natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. mivel a szubszaharai afrikai diaszpóra fogékonnyá vált a kölcsönös egészségpénztárak hasznossága és jelentősége iránt azon befogadó országokban, amelyekben e pénztárak magas fejlettségi szinten működnek, és mivel a diaszpóra gyakran különleges kapcsolatban marad a származási országgal,
J. whereas members of the diaspora from sub-Saharan Africa have become aware, in various host countries where mutual health organisations are well developed, that such schemes are useful and beneficial; and whereas many members of the diaspora remain in close contact with their countries of origin,
K. mivel Afrikában lehetetlen egységes egészségügyi rendszert meghonosítani, Európától eltérően, ahol az általános szociális biztonsági rendszerek közötti különbségek és a kötelező jellegű társadalombiztosítási rendszerek egyidejű jelenlétéről beszélhetünk;
K. whereas there is no ‘one size fits all’ health care system applicable to Africa, as is the case in Europe, where differences exist between universal social security systems on the one hand, and compulsory social insurance systems on the other,
17. mély aggodalommal tölti el, hogy az afrikai gyógyszerpiacon lejárt vagy hamis gyógyszerek vannak forgalomban, és hogy a nemzeti hatóságok és a nemzetközi közösség erre nemigen reagál;
Is deeply concerned about the circulation on the African market of medicines that are past their sell-by date, adulterated or counterfeit, and about the inadequate response of national authorities and the international community;
23. úgy véli, hogy a térség államaiban működőképes, szociális szempontból hatékony és megfizethető egészségügyi szolgáltatásokat kell kialakítani, amelyek választ adnak egyúttal az egészségügyi ellátás iránti szükségletek szervezésével, tehát a kölcsönös egészségpénztáraknak az egészségügyi rendszerben betöltött helyével kapcsolatos kérdésekre is; úgy véli, hogy a népesség-nyilvántartás létrehozása ennek a lépésnek előfeltétele;
Considers it necessary for states to organise functional health services which are socially efficient and affordable, while also dealing with health care demand issues and thus the role of mutual health organisations within the health system; notes that this calls for the prior introduction of a civil registration system;
25. üdvözli a vertikális alapoknak köszönhetően az adományozók vonzása tekintetében elért sikereket és a nagy járványok – például az AIDS, a tuberkulózis, a malária, a gyermekbénulás és más súlyos betegségek – visszaszorítása terén elért előrehaladást; ragaszkodik ugyanakkor ahhoz, hogy ez a vertikális megközelítés semmiképpen se helyettesítse a horizontális és fenntartható megközelítést az alapvető egészségügyi ellátás terén;
Welcomes the success achieved by vertical funds in proving attractive to donors and the progress made in combating major pathologies such as AIDS, tuberculosis, malaria, poliomyelitis and other serious diseases; stresses, however, that this vertical approach can under no circumstances be a substitute for a sustainable horizontal approach to basic health care;
28. üdvözli, hogy bizonyos vertikális alapok diagonális megközelítést alkalmaznak, forrásaik egy részét a fent említett járványok által sújtott országok egészségügyi rendszereinek megszilárdítására fordítva; kiemeli ugyanakkor a partnerintézményi rendszeren és a folyamatos tapasztalatcserén alapuló, elsősorban a kórházak, továbbá az északi és déli féltekéről származó, az állami és a magánszférában dolgozó szakemberek közötti – többek között a távgyógyítás révén megvalósuló – egészségügyi együttműködés elősegítésének szükségességét, előnyben részesítve a helyi egészségügyi szakképzést;
Welcomes the diagonal approach adopted by some vertical funds, which have decided to devote part of their resources to consolidating the health care systems of the countries affected by the pathologies targeted; also notes the need to promote health-related cooperation based on twinnings and regular exchanges – including the use of telemedicine – between hospitals and government and non-government agencies working in the health sector in Northern and Southern countries, with a focus on training local health workers;
40. támogatja a helyi igényeket és körülményeket ismerő néhány ország azon erőfeszítéseit, amelyek az ágazati (mezőgazdasági termelők, kávétermelők, nők csoportjai, egyazon városrész lakói), etnikai, közösségi vagy akár a hagyományos formákra (például a tontina) épülő kezdeményezéseket támogatják;
Encourages the efforts being made by certain states which, aware of local circumstances and needs, are supporting initiatives for specific sections of society (e.g. farmers, coffee growers and women’s or neighbourhood groups), ethnic groups or communities, or traditional-type schemes such as tontine funds;
A szubszaharai Afrikában tapasztalt egészségügyi problémák próbára teszik az észak és dél közötti szolidaritási modellt.
