natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úgy tűnik, hogy e célkitűzés elérhető az Uniót alkotó azon 15 állam számára, amely közül néhányan nosztalgiával tekintenek birodalmuk eltűnésére, és az EU-ban egy új társadalom reményét látják.
Such an objective seemed within the reach of the 15 States that made up the Union, some of which, nostalgic for their vanished empire, saw in the EU hope for a new society.
Ez a „lisszaboni stratégia” néven emlegetett stratégia kudarc volt, és az Unió nem vizsgálta megfelelően e kudarc okait.
This strategy, termed the ‘Lisbon Strategy’, has been a failure without the Union having really analysed the reasons why.
Vajon ez azon államok hibája, amelyek nem tartják be az általuk vállalat európai kötelezettségeket?
Was it the fault of the States, which failed to meet the European commitments they had signed up to?
Vajon ez azoknak a népeknek a hibája, akik úgy érzik, nem vonják őket be eléggé a folyamatokba, és ezt drágán megfizettetik az elittel?
Was it the fault of the peoples, who did not feel sufficiently involved and would make the elites pay dearly for that?
Vajon ez az elit körök hibája, akik nem értették meg, hogy a népeknek igényük van arra, hogy megértsék, mit jelent, amit számukra kínálnak?
Was it the fault of the elites, who had not understood people’s hunger to understand the meaning of what they were being offered?
Vajon az Unió és tagjai felett álló, hátráltató politikai események ereje az oka mindennek?
Was it the force of contrary political events, which outweighed that of the Union and its members?
A történészek feladata lesz annak megfejtése, mi is történt a 2000 és 2010 között eltelt nehéz évtizedben, ami valószínűleg a béke, a virágzás és az európai népek közötti testvériség időszakának vége, amely a második világháború után kezdődött, és a berlini fal leomlásával és annak következményeivel ért véget.
Historians will have to make sense of what happened in the challenging decade 2000 – 2010, which probably saw the end of a cycle of peace, prosperity and fraternity among the peoples of Europe that began after the Second World War and ended with the fall of the Berlin Wall and its consequences.
Ez az évtized az euro, a monetáris stabilitás nagy reménységének a bevezetésével kezdődött, ami egy hatalmas költségvetési fiaskóvá alakul át, mert megfeledkeztünk arról, hogy gazdasági unió nélkül nem lehetséges monetáris unió, és az államok nem tartják be az általuk vállalt stabilitási paktumot.
The decade opened with the introduction of the euro, the great hope for monetary stability that turned into an enormous budget fiasco, since it had been forgotten that there can be no monetary union without economic union and the States did not abide by the stability pact they had signed.
Ezt követte a 2003. február 1-jén hatályba lépett Nizzai Szerződés, amely annyira katasztrofális és bonyolult volt, hogy az aláírók azon nyomban vitát indítottak az „Unió jövőjéről” annak érdekében, hogy új szöveg készüljön.
It continued via the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and was so disastrous and complex that the signatories immediately launched a ‘debate on the future of the Union’, which would supposedly lead to a new text.
Hatalmas örömöt váltott ki, amikor 2004-ben és 2007-ben 12 állam, köztük 10 volt kommunista ország csatlakozásával a kontinens végre újra egyesült, de a válság bekövetkezése felszította a bizonyos közvéleményekre kiható nemzeti egoizmust.
It experienced immense joy when the continent was finally reunified in 2004 and 2007 with the accession of 12 States, 10 of which were post-communist, but the onset of the crisis inflamed national self-interest, which had an impact on public opinion in some quarters.
2005-ben már látható volt a népek tanácstalansága, amikor Franciaország és Hollandia kifejezték vágyukat arra, hogy megértsék az európai építési folyamatot, amelyet többé már nem értenek, és arra hogy ne feledkezzenek meg róluk.
It witnessed the disarray of peoples who, starting in 2005 with France and the Netherlands, expressed their hunger to understand and not be forgotten by a European project that they no longer understood.
Franciaországnak és Hollandiának nincsen oka a lelkiismeretfurdalásra: ha 2005-ben 25 államban tartanak népszavazást, akkor kettőnél több állam szavazott volna NEM-mel.
France and the Netherlands should not be made to feel guilty: had there been 25 referendums in 2005, more than two States would have voted NO.
