natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. mivel Törökország a Világbank adatai szerint a világ tizenhetedik legnagyobb gazdasága, Európában pedig a hatodik legnagyobb gazdaság, ipari termékei pedig exportjának több mint 90%-át teszik ki, mivel Törökország 2008-ban a beáramló közvetlen külföldi befektetések volumene tekintetében 18 milliárdos tőkebeáramlással világviszonylatban a huszadik helyen állt,
B. whereas Turkey is the seventeenth largest economy in the world, according to World Bank statistics, and the sixth largest economy in Europe, with industrial goods amounting to over 90% of its exports; whereas in 2008 Turkey ranked as the world’s twentieth largest receiver of FDI and its FDI inflow amounted to 18 billion,
C. mivel Törökország az EU hetedik legnagyobb kereskedelmi partnerévé nőtte ki magát, az EU pedig Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere,
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
D. mivel 2009-ben Törökország 33,6 milliárd EUR értékű terméket exportált az EU-ba, és 40,4 milliárd EUR értékű terméket importált onnan,
D. whereas in 2009 Turkey exported EUR 33.6 billion’s worth of products to the EU and imported EUR 40.4 billion’s worth of products from the EU,
E. mivel az átlagos munkanélküliség Törökországban 2009-ben elérte a riasztó 13%-os szintet, a fiatalok körében a munkanélküliség szintje 24%, és a legutóbbi szegénységi felmérés (2007) szerint Törökország népességének 18,56%-a a szegénységi küszöb alatt él,
E. whereas average unemployment in Turkey reached an alarming 13% in 2009, youth unemployment stands at 24% and the latest Poverty Survey (2007) indicates that 18.56% of Turkey’s population lives below the poverty line,
8. hangsúlyozza, hogy a vámunió az iparcikkekre és feldolgozott mezőgazdasági termékekre is kiterjed; várakozással tekint a mezőgazdasági termékeknek a vámunióba történő, mielőbbi felvételére; úgy véli, hogy a vámunió elmélyíthető olyan egyéb területek lefedésével, mint például a szolgáltatások és a közbeszerzés;
Highlights the fact that the CU covers manufactured goods and processed agricultural products; looks forward to the inclusion of agricultural products in the CU as soon as possible; considers that the CU can be deepened to include coverage of other areas such as services and public procurement;
17. üdvözli a külkereskedelem szabványosításáról szóló, a török kormány által 2009-ben elfogadott jogszabályt; tudomásul veszi ugyanakkor a megfelelőség-értékelési eljárások és a fizikai vámellenőrzések bevezetését; kéri az EU-t és Törökországot, hogy teljes körűen alkalmazzák a kölcsönös elismerés elvét;
Welcomes the legislation on standardisation in foreign trade adopted by the Turkish Government in 2009; notes, however, the introduction of conformity assessment procedures and physical customs checks; encourages both the EU and Turkey to fully apply the principles of mutual recognition;
20. felszólítja Törökországot, hogy függessze fel a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó új követelményeket, mivel azok ténylegesen megtiltják bizonyos gyógyszeripari termékek behozatalát, valamint hogy vegyen részt a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó – például a WHO és az EU által alkalmazott – eljárások és szabványok harmonizálására irányuló kezdeményezésekben és tartsa be azokat;
Calls on Turkey to suspend the new requirements on Good Manufacturing Practices as they de facto ban imports of certain pharmaceutical products, as well as to participate in, and adhere to, international initiatives for harmonising Good Manufacturing Practices procedures and standards such as those of the WHO and the EU;
23. tudomásul veszi Törökország szerepvállalását az olyan regionális platformokban, mint a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet, a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank, valamint a Délkelet-európai Együttműködési Folyamat; arra ösztönzi Törökországot, hogy vállaljon vezető szerepet a nyílt és tisztességes kereskedelem előmozdításában, a társadalmi, gazdasági és környezeti jólét megfelelő figyelembevétele mellett;
