natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– tekintettel a Bizottság által az „Európa 2020” stratégiáról indított nyilvános meghallgatásra, és annak eredményére ( SEC(2010)0116 ),
– having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
– tekintettel a Bizottság 2010. március 31-i, a kohézióról szóló uniós vitát elősegítő stratégiai jelentésére,
– having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion ;
– tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére ( A7-0129/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0129/2010 ),
A. mivel tekintettel arra, hogy a kohéziós politika végső célja a különböző régiók fejlettségi szintjében mutatkozó különbségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – többek között vidéki területek – elmaradásának mérséklése, 2007 óta a strukturális alapokról szóló rendeletek a lisszaboni célkitűzésekre vonatkozó kötelező forráselkülönítést foglalnak magukban az EU-15 számára, továbbá az EU-12 hasonló, nem kötelező forráselkülönítési mechanizmust alkalmaz, ami által a kohéziós politika forrásai a tagállamok és a régiók vonzerejére, a növekedésre és a foglalkoztatásra irányulnak,
A. whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
B. mivel a kohéziós politika – különösen a jelenlegi recesszió idején – többek között az általa a hosszú távú fejlesztési programok és politikák számára biztosított stabil finanszírozási összeg, az alkalmazott decentralizált rendszer, valamint a fenntartható fejlődés közösségi prioritásainak az alapvető céljai közé történő felvétele miatt az EU-n belüli növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás egyik legfőbb eszköze,
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
C. mivel EU-szerte az állami szféra beruházásainak kétharmada regionális és helyi szintről származik, a regionális és helyi hatóságok gyakran jelentős szakértelmet összpontosítanak és kulcsfontosságú szereplőnek számítanak mind a jelenlegi lisszaboni stratégia, mind a jövőbeni EU2020-stratégia végrehajtásával kapcsolatban,
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. mivel a kohéziós politikát és az EU2020-stratégiát integrálni kell, miután a kohéziós politika azért szerepel a Lisszaboni Szerződésben, hogy elősegítse a növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást, melyek egyben a stratégia fő célkitűzései,
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. mivel a tervezett EU2020-stratégia – a lisszaboni stratégiához hasonlóan – nem kellően tükrözi a régiók és a tagállamok eltérő fejlettségi szintjét, ezért nem helyez kellő hangsúlyt a gazdasági kohézióra a kibővített Európai Unióban,
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
A kohéziós politika és a lisszaboni stratégia
Cohesion policy and Lisbon Strategy
A kohéziós politika és az EU2020
Cohesion policy and EU2020
17. a gazdasági fejlődés és a nagyobb kohézió érdekében hatékony és átfogó infrastruktúra biztosítását kéri a közlekedési rendszerek korszerűsítése, a nem környezetszennyező közlekedési megoldások bevezetése, az ivóvízhez, csatornázáshoz és hulladékkezelési rendszerekhez való hozzáférés javítása, hatékonyabb környezetgazdálkodás bevezetése, valamint a természeti erőforrások és megújuló energiaforrások fenntartható használatának biztosítása révén;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
19. méltányolja, hogy a javaslat tekintetbe veszi a társadalmi dimenziót, kiemeli ugyanakkor, hogy a munkahelyteremtés szempontjából a gazdasági pillér játssza a központi szerepet, ezért elengedhetetlenül fontos a szabad, nyílt és működőképes belső piac kiteljesítése, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások rugalmasan reagáljanak a makrogazdasági tendenciákra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válság bebizonyította, hogy egyetlen növekedési stratégia sem hagyhatja figyelmen kívül a szociális védelemmel, a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel, valamint a minőségi munkahelyek megteremtésével kapcsolatos célkitűzéseket;
Appreciates that the social dimension is taken into account in the proposal, but stresses that the economic pillar has the central role in terms of job creation and therefore it is vital to complete the free, open and functional Internal Market enabling businesses to react with flexibility to macro-economic trends; stresses that the recent crisis has demonstrated that no strategy for growth can neglect the objectives of social protection, access to services, the fight against poverty and social exclusion and the creation of quality jobs;
23. elismeri, hogy a célkitűzéseknek a strukturális politikákban kialakított struktúrája az első években sikeresnek bizonyult; szorgalmazza a felelős tervezést e struktúra fenntartása, valamint a megosztott irányítás elvének megőrzése érdekében; elismeri, hogy a 2020. évi célokhoz való közelítéshez szükség lehet a célkitűzések tartalmi kiigazítására;