Az évtized a 2008-ban kezdődött pénzügyi és gazdasági válsággal ért véget.
The decade drew to a close with the financial and economic crisis from 2008 onwards.
2009-ben új intézményekkel, új Európai Bizottsággal (EB) és új Európai Parlamenttel (EP) zárult.
It ended in 2009 with new institutions, a new European Commission and a new European Parliament.
Időközben az Unió két jelentős projektet kezdett el: a GALILEO és az ITER projekteket, amelyek sikerében a tudomány és a kutatás központi szerepet játszik, és amelyek nehézségei jól mutatják a zord európai valóságot.
In the meantime, the Union had committed itself to two major projects: Galileo and ITER, for the success of which science and research are crucial and the difficulties of which illustrate the harsh European reality.
Ilyen politikai események mellett hogyan képzelhető el, hogy reménykedhetünk abban, hogy a világ első legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává válunk?
How, in the light of such political events, can we have imagined that we might hope to become the leading knowledge-based economy, the most competitive in the world?
Az elmúlt évtizedben az EU és a tagállamok hatalmas kihívással szembesültek: egy gyorsan változó és egyre összetettebbé váló világban kell biztosítani népeik számára a virágzást és a társadalmi haladást.
In the past decade the EU and the Member States have faced an enormous challenge: to give their peoples prosperity and social progress in a fast-moving and increasingly complex world.
A birodalmak iránti nosztalgia elmúltával a tagállamoknak időbe telt, míg megértették, hogy túl kicsik lettek és egységbe kell tömörülniük.
States have taken time to realise, once the nostalgia for empire passed, that they were becoming too small and needed to unite.
Európának időbe fog telni, amíg megérti, hogy többé már nem nagy kontinens.
Europe will take time to understand that it is no longer a great continent.
Európának meg kell értenie, hogy versenytársai önmagukban is kontinensnyi méretű államok: Kína, Oroszország, India, Brazília, és nem szabad elfelejteni az Egyesült Államokat és Ausztráliát sem.
Europe must understand that its competitors are, in themselves, ‘Continent States’: China, Russia, India, Brazil, not to mention the United States and Australia.
Azonban mi nem vagyunk egyetlen nemzet: államok uniója vagyunk.
But we are not a Nation: we are a Union of States.
Egyesülnünk kell, hogy meghatározzuk prioritásainkat.
We must unite to set our priorities.
Ebben az összefüggésben a tudomány valószínűleg egységteremtő terület, amint azt felelősséggel és természetesen az Unió számára idegen érdekektől függetlenül gyakoroljuk.
In this context science is probably about coming together, as long as it is done with conscience and, of course, independently of interests outside the Union.
Ezt a jelentést ebben a szellemben javasolja az előadó: meg kell vizsgálni, hogy a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram felülvizsgálata nem nyújt-e lehetőséget az aranyháromszög megerősítésére, amely az európaiak sorsának kulcsát jelentő tudás, oktatás és kutatás.
This report is being proposed in this spirit: to consider whether the review of the 7th Framework Programme for Research and Technological Development (FP7) may offer an opportunity to consolidate the golden triangle of knowledge, education and research that is the key to Europeans’ destiny.
Miért javasoljuk ezt a hetedik keretprogram felülvizsgálatakor ahelyett, hogy a nyolcadik keretprogramot megvárnánk?
Why propose this for the review of FP7 and not wait for FP8?
Azért, mert 2006 óta, amikor az EP és a Tanács meghozta a hetedik keretprogramra vonatkozó végleges határozatot, négy új elem jelent meg, amely a kutatást és a tudományt befolyásolja:
Because four new factors affecting research and science have arisen since 2006, the year that the final decision on FP7 was taken by Parliament and the Council:
· a 2009. december 1-je óta hatályos Lisszaboni Szerződéssel új intézményeink lettek;
· under the Treaty of Lisbon, in force since 1 December 2009, we have new institutions;
· új EB-nk és új EP-nk van;
· we have a new Commission and a new Parliament;
· új EU 2020 ütemtervünk van;
· we have a new EU 2020 roadmap;
· rendkívül súlyos pénzügyi és gazdasági válságot élünk át, amely a hetedik keretprogram 2007 végén folytatott tárgyalásai után, 2008 folyamán kezdődött, és a programozási időszak utolsó évei (2011-2013) kritikus időszakot jelentenek a növekedés és a válságból való kilábalás szempontjából: tehát semmit nem szabad a véletlenre bízni.