The health problems existing in sub-Saharan Africa are a severe test of the solidarity between North and South.
Az átlag afrikai és európai lakos várható élettartama közötti akár 30–40 évnyi különbség csakis riasztónak minősíthető.
The fact that the life expectancy of an African or a European can differ by 30 or 40 years can only be seen as striking.
Ez a hatalmas eltérés is jelzi egy egész, még ma is gyarmati múltjának nyomait viselő földrész felemelkedésének nehézségét.
This disparity reflects the problems faced by an entire continent still marked by its colonial past when it comes to making progress today.
Az olyan tényezők együttes és egymással szorosan összefonódó jelenléte, mint egyes országok felelőtlen kormányzása, a pénzügyi válság drámai következményei, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák, a szélsőséges szegénység, a háborúk, az Afrikát kimerítő adóparadicsomok, a nagy multinacionális cégek ultrakapitalista szemlélete, az etnikai konfliktusok, a rendkívüli természeti erőforrások láttán megjelenő kapzsiság, valamint az AIDS és a hozzá hasonló nagy járványok rendkívül komplex helyzetet eredményez.
Bad governance in some countries, the drastic effects of the financial crisis, climate change, natural disasters, extreme poverty, wars, tax havens draining the continent’s resources, the ultra capitalism practised by the big multinationals, ethnic conflicts, the greed inspired by extraordinary natural resources, the major epidemics such as aids - all these factors combine and interact to create a complex situation.
Az EU által finanszírozott NGO-k, és az egész nemzetközi közösség nyújtotta gyorssegélyek túlságosan is elaprózottak e komplexitáshoz képest.
The emergency aid provided by NGOs funded by the EU and the international community as a whole is a very piecemeal response to this complex situation.
Sőt, bár ellentmondásosnak tűnhet, egyes régiókban egyenesen akadályozza, hogy az egészségügyet az állam vagy más, szolidaritási alapon működő kiegészítő vagy alternatív intézmények kézbe vegyék.
On the contrary, in some regions it acts, paradoxically, as a brake preventing responsibility for health care being assumed by the state, by complementary structures or even other alternatives operating on the basis of solidarity.
Az egészségügyi mutatók Afrikában olyan aggasztó képet festenek, hogy az egészségügy magánosítása csak tovább mélyítené az így is riasztó egyenlőtlenségeket.
Health indicators in Africa are so alarming that health care privatisation can only increase these blatant disparities.
Ez az oka, hogy ez a jelentés fenntartható egészségügyi rendszerek kiépítése mellett foglal állást, még akkor, is, ha a Világbank szerint kevéssé valószínű, hogy a fejlődő országok belátható időn belül képesek lehetnek költségvetési bevételeikből finanszírozni a saját egészségügyi rendszerüket.
That is why this report calls for sustainable health systems, even if it is unlikely, according to the World Bank, that developing countries will be able in the near future to finance their own national systems from their tax revenue.
A vegyes finanszírozású – állami forrásokból, nemzetközi szolidaritásból és lakossági hozzájárulásokból fedezett – nonprofit rendszerek a legalkalmasabbak a Szubszaharai Afrika roppant egészségügyi problémáinak kezelésére.
