natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A kohéziós politikának a területi kohézió alapvető célkitűzésére kell összpontosítania, és nem koncentrálódhat (amint az az előirányzatok szigorú elkülönítéséből következne) azokra a régiókra, ahol a termelékenység és a foglalkoztatottság növekedési potenciálja a legnagyobb, mivel ezzel fennállna a veszély, hogy marginalizálódnának azok a korlátozott növekedési potenciálú régiók, amelyek a konvergencia célkitűzésre nem jogosultak.
Cohesion policy must concentrate on the fundamental objective of territorial cohesion, and cannot be centred (as it would be if appropriations were strictly earmarked) on the regions with the greatest potential for rising productivity and employment, which would risk marginalising regions with a limited potential for growth but not, on the other hand, eligible for the convergence objective.
A negyedik jelentés pillanatképet nyújt a területi kohézió helyzetéről 27 tagú EU-ban, és megállapítja a gazdasági tevékenység erős koncentrációját a fővárosokban.
The fourth report gives a snapshot of territorial cohesion in the EU of 27, and notes a strong concentration of economic activity in the capitals.
Ekképpen 2004-ben a fővárosi régiók átlagban országuk GDP-jének 32%-át termelték meg, miközben a lakosság 22%-át képviselik.
In 2004, for example, the capital-city regions generated an average of 32% of their countries’ GDP, while representing 22% of the population.
Ez egy igen szembetűnő jelenség, amely leginkább az új tagállamokat jellemzi.
This is a very noticeable phenomenon, and is most marked in the new Member States.
A jelentés a területi fejlődést helyi szinten elemzi, ahol a városiasodás felgyorsulása megzavarja a demográfiai egyensúlyt, s együtt jár az európai városokban tapasztalható szuburbanizáció erős tendenciájával és a vidéki területek elnéptelenedésével.
The report analyses territorial developments at local level, where the acceleration of urbanisation is upsetting demographic balances, with a strong tendency to suburbanisation in Europe’s cities and to depopulation of rural areas.
Ha a közpolitikák változatlanok maradnak, e területi eltérések a jövőben csak még feltűnőbbek lesznek.
If public policies remain unchanged, these territorial disparities can only become still more marked in the future.
Az ESPON-nak az „Európa területi fejlődésének forgatókönyve (területi fejlődés)” című jelentése
The ESPON report ‘Scenarios on the Territorial Future of Europe (Territorial Futures)’
„Európa területi fejlődésének forgatókönyve (területi fejlődés)", ESPON 2006. nagyon helytálló e tekintetben.
‘Scenarios on the Territorial Future of Europe (Territorial Futures)’, ESPON 2006. is highly relevant in this connection.
Lehetővé teszi a hosszú távú területfejlesztés két forgatókönyvének összehasonlítását.
It compares two long-term territorial development scenarios.
A kizárólag versenyképesség-orientált forgatókönyv nagyobb gazdasági növekedést okozna és új technológiák kialakulását idézné elő, de nagyobb környezeti és szociális kiadásokat hozna magával, amelyek hosszú távon ellenkező gazdasági és társadalmi hatással járnának.
One of the scenarios, which is geared to competitiveness alone, would be likely to engender stronger economic growth and the emergence of new technologies, but would bring with it higher environmental and social costs that would, in the long term, have unfavourable economic and social effects.
Ezzel szemben a kohézióorientált forgatókönyv egy bizonytalanabb modellt mutat fel a világvárosi területek vonzási és polarizációs potenciálját illetően.
On the other hand, a scenario geared towards cohesion gives rise to a more diffuse model as far as the attraction and polarisation potentials of metropolitan areas are concerned.
Több nagy teljesítményű integrációs terület emelkedhet ki mind Európa szívében, mind a többé-kevésbé külső területeken.
Several high-performing zones of integration could emerge, both in the heart of Europe and in the more outlying regions.
E többközpontú fejlesztési modell az első forgatókönyvhöz képest gyengébb gazdasági növekedéssel jár, ám ez földrajzilag jobban eloszlik, elkerülve ezáltal a lakosság konfliktusainak, valamint a társadalmi és környezeti nyomásnak egy kisebb területen való polarizációját.