· we are undergoing a major financial and economic crisis that started after negotiation of FP7 at the end of 2007/during 2008 and the final programming years (2011-2013) are fragile years for growth and exiting from the crisis: nothing must therefore be left to chance.
A hetedik keretprogram lehetőséget nyújt az EU számára arra, hogy a gazdasági és társadalmi ambícióinak megfelelő szintre emelje kutatási politikáját, elsősorban az Európai Kutatási Térség (EKT) megszilárdításán keresztül.
FP7 is a chance for the EU to make its research policy match its economic and social ambitions, in particular by consolidating the European Research Area (ERA).
A 2007 és 2013 közötti időszakra 54 milliárd euro összegű költségvetéssel rendelkező hetedik keretprogram az idők során a világ egyik legjelentősebb kutatást támogató programjává vált, és az EU kutatási politikájának fő eszköze.
Allocated a budget of around EUR 54 billion for the period 2007-2013, FP7 has, over the years, become one of the largest research support programmes in the world and represents the primary tool of EU research policy.
Négy fő célkitűzést határoztak meg, és ezek négy olyan külön programnak felelnek meg, amelyek célja az európai kutatási erőfeszítések megszervezése, melyek a következők: az együttműködés program, az ötletek program, az emberi erőforrás program és a kapacitások program.
Four main objectives have been identified and correspond to four specific programmes that must structure the European research effort: the Cooperation programme, the Ideas programme, the People programme and the Capacity programme.
Mivel az a cél, hogy az EU képes legyen válaszlépéseket tenni azokra a nagy társadalmi kihívásokra, amelyek valamennyi tagállamot érintik, és amelyeket egyedül nem képesek leküzdeni (elöregedő népesség és egészségügy, energiaellátás, vízellátás, élelmiszerellátás, fenntartható fejlődés, éghajlatváltozás elleni küzdelem stb.), valamint hogy olyan tudást fejlesszünk ki, amellyel vállalkozásaink több innovációra képesek és fokozhatják versenyképességüket.
The aim is to enable the EU to respond to the great societal challenges that concern all Member States and to which they cannot respond alone (ageing population and health, energy, water and food supplies, sustainable development, climate change, and so on), as well as to develop the knowledge to enable our businesses to innovate more and enhance their competitiveness.
Annak biztosítása érdekében, hogy a hetedik keretprogram mindig megfeleljen az európai politikák igényeinek, az EP és a Tanács 2006. december 18-i, 1982/2006/EK határozata 7. cikkének (2) bekezdése előírta, hogy 2010 vége előtt konkrét adatokon alapuló időközi értékelést kell készíteni.
In order to ensure that FP7 still meets the needs of European policies, Article 7(2) of Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 had provided for an interim evaluation, based on specific data, by the end of 2010.
Az EP előadója üdvözli, hogy a szakértői csoportok a hetedik keretprogram és a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus időközi értékelése során remek munkát végeztek a rendkívül tág körű megbízatás ellenére, ami sokkal szakszerűbb megközelítést igényelt volna, és azt reméli, hogy az elkövetkező keretprogramok keretében ez így történik majd.
The rapporteur welcomes the good work carried out by the expert groups on the interim evaluation of FP7 and the Risk-Sharing Finance Facility, despite a very broad remit that would have merited a much more technical approach, and therefore hopes that such will be the case for future framework programmes.
Azonban az előadó sajnálja, hogy az Európai Bizottság késve tette közzé az erről szóló közleményt, mivel azt 2010 végéig kellett volna közzétenni, de végül csak 2011. februárban látott napvilágot.
However, the rapporteur regrets the delay in publication of the Commission communication on this subject; the communication was expected by the end of 2010 but did not, in fact, see the light of day until February 2011.
Az előadó főként azt sajnálja, hogy az értékelés nem vette eléggé figyelembe a kutatásnak az EU és a tagállamok közötti átfogó vetületeit.