Non-profit-making systems with mixed financing from state resources, international support and public participation are the best way to meet the immense challenge posed by health care in sub-Saharan Africa.
2006-ban a nemzetközi segélyek e régió egészségügyi költségvetésének 0,25–0,5%-át tették ki.
In 2006, international aid covered 0.25 to 0.5 % of health budgets in this region.
De a probléma még ilyen mértékű segélyezés mellett is óriási.
Yet, even with this level of aid, the problem remains vast.
Először is azért, mert a világot megrengető pénzügyi válság nem arra ösztönzi az európai országokat, hogy ígéreteikhez híven 2010-ben bruttó nemzeti össztermékük legalább 0,7%-át kitevő összeggel járuljanak hozzá az együttműködéshez.
First of all, because the global financial crisis does not encourage European countries to keep their promises, in other words to give at least 0.7 % of GDP in development assistance by 2010.
Anélkül, hogy kisebbítenénk az oktatás fontosságát, el kell ismernünk, hogy ez a különbség sokatmondó.
While the importance of this latter sector should not be underestimated, this disparity tells its own story.
Végezetül pedig itt van még a finanszírozás célba juttatásának állandó problémája.
Finally, because the problem still remains of how funding is to be targeted.
Az utóbbi évtizedekben felduzzadtak a vertikálisnak nevezett, konkrét járványokra – az AIDS-re, a tuberkulózisra, a maláriára, a gyermekbénulásra stb. – irányuló segélyalapok, megcsapolva a nemzetközi segélyeket és a magánkezdeményezéseket.
Recent decades have seen a growing prevalence of so called ‘vertical’ funds targeting specific diseases - AIDS, Tuberculosis, Malaria, Poliomyelitis, etc. siphoning resources away from international aid and private initiatives.
Bár ennek látványos eredményei voltak a kutatás, a védőoltás és a megelőzés terén, egyidejűleg gyengítette az egészségügyi alapellátást – más néven horizontális egészségügyi rendszereket – célzó segélyezést.
The result in terms of research, vaccination and prevention has been remarkable, yet it has had the perverse effect of weakening aid for basic ‘horizontal’ health care systems.
E horizontális rendszerek általánosabb értelemben kapcsolódnak az egészségügyhöz, ide tartozik a lakosság ellátáshoz és gyógyszerekhez való egyetemes, megkülönböztetésmentes hozzáférésének biztosítása, a gyermek- és gyermekágyi halandóság visszaszorítása, a mindennapos, de adott esetben halált okozó betegségek, mint pl. a vérhas kezelése, melyek gyakran vezethetők vissza a szegénységre, a higiénia vagy az ivóvíz hiányára stb.
These horizontal systems relate to general health: access to treatment and medicines for the entire population without discrimination, the challenges posed by child and maternal mortality, commonplace yet fatal diseases such as dysentery, often caused by poverty, lack of hygiene, absence of drinking water, etc.
A végtelenségig elemezhetnénk az Afrikában létező – vagy a létezésért küzdő – különböző egészségügyi rendszereket.
The variety of health systems existing - or striving to exist - in Africa can be endlessly analysed.
Ez a nagyon általános kifejezés alapvető infrastruktúrák, egészségügyi szereplők, körültekintő ellátás, gyógyszerek és azokat forgalmazó gyógyszergyárak jelenlétét feltételezi, magában foglalja a nemzetközi közösséget, a nem kormányzati szervezeteket, az egyházakat, adott esetben a szektákat, és az egyszerű – beteg vagy épp csak betegséget hordozó – polgárokat.
This very general term includes basic infrastructure, health actors, care provision, drugs and the pharmaceutical companies which sell them, the international community, NGOs, churches, sometimes sects ... and ordinary citizens, whether sick or healthy.
Adományozóként egyszerűbbnek és biztosabbnak érezhetjük az egyértelmű célok finanszírozását, ez lehet az oka a vertikális alapok vonzerejének.