This polycentric-development model, while yielding weaker economic growth than the first scenario, is better distributed geographically, thus avoiding a polarisation within a restricted area of population conflicts and social and environmental pressures.
Ezért kell még hatékonyabban irányítani a kiadásokat olyan projektek felé, amelyek valamennyi terület vonzerejét növelik.
It is for this reason that expenditure needs to be steered even more effectively towards projects geared towards enhancing the attractiveness of all territories.
Nem szabad elfelejteni, hogy Európa számára a sokféleség nagy előny a versenyképesség terén.
We must not forget that one of Europe’s great advantages in terms of competitiveness is its diversity.
A kellően meghatározott területi igényeket számításba vevő kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődés ezt a tényt nem hagyhatja figyelmen kívül.
Balanced, sustainable development which takes account of properly identified territorial needs must not ignore this fact.
Az Unió regionális politikáját tehát a regionális szereplőkkel szoros partnerségben és az egyéb nemzeti és európai politikákkal összehangolva kell folytatni.
The Union’s regional policy must therefore be pursued in close partnership with the regional players and in coordination with other national and European policies.
E tekintetben meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság által létrehozott szerkezet, vagyis a közösségi stratégiai irányvonalak – nemzeti stratégiai referenciakeret – operatív programok – a legjobb eljárás-e egy valódi több szintű kormányzáshoz és a területi igények helyes meghatározásához.
In this context, it would be useful to see whether the architecture put in place by the Commission: Community strategic guidelines – national strategic framework of reference – operational programmes – represents the best possible way to achieve genuinely multi-level governance and proper identification of territorial needs.
új területi kihívások és az eu költségvetése
New territorial challenges and the EU budget
A negyedik jelentés szerint a regionális és a régiók közötti eltérések sokkal élesebbek az EU-ban, mint az Egyesült Államokban vagy Japánban.
The fourth report demonstrates that regional and interregional disparities are much more marked in the EU than in the United States or Japan.
Noha a 12 új tagállam szinte egyidejű érkezése némiképp megzavarta a statisztikákat, a megoldandó területi kihívások azért továbbra is óriásiak, legyen szó a gazdasági és technológiai fejlődésről, a hozzáférhetőségről vagy az életminőségről.
Even though the virtually simultaneous arrival of 12 new Member States caused some turmoil in the statistics, there is no doubt that the territorial challenges to be met are formidable, whether in terms of economic and technological development, accessibility or quality of life.
Ehhez új kihívások társulnak, amelyek az elkövetkező években tovább fognak szaporodni: a nagy népsűrűség a városokban, amely túlnépesedési problémákat okoz és szociokulturális beilleszkedési kérdéseket vet fel; a demográfiai változás, amely mindenekelőtt a népesség elöregedését jelenti; a migrációs helyváltoztatások; a globalizáció folytatódása és a mezőgazdasági termékek iránti kereslet növekedése; az éghajlatváltozás, amely egyes területek természeti katasztrófákkal szembeni fokozott kiszolgáltatottságával jár, valamint az energiaárak emelkedése.
Into this situation have come new factors, which will loom larger still in the years to come: urban concentration, bringing problems of congestion and issues of sociocultural integration in the cities; changing demographics, taking the form above all of an ageing population; migratory movements; continuing globalisation and increasing demand for agricultural products; climate change, leading to greater vulnerability to natural disasters for some regions, as well as rising energy prices.
Ezek az új kihívások új dimenziót hoznak létre a területi fejlődésben, elengedhetetlenné téve a strukturális politikák 2013 utáni fenntartását.
These new challenges bring a new dimension to territorial development, making it essential that structural policies are maintained after 2013.
Tehát nem csak az új tagállamokra kell összpontosítani, mivel ezek a kihívások az Európai Unió 15 régi tagállama számára is nagyon fontosak, és a lisszaboni stratégia megközelítésénél szélesebb megközelítést követelnek.
It is necessary, therefore, not to focus exclusively on the new Member States, since these challenges are also very important for the EU of 15 and call for a broader approach than that of the Lisbon Strategy.
