natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A nemzetközi kereskedelem fejlesztése csak akkor jár kölcsönös előnyökkel, ha bizonyos feltételek teljesülnek, mivel az egyes országokon belüli haszon sohasem egyenletesen oszlik meg a különböző társadalmi rétegek vagy gazdasági ágazatok között.
The expansion in international trade is universally beneficial only if certain conditions are met, since the gains in each country are never distributed fairly among all sectors of society and the economy.
Ebből ered a kereskedelem megnyitásának, módozatainak és ritmusának szabályozására vonatkozó szükségszerűség, amely a globalizáció felgyorsulásával még határozottabban megjelent.
Hence the need to manage the liberalisation of trade, including the practical arrangements for and the volume of trade, a need which has come to be felt even more strongly as the globalisation process has speeded up.
A nemzetközi kereskedelem liberalizációjához emellett társul még az országok közötti erőteljes verseny a külföldi befektetők megszerzéséért, valamint a vállalkozások közötti verseny fokozódása is.
What is more, the liberalisation of international trade has been accompanied by ferocious competition among countries seeking to attract foreign investors and stiffer competition between undertakings.
Ez túlságosan gyakran vezetett visszaélésekhez a munkakörülmények, a demokratikus szabadságjogok és a környezettel kapcsolatos várakozások terén.
All too often this has led to abuses in the areas of working conditions and democratic freedoms and to environmental damage.
Számtalan ilyen példa létezik.
The examples are legion.
Európával és a nemzetközi közösséggel szemben is egységes elvárás tehát, hogy a kereskedelmi szabályokba a fenntartható fejlődésre és a szociális jogokra vonatkozó tényleges garanciákat építsenek be.
Europe, and the international community as a whole, are thus faced with an imperative: simple logic, requires them to incorporate into the rules governing international trade genuine guarantees concerning sustainable development and labour rights.
Ez az ENSZ és az Európai Unió célkitűzéseivel összhangban lévő követelmény megfelel az európai polgárok határozott várakozásának is.
That imperative, which is consistent with the objectives of both the United Nations and the European Union, chimes exactly with public expectations in Europe.
Magában foglal egy, a vállalkozások társadalmi és környezeti felelősségével kapcsolatos elgondolást.
It also requires a specific approach to be defined to the issue of the social and environmental responsibility of undertakings.
A vállalkozások között a világkereskedelemben a transznacionális társaságok játsszák a legjelentősebb szerepet.
Among undertakings, it is the transnational corporations which play the key role in world trade.
Ezek a piacok megnyitását az alacsony gyártási költségekkel és kevésbé szigorú szabályozással bíró országok révén termelési tevékenységük egy részének kiszervezésére, valamint ellátási láncuk diverzifikálására tudták kihasználni.
They have taken advantage of market liberalisation to externalise part of their production and to diversify their supply arrangements, drawing on countries where production costs are low and regulatory regimes are less stringent.
A tőlük a vállalati társadalmi felelősségvállalás terén elvárt magatartás ezért az ezen országokban működő leányvállalataikra és alvállalkozóikra is kiterjed, amelyeken keresztül az Európával való kereskedelem nagy részét lebonyolítják.
The expectation that such corporations should act in a socially responsible manner thus applies equally to their subsidiaries and their subcontractors in those countries, from which they organise a large proportion of the international trade involving Europe.
Ugyanaz a cél – háromszoros tét
Three issues, one objective
A vállalkozások társadalmi és környezeti felelősségvállalásának kereskedelmen belüli előmozdítása alapvetően három szempontból bír jelentőséggel Európa számára:
Fundamentally, measures to promote corporate social and environmental responsibility in the area of trade touch on three issues of major importance to Europe:
Erkölcsi szempont: gyakran saját vállalkozásaink magatartását kell megváltoztatni azért, hogy társadalmi és környezeti tekintetben nagyobb felelősséget vállaljanak, különösen ha fejlődő harmadik országokban tevékenykednek.
A moral issue: very often it is our own undertakings whose behaviour needs to change in order to be consistent with the principles underpinning social and environmental responsibility, in particular as regards their actions in developing countries.
Gazdasági és társadalmi szempont: a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek be nem tartása a szociális és környezeti dömping egyik formájának minősül, amely az európai termelést és a fejlettebb társadalmi és környezeti normák hatálya alá eső európai munkavállalókat sújtja.
An economic and social issue: non-compliance with the principles underpinning CSR constitutes a form of social and environmental dumping, to the detriment of undertakings and workers in Europe, who are required to meet more stringent social and environmental standards.