The rapporteur regrets, above all, that this evaluation did not take sufficient account of the global aspects of research between the EU and the Member States.
Ez az értékelés össze kívánja hasonlítani a programozásra fennmaradó jelentős összegeket: 28, 8 milliárd euro van három évre (2011-2013), a hetedik keretprogram első négy évére (2007-2010) előirányzott 25,8 milliárd euróval és a hatodik keretprogramra (2002-2006) fordított 17 milliárd euróval szemben.
This evaluation is to be seen in the light of the significant sums still to be programmed: EUR 28.8 billion over three years (2011-2013), compared with the 25.8 billion programmed for the first four years of FP7 (2007-2010) and the 17 billion under FP6 (2002 to 2006).
2011-ben 8,5 milliárd eurót, 2012-ben több mint 9,5 milliárd eurót és 2013-ban több mint 10,5 milliárd eurót kellene kutatásra fordítani.
For 2011 there are more than EUR 8.5 billion, for 2012 more than EUR 9.5 billion, and for 2013 more than EUR 10.5 billion to be devoted to research.
Az ilyen összegeket érdemes konkrét elemzéseknek alávetni az érintett szereplők részvételének támogatása és a finanszírozásoknak a rosszul működő vagy nem az igényeknek megfelelő programok közötti elaprózódásának elkerülése érdekében.
Such sums merit specific analysis in order to encourage participation of the actors concerned and avoid financing being dispersed among programmes that do not function properly or do not meet needs.
Az EP előadója úgy véli, hogy a közpénzt helyesen kell kezelni függetlenül attól, hogy válságidőszak van-e vagy sem, azonban minden módosítást vagy irányváltást a stabilitás, az általános koherencia és a felek kölcsönös bizalmának alapját jelentő jogbiztonság tiszteletben tartása mellet kell végrehajtani.
The rapporteur considers that sound management of public money is necessary, whether in a crisis period or not, but that any modification or reorientation must respect stability, overall cohesion and legal certainty, which are the basis for mutual confidence between stakeholders.
Néhány nagy irány a félidős felülvizsgálathoz:
A few broad guidelines for this mid-term review:
- az egyszerűsítés: ezzel már foglalkozott a keretprogramok megvalósításának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalás, de az EP kéréseinek eleget téve vissza kell térni rá.
- simplification: already dealt with in the resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes, this needs to be addressed again in order to follow up the requests made by Parliament.
A tapasztalatok szerint ugyanis az adminisztratív eljárások összetettsége és nehézkessége jelenti az egyik legnagyobb nehézséget, aminek az a következménye, hogy a kutatók elfordulnak az európai finanszírozásoktól és a nemzeti finanszírozásokat részesítik előnyben, valamint hogy Európa népszerűtlenné válik a kutatás terén.
In fact, one of the difficulties noted is the complexity and burden of administrative procedures, as a result of which those seeking European financing are diverted towards national financing and Europe is made unpopular with regard to research.
Ezt a problémát az EB legfrissebb pénzügyi átvilágítási politikája tovább súlyosbította.
This problem has been made worse by recent Commission policy on financial audits.
Jelenleg úgy tűnik, hogy nagyon is szükséges a múlt problémáinak megoldása, mindenekelőtt a hatodik keretprogrammal kapcsolatos problémáké, és el kell kerülni ezek megismétlődését a hetedik és a későbbi keretprogramokban.
Today it seems more than necessary to solve the problems of the past, in particular those of FP6, and avoid repeating them in FP7, or in future framework programmes.
A múltbéli vitáknak a Bíróság bevonása nélküli rendezése, valamint a jelenlegi és a későbbi egyszerűsítések a közpénz megfelelő kezelése mellett, lényeges feltételt jelentenek ahhoz, hogy a tudomány, a kutatás és az innováció európai szinten legyen kezelhető, elsősorban a tagállamokkal a nyolcadik keretprogramról folytatandó tárgyalások fényében, amennyiben azt szeretnénk, hogy a kutatás európaibbá váljon és eljussunk végre egy Európai Kutatási Térség megvalósításáig.
Settling legal proceedings, without involving the Court of Justice, and present and future simplification that respects sound management of public money, are an essential pre-requisite for science, research and innovation to be dealt with on a European scale, particularly with a view to the negotiations with the Member States on FP8, if we want to Europeanise research further and finally achieve a European Research Area.