Ezenkívül a negyedik jelentésnek a kohéziós politika jövőbeni kihívásairól szóló következtetései igazolják, hogy az egy főre jutó GDP mellett új mutatókat kell kidolgozni, amelyek jobban le tudják írni az egyes régiók valós területi tényeit és a területen már megvalósult kohéziós szintet.
Furthermore, the fourth report’s conclusions on future challenges to be faced by cohesion policy prove that new indicators supplementing per-capita GDP must be devised, which will be better able to depict the territorial realities of each region and the degree of cohesion already in existence on the ground.
Alapvető fontosságú, hogy a strukturális politikák integrálják ezeket az új tényezőket, és megadják mindezekhez a szükséges forrásokat, mivel a területi kohéziós szint egyre inkább függeni fog ezek területi hatásaitól és attól, hogy a közpolitikák milyen módon veszik ezeket figyelembe.
It is essential that the structural policies should incorporate the new factors and allocate the necessary resources to them, since the level of territorial cohesion will depend increasingly on their territorial impact and on the way in which they are taken into account by public policy.
Érdekességképpen megjegyzendő az az új és növekvő érdeklődés, amelyet olyan országok, mint Kína és Oroszország mutatnak az EU kohéziós politikája, mint a kiegyensúlyozott regionális fejlesztés biztosításának eszköze iránt.
It is interesting to note the new and growing attention being shown by countries such as China and Russia to the EU’s cohesion policy as a means of achieving balanced regional development.
A kohéziós politika jelenleg az EU költségvetési kiadásainak közel egyharmadát képviseli, és 2008-ban az első költségvetési kiadási tétellé válik.
The cohesion policy currently accounts for about one third of expenditure within the EU budget and, in 2008, it will become the largest item of budgetary expenditure.
Azonban a bővítés és az új területi kihívások ellenére az alapok nagysága csökken az EU GDP-jéhez képest.
Nonetheless, despite enlargement and the new territorial challenges, the volume of funds is decreasing in relation to the EU’s GDP.
A Bizottság becslései szerint 2013-ban a kohézióhoz kapcsolódó kiadások nem fogják meghaladni a GDP 0,35%-át, ami az 1990-es évek elején mért szintnek felelne meg.
According to the Commission’s estimates, by 2013 the expenditure linked to cohesion will represent only 0.35% of GDP, which would correspond to the level at the beginning of the 1990s.
Köztudott, hogy a kohéziós politika ki van téve annak a kísértésnek, hogy újból nemzeti szintre emeljék, amivel – úgy tűnik – néhány tagállam különösen gyanúsítható, egyenes arányban azzal a hozzáállással, amely a közösségi politikákat mindenekelőtt számviteli szempontból közelíti meg.
We know, of course, that cohesion policy is exposed to the temptations of renationalisation, to which some Member States seem particularly susceptible, in direct ratio to an attitude which views Community policies primarily in accounting terms.
Pedig a kohézióról szóló negyedik jelentés kimutatja, hogy a strukturális programok hozzáadott értéke túlmutat a számokon.
And yet, as the fourth report on cohesion shows, the added value of the structural programmes cannot be seen in terms of figures alone.
2008–2009-ben az EU költségvetése állapotfelmérésének elkészítése alkalmával a kohéziós politikát mindenekelőtt az európai integrációhoz való hozzájárulás szempontjából kell értékelni, és nem szabad az újraelosztás egyszerű eszközének tekinteni.
When the EU budget’s health check is carried out in 2008-2009, the cohesion policy must be perceived first and foremost in terms of its contribution to European integration, and not simply as a redistribution tool.
Ha nem így történik, akkor nagy a kockázata annak, hogy maga az európai projekt kerül veszélybe.
Failing this, there is a great risk that the European project itself will be put in danger.
Ezt a hátteret figyelembe véve az előadó üdvözli, hogy 2007 májusában elfogadták a területfejlesztési menetrendet, amely nélkülözhetetlen ütemterv ahhoz, hogy a területi kohéziót politikai prioritássá tegyék a Tanács és az EU valamennyi elnöksége szintjén.