Acknowledges that the established structure of objectives in the structural policies has proven a success during its first years; calls for the sake of planning reliability for the perpetuation of this structure as well as for the perpetuation of the principle of shared management; acknowledges that an adjustment of the objective contents might be necessary for an adaption to the 2020 goals;
31. kéri, hogy a lisszaboni stratégiához képest az EU2020-stratégián belül jobb irányítási rendszer működjék; ajánlja, hogy a kohéziós és strukturális alapok felhasználása mellett a stratégia tervezése és végrehajtása a többszintű irányítás elve szerint menjen végbe a helyi és regionális hatóságok, valamint a civil társadalom érintettjei nagyobb mértékű bevonásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy bevonásuk többszintű irányítási megállapodások elfogadására is kiterjedhet;
Asks for an improved governance system in the EU2020 Strategy compared to the Lisbon Strategy; recommends its design and implementation, while using Cohesion and structural funds, according to the multi-level governance principle so as to ensure the greater involvement of local and regional authorities and civil society stakeholders; stresses that this involvement could include the adoption of multi-level governance agreements;
34. hangsúlyozza az EU2020-stratégia céljainak szempontjából a terület helyi és regionális szintű ismeretének fontosságát; e célból alapvető fontosságú a közös statisztikai információk és a mutatók értelmezési képességének biztosítása a helyi és regionális szintű mutatók esetén is;
Stresses the importance of ground-level knowledge, both locally and regionally, for the objectives of the EU2020 Strategy; to this end, considers it essential to ensure the provision of joint statistics, as well as reading capacity in respect of the indicators, at both local and regional level;
39. ajánlja a Bizottságnak, hogy évente vizsgálja felül az EU2020-stratégia keretében megfogalmazott prioritásokat az adott stratégia bevezetése után elért eredmények és a kezdetben előírt feltételek módosítása alapján, valamint az új prioritások kijelölését az állandó helyi, regionális és globális változásokkal szoros összefüggésben;
Recommends that the Commission undertake an annual review of the priorities of the EU-2020 Strategy, on the basis of the results obtained in implementing it and taking account of any alterations in the conditions as initially envisaged and the identification of new priorities as closely bound up with changes of a permanent nature at local, regional and global level;
A jelenlegi rendszer értékelése
Assessing the current system
Mind a lisszaboni stratégia, mind a kohéziós politika tágabb értelemben az innovációt határozta meg az európai térség fejlődésének elősegítésére és a globalizált világ által előidézett kihívásokkal szembeni versenyképesség erősítésére szolgáló legfőbb eszközként.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
Következésképpen mindkettő középpontjában az innováció szerepel, és stratégiai szerepe minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kapott.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
A 2007–2013-as időszakra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások az EU-15 számára határozott követelményként (az EU-12 számára pedig ajánlásként) szabják meg, hogy a konvergenciarégiókban a programok juttatásainak legalább 60%-át, a versenyképességi és foglalkoztatási régiókban pedig 75%-át a lisszaboni célkitűzések elérésére különítsék el.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
Valójában a strukturális alapok teljes kiadásának 5,5–7,4%-át (összesen 10,2 milliárd eurót) már a 2000–2006-os időszakban – még a forráselkülönítésre vonatkozó követelmény hivatalos bevezetése előtt – a kutatási és innovációs tevékenységekbe fektették be.
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Az eddig rendelkezésre álló utólagos értékelések kiemelik, hogy a regionális programoknak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez való felhasználása kézzelfoghatóbb volt a viszonylag kedvezőbb helyzetben lévő régiók számára, ám korlátozottabb a kevésbé fejlettek számára, amelyekben a programok inkább az alapvető infrastruktúra előtérbe helyezésére irányultak.
The ex post evaluations available so far highlight that the use of regional programmes to achieve the Lisbon objectives was more evident for the relatively more prosperous regions and more limited for the last developed ones, where the programmes tended to emphasise rather basic infrastructure.