As a donor, it may seem safer and simpler to finance clear targets and this is one of the reasons that vertical funds have proved attractive.
Ám a vertikális és horizontális rendszerek finanszírozásának kiegyensúlyozatlansága kapcsán a szakértők egyre bővülő köre által hangoztatott kritikák eredményeképp megjelenőben van egy új megoldás: egyes vertikális alapok egy harántirányúnak (diagonal) nevezett politikára állnak át.
However, the growing criticism from health experts concerned at the financial imbalance between vertical and horizontal systems is leading to a solution whereby some vertical funds now opt for what is known as a diagonal policy.
Ez azt jelenti, hogy forrásaik egy részét az egészségügyi alapellátásra fordítják.
They devote part of their funding to supporting basic health systems.
Az egészségügyi alapellátás gyengeségének azonban más kedvezőtlen kihatásai is vannak.
Yet the weakness of basic health systems leads to other perverse effects.
Ugyanakkor az egészségügyi rendszerek részleges finanszírozásában találunk egy rendkívül érdekes tételt: a civil társadalom hozzájárulása, és a polgárok egészségügyi tevékenysége, amely eredeti, szolidaritásra épülő formákat ölt.
However, one aspect of this partial funding of health systems is of great interest, namely the participation of civil society and the assuming of responsibility for health by citizens in original forms based on solidarity.
A kilencvenes évek óta tanúi vagyunk nagyon különböző kölcsönös segélypénztárak fokozatos megjelenésének és megerősödésének: ezek különböző közösségek, földművelők, fiatalok és nők által alapított szakszervezeti jellegű, kölcsönös segélyezésre épülő szervezetek
Since the 1990s, Africa has seen the emergence and gradual growth of a wide variety of mutual health structures, including community organisations, or organisations of farmers, young people and women with trade union- or mutual- style structures
COHEUR Alain (2009): Structures mutualistes en Afrique.
COHEUR Alain (2009) Structures mutualistes en Afrique.
Les mutuelles de santé, actrices de changement social, Politique, HS13, 2009. november, 27-29. o. .
Les mutuelles de santé, actrices de changement social, Politique, HS13, November 2009, pp. 27-29. .
A mikor-biztosítás magában foglalja az egészségügyi ellátás finanszírozási mechanizmusainak összességét, többek között a kölcsönös egészségpénztárakat, az előtörlesztési rendszereket, a szolidaritási pénztárakat, az egészséghez kapcsolt hitelnyújtást stb. lehetősége növekvő érdeklődést váltott ki, és a hivatalban lévő kormányok támogatásával vagy anélkül kölcsönös segélyezési kezdeményezések születtek.
Micro-insurance brings together a number of health care funding mechanisms including mutual health organisations, pre-payment systems, solidarity funds, credit/health combinations. has aroused growing interest and efforts to develop mutual structures, in some cases encouraged by governments, have started to develop.
E kezdeményezések részvételre épülő irányítást tesznek szükségessé, mivel a lakossági igények meghallgatása és felmérése a folyamat központi eleme.
These efforts call for participatory governance, since listening to and assessing the needs of the people are at the heart of the process.
Politique, HS 13, 2009. november, 25-26. o. .
Politique , HS 13, November 2009, pp. 25-26.
De nagyon eltérő, a körülményekhez szorosan igazodó formákban mind a minőségi egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést igyekeznek előmozdítani a szolidaritás, a kirekesztés felszámolása, a demokrácia és a nonprofit jelleg hangsúlyozása révén.
Yet they are attempting, in a variety of different ways closely linked to local circumstances to promote access to quality health care based on solidarity, non-exclusion, democracy and non-profit-making.
Mind az állami, mind a magánszektor előállt ilyen kezdeményezésekkel: egyházak, különböző filozófiai és politikai hálózatok, egyes egyesületek is csatlakoztak e folyamathoz.
We have seen both public and private initiatives, with churches, non-denominational philosophical and political networks, and other associations entering the fray.