Against this background, the rapporteur welcomes the adoption in May 2007 of the European Territorial Agenda, which provides an indispensable road-map for the emergence of a realisation, at the level of the Council and of every EU Presidency, of territorial cohesion as a political priority.
A jövőre nézve 2013 előtt és főleg az után az Európai Unióban tartós és dinamikus regionális politikára van szükség:
For the future, before and, above all, after 2013, a durable, dynamic regional policy is needed in the European Union:
– az új tagállamok konvergenciájának sikeréhez, valamint egész Európában a területi egyensúly biztosításához is
– in order to achieve convergence of the new Member States, while guaranteeing territorial balance throughout Europe
– a lisszaboni (és a göteborgi) stratégia hatékony kiegészítéseképp, de a túlzó „lisszabonosítás” ellensúlyozása érdekében is, amely újabb eltéréseket okozna
– in order to accompany the Lisbon (and Göteborg) Strategy effectively, but also to counterbalance any excessive ‘lisbonisation’, which would be a factor of new disparities
– az ágazati politikák támogatása érdekében, de mindenekelőtt az uniós politikák integrált megközelítésénrk biztosítására
– in order to support sectoral policies, but, first and foremost, guarantee an integrated approach in the Union’s policies
– annak érdekében, hogy az európaiakat ösztönözni lehessen az Európai Unió építésének támogatására, és hogy Európa képessé váljon a válsághelyzetek megelőzésére, illetve kezelésére
– in order to encourage Europeans to stand behind the construction of the European Union and also to enable Europe to prevent, or help deal with, crisis situations
– az Unión belüli legsúlyosabb strukturális hátrányok (legkülső régiók, hegyvidéki területek, a legészakibb régiók stb) felszámolása és a legjelentősebb új kihívásokkal való szembenézés: éghajlatvátozás, energia és vidékfejlesztés, demográfia, városfejlesztés stb. érdekében
– in order to remedy the most serious structural handicaps within the Union (very remote regions, mountainous areas, most northerly regions, etc.) and to meet major new challenges: climate change, energy and sustainable development, demography, urban development, etc.
– az Európától a régiókig terjedő többszintű kormányzás előmozdítása, valamint a régiók közötti, nemzeteken és határokon átnyúló együttműködések érdekében, valamint azért, hogy a területi kohézió kiemelt közösségi célkitűzéssé váljon.
– in order to promote multi-level governance, of Europe and the regions, and to develop interregional, transnational and cross-border forms of cooperation, and make territorial cohesion a high-priority Community objective.
a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentésről
on the 4th report on Economic and Social Cohesion
A Költségvetési Bizottság felkéri a Regionális Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele az alábbi javaslatokat:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A Halászati Bizottság felhívja a Regionális Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. hangsúlyozza a halászati ágazat nélkülözhetetlen jelentőségű hozzájárulását egyrészt a konvergenciatérségek, illetve az állandó földrajzi vagy természeti hátrányok sújtotta területek, például a legkülső régiók halászati közösségeinek, másrészt a gazdagabb régiók halászattal foglalkozó szegényebb közösségeinek társadalmi-gazdasági helyzetéhez;
Recalls the crucial contribution made by the fisheries sector to the socio-economic situation of fishing communities in convergence regions, regions handicapped by permanent geographical or natural disadvantages (e.g. the most remote regions), and, also, more prosperous regions;
Karin Resetarits , Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság
Karin Resetarits , Committee on Women’s Rights and Gender Equality
(*) Társult bizottságok – Eljárási Szabályzat 47. cikke
(*) Procedure with associated committees – Rule 47 of the Rules of Procedure
VÉLEMÉNY Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság ..........................................23
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality(*) 22
VÉLEMÉNY a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről ..........................29
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............28
VÉLEMÉNY a Regionális Fejlesztési Bizottság részéről ...............................32
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................31
VÉLEMÉNY az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság részéről 36
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 35
A BIZOTTSÁGI ZÁRÓSZAVAZÁS EREDMÉNYE................................................................40
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................38
Európa demográfiai jövője
on the demographic future of Europe
– tekintettel az Európai Unió demográfiai helyzetéről a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentésről szóló, 1997. március 14-i állásfoglalására (1995)
