekeni európai tanács által 2001 decemberében elfogadott relatív szegénységi mutatón alapuljon (az átlagjövedelem 60%-a), mert ez a mutató minden egyes tagállam vonatkozásában meghatározza a szegénység valódi szintjét, lévén a szegénység viszonylagos feltételként való értelmezését tükrözi;
Calls on the Council and the Member States to base the Europe 2020 strategy headline target to tackle poverty on the relative poverty indicator (60% of the median income threshold), as endorsed by the Laeken European Council in December 2001, because this indicator sets the reality of poverty within the context of each Member State, since it reflects an understanding of poverty as a relative condition;
31. úgy véli, hogy a munkanélküliek helyzete különös figyelmet érdemel, és 2015-ig történő teljes társadalmi integrációjuk kiegészítő intézkedéseket tesz szükségessé a tagállamok vagy az Európai Bizottság részéről, ami magában foglalja az összehasonlítható adatok és megbízható statisztikák gyűjtését közösségi szinten, ezek éves közzétételét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló nemzeti és közösségi stratégiákban elért eredményekkel és előrelépésekkel együtt;
Believes that particular attention and additional measures are needed for the homeless on the part of both the Member States and the Commission, with a view to their full integration into society by 2015, which will require collecting comparable data and reliable statistics at Community level, as well as their annual publication, together with an account of the progress achieved and the objectives defined in the respective national and Community strategies for fighting poverty and social exclusion;
– a minimáljövedelem-rendszer jogosultsági és hozzáférhetőségi feltételeire vonatkozó közös előírások és mutatók megállapítása,
- setting common standards and indicators on the eligibility and accessibility conditions for the minimum income schemes,
– annak meghatározását szolgáló értékelési kritériumok rögzítése, hogy mely intézményi és terület szint – beleértve a szociális partnereket és az érdekelt feleket – alkalmasabb a minimáljövedelem-rendszerek intézkedéseinek végrehajtására,
- setting criteria to evaluate which institutional and territorial levels - including the involvement of social partners and relevant stakeholders - could be most appropriate to implement the minimum income scheme measures,
– a szegénység elleni politika eredményeinek, következményeinek és hatékonyságának értékelésére szolgáló közös mutatók és referenciaértékek megállapítása,
- setting common indicators and benchmarks for the assessment of the results, outcomes and effectiveness of policy against poverty,
– a bevált gyakorlatok nyomon követésének és hatékony cseréjének biztosítása;
- ensuring follow-up and effective exchange of best practices;
58. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the parliaments and governments of the Member States and of the candidate countries.
Életkörülmények 2008-ban – Eurostat, 2010. január 18. a 2008-as életkörülményekre vonatkozóan (2010. január) (lásd: I. táblázat).
(January 2010) with regard to living conditions in 2008 (see Table I).
Ez alapján megállapítható, hogy minden, a szegénység csökkenéséről szóló nyilatkozat ellenére a társadalmi egyenlőtlenségek súlyosbodtak és közel 85 millió embert fenyeget a szegénység az Európai Unióban (a 2008. év végén az Európai Unió közel 500 milliós lakosságának 17%-a élt a szegénységi küszöb alatt még a társadalmi transzfereket követően is
These figures show that, despite all the statements on eliminating poverty, social inequalities have worsened and around 85 million people are at risk of poverty in the European Union (at the end of 2008, 17% of the 500 million inhabitants of the European Union were living below the poverty threshold, even after social transfers)
A szegénységi küszöböt minden országban a mediánjövedelem 60%-ában határozzák meg, ami nem éri el az átlagjövedelmet. ), amíg 2005-ben ez az arány 16%-os és 2000-ben pedig 15%-os volt az EU-15-ben.
The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income. , whereas in 2005 this percentage was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15.
Az idős emberek szintén nagyobb arányban veszélyeztetettek, mint a lakosság általában.
Elderly people also face a higher risk of poverty than the general population.
Ez 2008-ban az EU-27-ben elérte a közel 19%-ot a 65 éves vagy annál idősebb lakosság körében.
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for people aged 65 years and over stood at 19% in the EU-27.
Eközben növekszik a szegény munkavállalók száma.
However, the number of poor workers is also increasing.
Több mint 19 millió munkavállaló él szegénységben.
More than 19 million workers live in a state of poverty.
Ez azt jelenti, hogy bár az a tény, hogy valaki munkahellyel rendelkezik jelentősen csökkenti a szegénységtől való veszélyeztetettséget, a bizonytalan állások és az alacsony bérek terjedésének következtében a szegénységtől veszélyeztetett munkavállalók aránya növekszik.