Notes the role of Turkey within regional platforms such as the Black Sea Economic Cooperation Organisation, the Black Sea Trade and Development Bank and the South East European Cooperation Process; encourages Turkey to take a leading role in promoting open and fair trade with due regard for social, economic and environmental wellbeing;
26. megállapítja, hogy Törökország és az EU hasonló kihívásokkal néznek szembe az energiaellátás területén; hangsúlyozza a Nabucco projekt fontosságát az EU energiaellátásának biztonsága szempontjából, és ezért felszólítja Törökországot, hogy kezdje meg a Nabucco kormányközi megállapodás gyors ütemű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy közös külső energiastratégiát kell meghatározni, és meg kell nyitni a tárgyalások energiáról szóló fejezetét az energiaügyekben folytatott együttműködés további fokozása érdekében; sürgeti Törökországot, hogy ratifikálja az Energia Charta Egyezmény kereskedelmi módosítását, és arra ösztönzi, hogy fektessen be megújuló energiaforrásainak óriási potenciáljába;
Notes that Turkey and the EU face similar challenges in energy supply; underlines the importance of the Nabucco project for the security of energy supply in the EU and therefore calls on Turkey to take the initiative to swiftly implement the Nabucco Intergovernmental Agreement; stresses the need to define a common external energy strategy and the opening of the energy chapter that would further increase cooperation in the field of energy; urges Turkey to ratify the Energy Charter Treaty Trade Amendment and encourages Turkey to invest in the enormous potential of its renewable energy sources;
Törökország világkereskedelemben játszott szerepe az elmúlt években megnőtt, különösen amiatt, hogy az ország egyre jobban kihasználja egyedülálló geopolitikai helyzetét.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Az ország kapocs a földközi-tengeri, a közel-keleti, az ázsiai, a fekete-tengeri és a kaukázusi térség között.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Törökországnak a világkereskedelmi színtéren való növekedését erősítő legfontosabb kereskedelmi kapcsolat azonban az Európai Unióval (EU) fenntartott privilegizált kapcsolata.
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
A vámunió
The Customs Union (CU)
A vámunió gyökerei 1963-ig nyúlnak vissza, amikor is Törökország és az EGK olyan társulási megállapodást kötöttek, amely előírta a vámunió 1996-ig történő megvalósítását.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Ez lehetővé tette a gazdasági kapcsolatok elmélyítését a vámunió létrehozása révén, amely egyike azon három vámuniónak, amelyet az EU létesített, és az egyetlen, amelyet tagjelölt országgal hozott létre.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Azóta jelentős mértékű piaci integráció valósult meg, különösen az áruk szabad mozgása terén.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
Az integráció felé vezető úton különösen friss és figyelemreméltó eredmény volt az új török vámkódex elfogadása, valamint az általános preferenciarendszer elfogadása.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
A vámunió kiterjed valamennyi iparcikkre és feldolgozott agrártermékre is.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
A vámunió sikere a számokban is megmutatkozik: Törökország az EU kulcsfontosságú kereskedelmi partnerévé vált, az EU legfontosabb importpiacai közül a 7., exportpiacai közül pedig az 5. helyen áll.
The success of the CU can be seen numerically: Turkey has become a key commercial partner of the EU, ranking 7th in the EU’s top import markets and 5th in the export markets.
Miután közvetlen külföldi befektetéseinek kétharmada az EU-ból érkezik, elmondhatjuk, hogy Törökország az európai vállalkozások befektetési bázisává vált, és egyre jobban integrálódik az EU ellátási és termelési láncába, gyakran a nagy hozzáadott értéket képviselő piaci szegmensekben.
With two-thirds of overall FDI coming from the EU, Turkey has become an investment base for European business with increasing integration into the EU’s supply and production chain, often in high value added segments.
2009-ben Törökország 33,6 milliárd EUR értékű terméket exportált az EU-ba, és 40,4 milliárd EUR értékű terméket importált onnan.
In 2009 Turkey exported € 33, 6 billion worth of products to the EU and imported € 40,4 billion worth of products from the Union.