Nyilvánvalóan nem alkalmazható egyetlen egységes stratégia minden régióra; a különböző régiók eltérő sajátosságai – területi dimenziójuk – nagy hatást gyakoroltak a végrehajtott intézkedések hatékonyságára.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Ezért a regionális és helyi hatóságoknak a programok végrehajtásán kívül azok tervezésébe való bevonása elengedhetetlenné válik, mivel ők azok a szereplők, akik a legjobban ismerik az adott terület szükségleteit.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
A programoknak a 2007–2013-ra vonatkozó előirányzataival kapcsolatos elemzésből kitűnik, hogy a forráselkülönítés lényegesen meghaladta a meghatározott küszöbértékeket.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Konkrétan a konvergencia-célkitűzésen belül 65%-ot, a versenyképességi régiókban pedig 82%-ot különítettek el a lisszaboni stratégiával kapcsolatos prioritásokra.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
E százalékos arányok – amelyek a 7 éves időszakban összesen körülbelül 228 milliárd euró összegű juttatást tesznek ki – az EU-27-re vonatkoznak, ami azt bizonyítja, hogy az EU-12 szintén komoly kötelezettséget vállalt a forráselkülönítésben.
These percentages, which together make up a total allocation of approx. €228 billion over the 7-years period, refer to the EU27, showing that also EU12 have seriously committed themselves in the earmarking exercise.
Eléggé előre látható volt, hogy a juttatások tagállamonként és célkitűzésenként lényegesen eltérőek lesznek.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
A programozás különösen a versenyképességi régiókban erőteljesen kapcsolódik a lisszaboni stratégiához, és a hangsúlyt az innovációra, a tudásra és a technológiára helyezik, míg a konvergenciaprogramokban inkább a foglalkoztatáshoz kapcsolódó prioritásokat részesítik előnyben, ami azt bizonyítja, hogy ez esetben az oktatási és képzési rendszer reformját tekintik a további fejlődés előfeltételének.
In particular in Competitiveness regions the programming is strongly Lisbon-related with emphasis put on innovation, knowledge and technology, whereas in Convergence programmes the priorities linked to employment are rather privileged showing that a reform of the education and training system here considered as a pre-requisite for further development.
A Bizottságnak legkésőbb 2010. április 1-jén kell elfogadnia az első stratégiai jelentést, amely azon végrehajtási eredményeket elemzi, amelyeket a tagállamok az említett prioritások megvalósítása során a programvégrehajtás első 18 hónapjában a kiadások révén érnek el.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
Valójában azt kell alaposan megvizsgálni, hogy ezek a kötelezettségvállalások milyen mértékben tükröződnek a tényleges projektszintű kiadásokban.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
Sajnos a programok késedelmes elindítása, valamint ezt követően a kiadásokkal kapcsolatos adatok hiánya miatt jelenleg nem lehet ellenőrizni ezt az összefüggést.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Következésképpen ebben a tekintetben a Bizottság stratégiai jelentése – az általa érintett korlátozott időtartam ellenére – kulcsfontosságú dokumentumnak számít, amelynek alapján sor kerül majd egy magas szintű intézményközi vitára annak felmérése érdekében, hogy a strukturális alapok milyen mértékben és formában járulnak hozzá a lisszaboni célkitűzésekhez, valamint annak előkészítése céljából, hogy az európai uniós és a nemzeti intézmények, a regionális érintettek és a civil társadalom körében komolyan foglalkozzanak a 2010 utáni időszak növekedési és foglalkoztatási stratégiájának, az úgynevezett EU2020-stratégiának a formájával és tartalmával.
The Strategic report of the Commission will therefore represent a key document in this sense, despite the limited period covered, on which basis a high level inter-institutional debate will be carried out to assess the level and type of contribution of the Structural Funds to the Lisbon objectives and pave the way to a serious reflection among EU and national institutions, regional stakeholders and the civil society on the shape and contents of the strategy for growth and jobs after 2010, the so called EU2020 Strategy.