Ám továbbra is számos akadály van:
There are, however, many obstacles:
- Egy egészségpénztár finanszírozásához szükséges, hogy a lakosság rendelkezzen minimális forrásokkal.
- to be able and willing to pay for health insurance, populations need to have a modicum of resources.
A legszegényebbek tehát nem tudnak csatlakozni.
The poorest cannot afford it;
- Szükség van infrastruktúrára és orvosi testületre: minek fizessenek biztosítást, ha nincs se orvos, se rendelő, se kórház, se gyógyszertár?
- the necessary infrastructures and medical practitioners must be available.
Az alapvető egészségügyi infrastruktúra megléte előfeltétele az egészségpénztárak létrehozásának.
There is no point taking out insurance if there is no doctor, no dispensary, no hospital, no pharmacy Basic health infrastructures are a precondition for any mutual health system.
A városi és vidéki térségekben élő szegények, akik nem tudják megfizetni az orvosnál tett látogatást, kuruzslókhoz fordulnak vagy a piacon, illetve mobilárusoktól szerzik be gyógyszereiket.
In urban areas, and even more so in rural ones, those who cannot afford to attend health centres turn to traditional healers and buy medicines from markets or from itinerant drug sellers.
Ám az infrastruktúra megléte esetén is nagyon alacsony az egyes egészségügyi körzetekben ezek kihasználtsági aránya: az egy főre eső látogatások éves átlaga Maliban 0,24, Burkina Fasóban 0,34, Beninben 0,3.
Yet even where such infrastructures exist, health centre attendance rates are very low (O.24 per year in Mali ,O.34 in Burkina Faso and O.3O in Benin);
- A politikai stabilitásra is szükség lenne: a konfliktusok, a sarcok és a háborúk alternatív modelleket és célzott infrastruktúrákat tesznek szükségessé;
- political stability is also required, since alternative models and specific infrastructures are needed in times of conflicts, violence and war;
- Végezetül olyan biztosítási és segélypénztár-formákat kell találni, melyek igazodnak az afrikai körülményekhez és értékekhez, és nem szabad kísérletet tenni egy nyugati modell afrikai meghonosítására.
- finally, types of insurance and mutual systems must be found which are tailored to local African conditions and values and do not attempt to transpose a western model to the continent.
Különböző afrikai országok a nemzetközi közösség támogatásával ígéretes kezdeményezésekkel rukkoltak elő.
Various African countries have launched promising initiatives with the help of the international community.
Így Burkina Faso, Szenegál, Burundi, a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Zöld-foki szigetek egy nem-kormányzati szervezet által támogatott programba kezdtek.
For example, Burkina Faso, Senegal, Burundi, the Democratic Republic of the Congo and Cape Verde have embarked on a programme supported by an NGO.
Ennek az ambiciózus programnak a „Jog az egészséghez” elnevezést adták.
This ambitious programme is entitled ‘The Right to Health’.
A program a közösségi megközelítést részesíti előnyben, és a fent nevezett országokban 253 közösségi szervezetet mozgósít.
It gives priority to a community-based approach and involves 153 community organisations in the countries concerned.
A program ezen túlmenően más programokhoz – „Tisztességes munka, méltó élet”, „Élelmiszerbiztonság és önállóság” – is kapcsolódik: az egészség ugyanis elválaszthatatlanul összefügg a szegénység felszámolásával, valamint az éhség és a társadalmi egyenlőtlenség ellen vívott küzdelemmel.
It also works in combination with other programmes, such as ‘Decent Work, Decent Life’ and ‘Food Security and Sovereignty’, since health cannot be divorced from the need to eradicate poverty, and combat hunger and social inequalities.
A program vezérfonala a hálózatban végzett munka, amelyben a különböző kölcsönös egészségpénztárak egymást támogatják és erősítik helyi, nemzeti és nemzetközi szinten.
Its key idea is a system of networking where various mutual organisations support and sustain each other at local, national and international level.