- a kkv-k részvétele: mivel gyakran tekintik a keretprogramok egyik gyengeségének, e téren még erőfeszítésekre van szükség, de javulás tapasztalható, például a kkv-knak az „együttműködés” területét érintő programokban való részvételére meghatározott 15%-os célkitűzés gyakorlatilag teljesült;
- SME participation: often seen as one of the weaknesses of the framework programmes, efforts are still needed but an improvement is noted – for example, the 15% target for SME participation in the ‘Cooperation’ programme has almost been achieved;
- az innováció: jelenleg az innovációs vetület erősítése tapasztalható, az utolsó éveket tehát fontos az ilyen típusú projektek felé orientálni.
- innovation: a strengthening of the ‘innovation’ dimension can currently be seen and it is therefore important to direct the final years towards this type of project.
Az EP előadója ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az Európában tapasztalt elutasítás kapcsolatot teremtett a kutatás-innováció és a forgalmazás között, vagyis a forgalmazási potenciált mindig figyelembe kellene venni;
The rapporteur is keen to stress, however, the refusal there is in Europe to link research/innovation and commercialisation, though potential for commercialisation should always be taken into account;
- a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus: e mechanizmus bevezetésének rendkívül pozitív hatásai voltak, és ezt folytatni és fokozni kellene a hetedik keretprogram végén és az elkövetkező programokban;
- the Risk-Sharing Finance Facility: introduction of this facility has had a very positive effect and it should be continued and intensified for the end of FP7 and in future programmes;
- az előadó javasolja a kutatási és fejlesztési politikák területi szintre helyezését, az összes egyetemmel kapcsolatban álló kutatás harmonikus elosztása érdekében.
- the rapporteur proposes that research and development policies be territorialised so that research is distributed harmoniously in relation to all universities.
A kiválósággal fennálló kapcsolatot, amely gyakran városi közegben létezik, a személyes jelenlét nélküli kapcsolatok, például a területi szintre helyezett kutatóközpontok és a kiválósági központok közötti állandó videokonferenciák és intelligens összeköttetés útján lehetne fokozni.
The link with excellence often found in urban areas could be made by intensifying virtual links, for example through permanent videoconferencing and a smart connection between territorialised research centres and centres of excellence;
- az előadó javasolja továbbá, hogy a technológia és a védelem terén az Unió és a tagállamok az EUSZ 45. cikkének d) pontja alapján állapodjanak meg egymással egy ambiciózus európai kutatási tervről, a védelmi ágazat ipari és technológiai alapjának erősítése érdekében és a katonai közkiadások hatékonyságának javítása mellett.
- the rapporteur also proposes that an ambitious European research plan for defence technology should be adopted between the Union and the Member States, pursuant to Article 45(d) of the EU Treaty, with a view to enhancing the defence sector’s industrial and technological base, while at the same time improving the efficiency of military public spending.
E terv céljául az európai védelmi ipar megszilárdítását kellene kitűzni.
This plan should have the aim of consolidating the European defence industry.
az Európai Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról szóló időközi felülvizsgálatról
sur l'évaluation intermédiaire du septième programme-cadre de l'Union européenne pour des actions de recherche, de développement technologiques et de démonstration
A Költségvetési Bizottság felhívja az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Industry, Research and Energy, to include the following in its motion for a resolution:
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
VÉLEMÉNY a Regionális Fejlesztési Bizottság részéről ..............................16
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................15
– tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára ( COM(2010)0537 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0537 ),
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez ( C7‑0295/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 42 and Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0295/2010 ),
– tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a litván és a luxemburgi parlament, valamint a lengyel parlament két kamarája által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,
– having regard to the reasoned opinions submitted, within the framework of the Protocol (No 2) on the application of the principles of subsidiarity and proportionality, by the Lithuanian Parliament,the Luxembourg Chamber of Deputies and by the Polish Diet and Senat, asserting that the draft legislative act does not comply with the principle of subsidiarity,
- tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 15-i véleményére
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 16 February 2011
– tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,
– having regard to Rule 55 of its Rules of Procedure
– tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére ( A7-0161/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A7-0161/2011 ),