Törökország mindemellett a világ 15. legnagyobb gazdaságává vált.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Noha a vámunió 1996-ban jött létre, még mindig nem teljes.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
A csatlakozási tárgyalásokra figyelemmel a vámuniót ki kell terjeszteni a mezőgazdasági termékekre, és az olyan területekre, mint a szolgáltatások és a közbeszerzés, és át kell alakítani a jelenlegi hiányosságok kiküszöbölése érdekében.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
A vámunió önmagában is bizonyítja az EU és Törökország közötti gazdasági és kereskedelmi integráció sikerét.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Hozzájárult a növekedési spirál kialakulásához azáltal, hogy Törökországot rácsatlakoztatta az európai piaci és termelési rendszerre.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Az Unióval megvalósuló gazdasági integráció sikeréhez, valamint a kereskedelem és a befektetések növekedéséhez nagyban hozzájárult a vámunió létrehozása és a csatlakozási tárgyalások 2005-ös megnyitása.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a vámunió működését bénítják a kereskedelem fennmaradó technikai akadályaival és a védintézkedések túlzott alkalmazásával kapcsolatos folyamatos problémák.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
A hazai piacok védelmét szolgáló eszközként még mindig hatályban vannak a megfelelőség-értékelési eljárások, valamint a műszaki előírások és szabványok.
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Az EU és Törökország közötti vámunió keretében felmerülő további problémák az EU-ba belépni kívánó török kereskedők vízumproblémái – amelyeket az Európai Bíróság ítéletei is tükröznek–, a párhuzamosság hiánya a harmadik országokkal létrejött szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokon és a megállapodások megkötésekor, továbbá a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének elmaradása.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Figyelembe véve a csatlakozási tárgyalásokat, a kereskedelmi kapcsolatok elmélyítése és a piaci integráció minden bizonnyal előrelépést jelentene a vámunió kiszélesítése és megerősítése felé.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
A vámunió számára rendkívüli előnyökkel járna egy hatékony vitarendezési mechanizmus létrehozása.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Úgy tűnik azonban, hogy nehezen elképzelhető a vámunió alapvető reformja, mivel azt hátráltatják a Törökország európai uniós felvételével kapcsolatos nézetkülönbségek.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Törökország és a nemzetközi kereskedelem
Turkey and International Trade
Törökország 1995 óta tagja a WTO-nak, jóllehet nem részese a kormányzati beszerzésekre vonatkozó megállapodásnak.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.
A legutóbbi kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmus üdvözölte a törökországi reformokat, mivel azok kedveznek a növekedésnek, a dezinflációnak, valamint az állami és külső adósságterhek csökkenésének.
The recent Trade Policy Review Mechanism has praised Turkey’s reforms as they favoured growth, disinflation and the decline of public and external debt burdens.
Az egyre fokozódó folyó fizetésimérleg-hiánnyal és az importtal szembeni akadályokkal (azaz a vámokkal és a belső adókkal) kapcsolatos problémák továbbra is fennállnak, amit a felülvizsgálati dokumentum erélyesen bírál.
Yet, problems relating to the widening current account deficit, and barriers to imports (i.e. customs duties and internal taxes) remain which is much criticised by the TPR.
Törökország egyben a barcelonai folyamat egyik alapító tagja, és kulcsfontosságú szereplő az euro-mediterrán szabadkereskedelmi térség létrehozásában.
Turkey is also a founding partner of the Barcelona Process and a key player in the establishment of a Euro-Mediterranean Free Trade Area.
Mindezidáig lényegében Törökország rendelkezik a legteljesebb dél–dél szabadkereskedelmi megállapodás-rendszerrel az Euromed partnerek viszonylatában.
In fact, to date, Turkey has the most complete network of South-South FTAs with Euromed partners.
Törökországnak a földközi-tengeri térségben betöltött nyilvánvaló szerepe ellenére az Euromed-országokkal folytatott kereskedelem továbbra is gyenge, abszolút és relatív értelemben egyaránt.