A kölcsönös egészségpénztárak így nemcsak hatékonyabban léphetnek fel a maguk szintjén, hanem befolyást gyakorolhatnak a szociális biztonság és a közegészségügy terén folytatott politikákra is azokban az országokban, ahol tevékenységüket kifejtik.
In this way, not only are they able to act more effectively at their respective levels, but they can also influence social security and health policies in the countries where they operate.
Burkina Fasóban a kormány egy általános betegségbiztosítási projekt tanulmányozásába kezdett.
In Burkina Faso, the government has studied a project for universal sickness insurance.
Burundiban a kölcsönös egészségpénztárak felállítására irányuló projekt az alapjaitól a csúcsáig egy rendkívül strukturált rendszeren alapulhat.
In Burundi, the plans to develop mutual structures are backed up by a highly-structured system from bottom to top.
Ebben az országban a kávétermesztők országos szövetsége több mint 100 000 termelőt tömörít, és a cél e keretek között 25 kölcsönös egészségpénztár felállítása 5 szervezeti egységbe osztva, egy nemzeti szövetség fennhatósága alatt.
The country’s National Confederation of Coffee-Growers brings together more than 100 000 producers and the goal is to establish 25 mutual health organisations, divided into 5 unions with a national federation.
A Kongói Demokratikus Köztársaságban a segélypénztárak – például a kelet-kongói Musaru kölcsönös egészségpénztár – a fennmaradásért küzdenek a betegápolást ingyen szolgáltató nem-kormányzati szervezetek „konkurenciája” miatt, különösen a konfliktusok sújtotta övezetben.
In the Democratic Republic of the Congo, mutual structures such as the Musaru Mutual Health Organisation in East Congo are struggling to survive in the face of competition from NGOs providing free services, particularly in conflict zones.
Ebben a térségben azonban az egyházak szolgáltatják a segélypénztárak szerkezeti formáinak létrehozására ható erőt, az egyházak pedig rendkívül jól szervezett és hatékony hálózatban működnek.
In this region, however, it is churches which are a driving force behind the development of mutual structures, operating through a well-established and efficient network.
Az Afrikában megvalósítandó segélypénztár-rendszerrel kapcsolatos vita hátterében alapvető kérdések állnak.
A number of essential questions underlie the debate on mutual health structures in Africa.
Hol van a kölcsönös egészségpénztárak helye azon állami erőfeszítések összefüggésrendszerében, amelyek célja az egészségügyi struktúrák létrehozása?
What role do such structures play compared to the efforts pursued by states seeking to establish health care structures?
Hol van a kölcsönös egészségpénztárak helye a számos egészségügyi ellátást ingyen szolgáltató nem-kormányzati szervezetek tevékenységének összefüggésrendszerében?
What role do mutual structures play in relation to NGOs providing a full range of services free of charge?
Milyen mértékben lehetnek képesek a kölcsönös egészségpénztárak – amelyeknek több száz modellje létezik – elkerülni, hogy szakszervezeti, vallási, sőt etnikai szempontok szolgálatába álljanak, s miként szélesedhetnek társadalmi mozgalommá?
To what extent can African mutual organisations, of which there are hundreds of different models, be something more than a corporate, religious or even ethnic sideline and emerge as a social movement?
Miként tölthet be a nemzetközi közösség támogató, sőt kezdeményező szerepet úgy, hogy eközben nem gátolja az afrikai struktúrák önálló kifejlődését és önigazgatását?
How can the international community play a supporting role, or even take initiatives, while allowing the African structures to develop autonomy and take responsibility for themselves?
A kölcsönös egészségpénztárak modellje alternatívát jelent az állami erőfeszítések mellett, de ehhez tagjainak szolidaritására van szükség.
The mutual model offers an alternative to the efforts of the state, but requires solidarity on the part of its members.
A vagyonos tagokéra is?
It may be that it needs wealthy members too.