Még ennél is lényegesebb, hogy hosszú távon értékelni lehessen, hogy a lisszaboni stratégiával kapcsolatban a strukturális alapok segítségével végrehajtott beruházások ténylegesen milyen hatást eredményeztek a tagállamokban és a régiókban.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
A jövővel kapcsolatos tárgyalások csak akkor lesznek eredményesek, ha már ismertté válnak ennek az értékelésnek az eredményei.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Noha ezek az adatok a program végrehajtásának korai szakaszában még nem állnak rendelkezésre, elengedhetetlen az előkészítés és a Bizottság figyelmének felhívása arra, hogy sürgősen ki kell alakítani azon eszközöket, amelyek lehetővé teszik egy ilyen elemzés elvégzését, azaz egységes mutatókat kell kidolgozni, amelyek a teljes időszakban csoportosíthatók és összehasonlíthatók a programok és a tagállamok tekintetében az elért hatások ellenőrzése, valamint a szükséges kiigazítások elvégzése érdekében.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
A kohéziós politika szerepe az EU2020-stratégiában
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
A jövő építése magában foglalja a múlt vizsgálatát a lehető legjobb eredmények elérése, a tapasztalatok hasznosítása és a korábbi hibák elkerülése érdekében.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Ennélfogva a következő tíz év kihívásainak kezelésétre szolgáló új EU2020-stratégia kiépítésekor szükség van a kohéziós politika és a lisszaboni stratégia közötti kapcsolat alapos átgondolására.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
A kohéziós politika valóban eredményesebb lehet a többi politikánál a növekedésre és a munkahelyteremtésre irányuló befektetések mozgósítása terén; az is bebizonyosodott, hogy amennyiben a partnerség elvét helyesen alkalmazzák, valamint a regionális és a helyi éritnettek a prioritások végrehajtásának főszereplőivé válnak, nagyobb felelősségérzet alakul ki a politikai célkitűzések és teljesítmények iránt.
The cohesion policy can in fact better than other policies succeed in mobilising investments for growth and jobs; it has also proved that when the partnership principle is correctly applied and regional and local actors are made protagonists of the implementation of priorities a greater sense of ownership towards policies objectives and outputs is engendered.
A Bizottságnak az EU2020-stratégiára vonatkozó javaslata a kohéziós politikát kulcsfontosságú politikának fogadja el az EU2020-as célok megvalósításához.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Úgy tűnik azonban, hogy ezt inkább a stabil pénzügyi előirányzatok forrásának tekinti, mint az elvek – például a partnerség, az integrált megközelítés, a többszintű irányítás – alkalmazásának, valamint a regionális és helyi szereplők mobilizálására vonatkozó képességének betudható jelentős referenciapontnak.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Ha ezen elvek – amelyek a kohéziós politikának az EU2020-stratégia sikeres végrehajtására irányuló jelentős hozzájárulását képezik –, nem épülnek be megfelelően a stratégiába, annak eredményessége veszélybe kerülhet.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
A jelentés néhány konkrét ajánlást fogalmaz meg annak biztosítása érdekében, hogy ezt a kapcsolatot kellőképpen figyelembe vegyék:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· Az EU2020-stratégiában meghatározott prioritásokat szigorúan össze kell hangolni a jövőbeni kohéziós politika prioritásaival: nagyobb figyelmet kell fordítani az alapvető fontosságú prioritásokra és arra, hogy egymást fokozottabban kiegészítsék, ugyanakkor biztosítani kell a regionális sajátosságokhoz való alkalmazkodás által megkívánt rugalmasságot.
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· Ki kell alakítani a nemzeti stratégiai referenciakeretek és a nemzeti reformprogramok közötti szinergiákat, valamint a hatékonyabb uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű igazgatási koordináció révén jobban ki kell használni a bennük rejlő lehetőségeket az irányítás javítása érdekében.
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· Az EU2020-célkitűzéseket közösségi szinten kell meghatározni, ugyanakkor a jövőben végrehajtásukba és a nemzeti politikákba való beillesztésükbe több nemzeti szint alatti hatóságot be kell vonni.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
A lisszaboni stratégiával kapcsolatban eddig általánosan felismert korlátok közé tartozik a az erőtlen többszintű irányítás, valamint az, hogy a helyi és regionális hatóságokat nem vonják be kellőképpen a célkitűzések végrehajtásába annak ellenére, hogy az állami szféra beruházásainak kétharmada regionális és helyi szintről származik, továbbá e hatóságok gyakran jelentős szakértelmet összpontosítanak erre.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.