Despite the obvious role of Turkey in the Mediterranean region trade with Euromed countries remains rather low in absolute and relative terms.
A földközi-tengeri partnerekkel folytatott kereskedelem a török importoknak mindössze 4%-át, exportjainak pedig csak 7%-át teszi ki.
In fact, trade with Mediterranean partners only makes up 4% of Turkish imports and 7% of its exports.
Törökország a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés alapító tagja, és szabadkereskedelmi megállapodásokat írt alá Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Horvátországgal, Bosznia és Hercegovinával, valamint Albániával.
Turkey is a founding member of the Black Sea Economic Cooperation, and has signed FTAs with the Former Yugoslavian Republic of Macedonia, Croatia, Bosnia-Herzegovina and Albania.
Törökország a délkelet-európai együttműködési folyamatnak is tagja.
Turkey is also a member of the South East European Co-operation Process.
Az EU messze Törökország legfontosabb kereskedelmi partnere, jóllehet részesedése csökkenő tendenciát mutat.
The EU is the major trade partner of Turkey by far but with a decreasing share.
Oroszország és Kína ugyanakkor növelte részesedését a Törökországgal folytatott kereskedelemben.
Russia and China have been increasing their shares in Turkey’s trade.
Törökország EU-n kívüli legfőbb kereskedelmi partnerei Oroszország, Kína, az Egyesült Arab Emírségek, az USA és Irán.
Turkey’s top non-EU trade partners are Russia, China, United Arab Emirates, the US and Iran.
A statisztikák szerint az EU-ba irányuló török export csupán 5%-kal nőtt, Törökország exportjainak pedig mindössze 48%-a irányult az EU-ba 2008-ban, szemben az előző évben tapasztalt 56%-kal.
Statistics show that Turkish exports to the EU rose by only 5% and that only 48% of Turkey’s exports went to the EU in 2008, compared to 56% last year.
Másrészt az EU-ból érkező török importok 9%-kal, míg a más országokból érkező importok ugyanezen időszak alatt 25%-kal növekedtek.
On the other hand, Turkish imports from the EU rose by 9% while imports from other countries rose by 25% during the same period.
Törökország erőteljes versenynek néz elébe a hagyományosan kulcsfontosságú iparágaiban, mint például a textiliparban.
Turkey faces stiff competition in its traditional key industries, such as textiles.
A legnagyobb versenyre a fejlődő gazdaságok, pl. India és Kína felől számíthat.
The biggest competition comes from the developing economies such as India and China.
A Kínával fennálló kereskedelmi kapcsolatok különösen az energiaszektorban fokozódnak, a két ország pedig a kereskedelem, diplomácia, idegenforgalom, energia, kultúra és média területén több gazdasági intézkedésben is megállapodott, és kétoldalú együttműködési megállapodásokat kötött.
Trade relations with China are increasing, particularly in the energy sector and the two countries have agreed on a number of economic measures and bilateral cooperation agreements covering trade, diplomacy, tourism, energy, culture and the media.
Törökország csaknem 16 milliárd dolláros kereskedelmi hiányt realizált Kínával 2008-ban.
Turkey recorded a trade deficit of nearly 16 billion dollars with China in 2008.
Az EU és Törökország közötti további együttműködés és összehangolt fellépés segíthet közös megoldásokat találni a kereskedelem és a befektetések terén egyaránt fennálló nehézségekre.
Further cooperation and concerted action between the EU and Turkey might help in finding common solutions to the current difficulties in both trade and investments.
A közvetlen külföldi befektetéseket illetően az EU továbbra is a törökországi közvetlen tőkebeáramlás legnagyobb forrása.
As regards Foreign Direct Investments, the EU continues to be the biggest source of FDI inflows in Turkey.
2008-ban a törökországi közvetlen külföldi befektetések 75%-a uniós országokból érkezett, míg 2009 első öt hónapjában ez a szám 88%-ra emelkedett.