– having regard to its resolution of 14 March 1997 on the Commission report to the Council and European Parliament on the demographic situation in the European Union (1995)
– tekintettel a Bizottság 1997. évi demográfiai jelentéséről szóló, 1988. március 12-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 12 March 1998 on the Commission demographic report 1997
– tekintettel az „Úton minden korosztály Európája felé – a jólét és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című bizottsági közleményről szóló, 2000. december 15-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 15 December 2000 on the Commission communication entitled ‘Towards a Europe for all ages – promoting prosperity and intergenerational solidarity’
HL C 232., 2001.08.17., 381. o. ,
OJ C 232, 17.8.2001, p.381. ,
– tekintettel az „Európa válasza a világ népességének elöregedésére – A gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása egy elöregedő világban – Az Európai Bizottság hozzájárulása az elöregedésről szóló második világtalálkozóhoz” című bizottsági közleményre ( COM(2002)0143 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Europe’s response to World Ageing – Promoting economic and social progress in an ageing world – A contribution of the European Commission to the 2nd World Assembly on Ageing’ ( COM(2002)0143 ),
– tekintettel az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén elfogadott Európai Ifjúság Egyezményre,
– having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
– tekintettel a Bizottságnak „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című zöld könyvére ( COM(2005)0094 ),
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
- tekintettel a demográfiai kihívásokról és a generációk közötti szolidaritásról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations
– tekintettel a jövő európai szociális modelljéről szóló, 2006. szeptember 6-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 6 September 2006 on a European Social Model for the future
HL C 305.
OJ C 305E, 14.12.2006, p.
– tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője - Kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című közleményére ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– tekintettel a Bizottságnak „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című közleményére ( COM(2007)0244 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Promoting solidarity between the generations’( COM(2007)0244 ),
– tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A család és a demográfiai változások” című, 2007. március 14-i véleményére
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee entitled 'The family and demographic change'
– tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője: tények és adatok” című munkadokumentumára ( SEC(2007)0638 ),
– having regard to the Commission Staff Working document entitled ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságvéleményére (A6-0000/2008),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Regional Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0024/2008 ),
A. mivel a demográfiai változás több tényező, például a születések száma, a várható életkor és a népességmozgások együttes függvénye, és a jelenlegi adatok alapján 2050 körül az EU tagállamaiban mélyreható demográfiai változások várhatóak, amelyek különösen az európai népesség elöregedésében fognak megnyilvánulni, amelynek átlagéletkora a 2004-ben mért 39 évről 2050-re 49 évre emelkedhet;
A. whereas demography is the combined result of various factors, including birth rate, life expectancy and migratory flows – and whereas the current rates for these factors show that by 2050 we can expect to see large-scale demographic changes in EU Member States reflected in particular by an ageing of the population of Europe, whose average age could rise from 39 in 2004 to 49 in 2050,
B. mivel ezek a demográfiai változások a Bizottság becslése szerint alapvetően megváltoztathatják a népesség szerkezetét és az életkordiagramot; mivel ily módon a 0 és 14 év közötti fiatalok száma 100 millióról (1975-ös adat) 66 millióra csökken 2050-re, a munkaképes életkorú lakosság 2010 körül várhatóan eléri a 331 milliót, majd pedig folyamatosan csökken (hozzávetőleg 268 millióra 2050-ig), míg a várható életkor a férfiaknál 6 évvel, a nőknél pedig 5 évvel növekedik 2004 és 2050 között, és így a 80 évnél idősebbek száma a 2005. évi 4,1%-ról 2050-re 11,4%-ra emelkedik,
B. whereas these demographic changes might, according to the Commission's estimates, profoundly alter the population structure and the age pyramid, with the number of young people aged between 0 and 14 years falling from 100 million (1975 index) to 66 million in 2050, the population of working age peaking around 2010 at 331 million and gradually diminishing thereafter to some 268 million in 2050, life expectancy increasing by six years for men and five years for women between 2004 and 2050, and the percentage of people aged over 80 climbing from 4.1% in 2005 to 11.4% in 2050,