This means that, although actually having a job significantly reduces the risk of poverty, the proliferation of precarious employment and low wages means that the percentage of workers at risk of poverty is increasing.
Ahhoz, hogy átfogóbb képet kapjunk az Európai Unió területén előforduló társadalmi kirekesztettségről, a szegénységtől való veszélyeztetettség arányát, ami egy relatív érték, ki lehet egészíteni az anyagi nélkülözés arányával, ami abszolút értékekben méri a társadalmi kirekesztést.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Az anyagi nélkülözés arányát kilenc anyagi összetevő közül legalább három nem kívánt hiányaként definiáljuk.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
A mutatót alkotó kilenc összetevő a következő:
The nine items included in this indicator are:
- váratlan kiadások fedezésére való képesség
- ability to face unexpected expenses;
- lehetőség évi egy hét szabadság lakóhelyen kívüli eltöltésére
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
- kölcsönök törlesztésére való képesség (ingatlan, autó vagy egyéb hitel törlesztése)
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
- minden nap húst, halat, vagy ennek vegetáriánus megfelelőjét tartalmazó étkezés elfogyasztására való képesség
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
- az otthon megfelelő fűtésére való lehetőség
- capacity to keep home adequately warm;
- mosógép birtoklása
- possession of a washing machine;
- színes televízió birtoklása
- possession of a colour television;
- telefon birtoklása
- possession of a telephone;
- személygépkocsi birtoklása.
- possession of a personal car.
Ahogyan az a II. táblázatban látható, ennek az anyagi nélkülözésnek az aránya 2008-ban az Európai Unió szintjén 17%-on, de tíz tagállamban jóval e fölött állt: 51% Bulgáriában, 50% Romániában, 37% Magyarországon, 35% Lettországban, 32% Lengyelországban, 28% Szlovákiában, 27% Litvániában, 23% Cipruson és Portugáliában, 22% Görögországban.
As can be seen in Table II, in 2008 in the European Union, this material deprivation rate was also 17%, but was much higher in 10 Member States: 51% in Bulgaria, 50% in Romania, 37% in Hungary, 35% in Latvia, 32% in Poland, 28% in Slovakia, 27% in Lithuania, 23% in Cyprus and Portugal, and 22% in Greece.
Alapvető fontosságú a megelőzés, illetve a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelem egyéb politikákba való beépítése, beleértve a közszolgáltatásokhoz, a minőségi és jogokat biztosító állásokhoz és a méltó életkörülményeket lehetővé tevő jövedelemhez való általános hozzáférést.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
Ehhez fordulatra és változásokra van szükség a jelenlegi politikákhoz képest.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
A szegénység elleni küzdelem európai éve
European Year for Combating Poverty
Az Európai Bizottság 2005–2010. évi szociálpolitikai menetrendje a 2010-es évet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem évének nyilvánította, azzal a kifejezett céllal, hogy támogassa és megerősítse az EU-nak a lisszaboni stratégia kezdetén már megfogalmazott politikai törekvését, mely szerint intézkedéseket kell tenni a „szegénység jelentős mértékű felszámolására”.
The European Commission’s Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, with the stated objective of reaffirming and strengthening the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
Az Eurostat 2007-re vonatkozó, a szegénységtől való veszélyeztetettség arányát a szociális transzferek előtt és után, életkor és nemek szerint vizsgáló tanulmánya
The Eurostat study
Szegénységtől való veszélyeztetettség – a társadalmi transzferek előtt
Before social transfers – risk of poverty
18 évesnél fiatalabb
Under the age of 18
65 évesnél idősebb
Over the age of 65
Szegénységtől való veszélyeztetettség – a társadalmi transzferek után
After social transfers – risk of poverty
Figyelembe kell venni a szegénység elleni küzdelem európai évének irányadó céljait és elveit, különösen a következőket: a jogok elismerését, a részvételt és a felelősségmegosztást, a kohéziót, az elkötelezettséget és a konkrét cselekvéseket.
The objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty, which are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action, should be taken into account.
Konkrét intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az Európai Unióban és a tagállamok szintjén ezek a célkitűzések beépüljenek az általános politikákba, beleértve a társadalmi és gazdasági válság elleni intézkedéseket, hogy gyakorlati tartalmat kapjanak, és hogy konkrét szegénységet csökkentő hatást gyakoroljanak.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
Másrészről fontos hangsúlyozni, hogy az Európai Unió elkötelezte magát az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak, valamint a szegénység felszámolásának második évtizedét (2008-2017) meghirdető határozatának végrehajtása mellett.
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).