In 2008 75% of FDI inflows in Turkey came from EU countries, while in the first five months of 2009 the figure increased to 88%.
A közvetlen külföldi befektetések török gazdaságban betöltött szerepe ugyanakkor csekély, és ezen a területen van még hova fejlődni, főként a világgazdasági fellendülésből származó előnyök kihasználása révén.
Yet, the role of FDI in Turkish economy is low and there is a great scope for improvement in this area, mostly by reaping the benefits of the global economic recovery.
A hamisított termékek kérdése és a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének hiánya közvetlenül kapcsolódik a közvetlen külföldi befektetésekhez, mivel jelentős hatást gyakorol Törökország vonzerejére a közvetlen külföldi befektetések terén.
The issue of counterfeit products and lack of IPR enforcement is directly linked with FDI inflows, as it has a significant impact on Turkey’s attractiveness to FDI.
A török bankrendszer pénzügyi válsággal szembeni ellenálló képessége figyelemreméltó volt.
The resilience of the Turkish banking system to the financial crisis has been noteworthy.
Ez nagyrészt a 2001-es törökországi válságot követően végrehajtott reformoknak tudható be.
This is largely the result of a series of reforms following the 2001 crisis in Turkey.
A bizonyítékok arra utalnak, hogy a török gazdaság kezd kilábalni a válságból.
Evidence shows that the Turkish economy is bouncing back from the crisis.
A Török Statisztikai Intézet a GDP 6%-os növekedéséről számolt be 2009 utolsó három hónapjában, ami jelentős fordulat az első negyedévben jegyzett 14,5%-os csökkenéshez képest.
The Turkish Statistics Institute reported a GDP rise of 6% in the last three months of 2009, which is a remarkable turnaround from the 14.5% drop registered in the first quarter of the year.
Tekintve a Törökország és EU közötti kereskedelem jelentős volumenét és mélyen gyökerező kapcsolataikat, kereskedelmi és gazdasági kapcsolataiknak megfelelő figyelmet kell szentelni.
Given the important trade volume and rooted relations between Turkey and the EU, their trade and economic relations should be paid due attention.
Ezzel összefüggésben meg kell tenni az említett kapcsolatok további javításához szükséges lépéseket.
In this context, necessary steps should be taken to further improve these relations.
A mai napig jó néhány technikai kérdés maradt megoldatlan, és e tekintetben azonnali intézkedésekre van szükség.
To date, several technical issues remain to be resolved and immediate actions should be taken in this respect .
A vámuniót működőképesebbé kell tenni, a megoldatlan kérdések azonnali figyelmet igényelnek, Törökországnak és az EU-nak pedig még inkább egymáshoz kell igazítaniuk kereskedelempolitikáikat, főként a szabadkereskedelmi megállapodásokkal és a regionális kereskedelemmel összefüggésben.
Customs Union has to be rendered more functional; pending issues need immediately attention and Turkey and EU should further align their trade policies, especially in the context of FTAs and regional trade.
Ezek az intézkedések valószínűleg egy mindenki számára kedvező helyzetet fognak eredményezni, amely mindkét gazdaság javát szolgálja majd.
These actions are likely to lead to a win-win situation which will be beneficial to both economies.
a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the placing on the market and use of biocidal products
Amalia Sartori , Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság
Amalia Sartori , Committee on the Internal Market and Consumer Protection
(*) Társbizottsági eljárás – az eljárási szabályzat 50. cikke
(*) Associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
A JOGI BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE A JOGALAPRÓL........................................................190
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS...........182
VÉLEMÉNY a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részéről ......201
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE INTERNAL MARKET AND CONSUMER PROTECTION 193
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről ..........272
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY.............263
a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Councilconcerning the placing on the market and use of biocidal products
– tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára ( COM(2009)0267 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0267 ),
– tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez ( C7‑0036/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0036/2009 ),
– tekintettel a Bizottságnak „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled: 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,
– having regard to Article 294(3) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the EU,