Politikai szempont: politikánk egységessége a globalizáció közepette, valamint az Európai Unió szerepe, amelytől a polgárok azt is elvárják, hogy a fellazult szabályok jellemezte világban védelmet nyújtson számukra.
A political issue: our policies in the context of globalisation must be consistent and the European Union must meet public expectations by offering ordinary Europeans protection in a deregulated world.
A nemzetközi kereskedelmi szabályok és a vállalati társadalmi felelősségvállalás elegyítésének sikere
Making CSR part of the rules governing international trade
Ez idáig a kereskedelem és a vállalati társadalmi felelőssévállalás nem vagy szinte nem esett egybe.
Hitherto, the link between trade and CSR has been tenuous at best.
Ennek oka könnyen belátható: a nemzetközi kereskedelmet államok közötti megállapodások szabályozzák, amelyek ezen államokra nézve kötelező erejű jogi szabályokat állapítanak meg; a vállalati társadalmi felelősségvállalás olyan, nem kötelező erejű szabályokon nyugszik, amelyek mellett a vállalkozások önkéntes alapon kötelezik el magukat.
The reason is obvious: international trade is governed by agreements between States which lay down legal rules binding on those States; CSR is based on non-binding rules which undertakings agree to comply with on a voluntary basis.
Ha sikerülne egyesíteni a kereskedelmi szabályokat és a vállalkozások által a vállalati társadalmi felelősségvállalás címén vállalt kötelezettségeket, az hatalmas mozgatóerő lehet, amely előmozdíthatja mind a vállalkozások megfelelőbb magatartását, mind pedig a társadalmi és környezeti normáknak az EU-val kereskedelmi megállapodásokat kötő részes államok általi betartását.
Incorporating CSR principles into the rules governing international trade would enable the EU to exert pressure on undertakings to improve their behaviour and on the States which sign trade agreements with it to comply with labour and environmental standards.
A vállalati társadalmi felelősségvállalás mint terjedőben lévő fogalom
CSR, an idea which is gaining ground ...
Az iránymutatások a kormányok által a multinacionális vállalatokhoz intézett ajánlásokat határoztak meg, amelyek elsősorban a foglalkoztatásra és a szociális partnerekkel való kapcsolatokra, az emberi jogokra, a környezetre, a korrupció elleni küzdelemre, a fogyasztók érdekeire, a versenyre és az adókikerülésre vonatkoznak.
The OECD Guidelines laid down a set of recommendations which governments address to multinational corporations concerning, in particular, employment and relations with the social partners, human rights, the environment, the fight against corruption, consumer interests, competition and tax evasion.
Azóta számtalan kedzeményezést indítottak e magatartási kódex ellenőrzési mechanizmusainak, valamint a vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos tanúsítványok kidolgozására.
Since then, many proposals have been made to establish mechanisms for monitoring compliance with these codes of good conduct and labels certifying that undertakings have made a commitment to abide by CSR principles.
Az Európai Unió egy 2001-ben közzétett zöld könyvben foglalkozott e kérdéssel, amelyet egy fehér könyv és a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló többoldalú fórum megalakítása követett, amelynek célja a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos európai keret és stratégia előmozdítása.
The European Union considered the issue in a Green Paper, which was published in 2001 and was followed by the publication of a White Paper and the establishment of a Plurilateral Forum on CSR with the aim of encouraging the development of a European framework and strategy to foster CSR.
A Jacques Delors kezdeményezésére 1995-ben létrehozott „CSR Europe” keretén belül számos európai vállalkozás vállalt kötelezettségeket.
Major European undertakings have joined the ‘CSR Europe’ network set up in 1995 at the instigation of Jacques Delors.
Ma az erről szóló 2006. évi közlemény értelmében a Bizottság a vállalati társadalmi felelősségvállalást az európai szociális modell egyik aspektusának tekinti, amely a szolidaritás, a kohézió és az esélyegyenlőség védelmének egyik eszköze a fokozódó globális verseny közepette.
Today, as it made clear in its 2006 communication on the subject, the Commission regards CSR as an aspect of the European social model which represents a way of safeguarding solidarity, cohesion and equal opportunities in the context of increased global competition.
A kitűzött cél az, hogy az EU a társdalmi felelősségvállalás tekintetében „kiválósági központtá” váljék, és hogy az általa végrehajtott külső politikák és a harmadik országokban beruházásokat végző európai vállalkozások ténylegesen hozzájáruljanak a társadalmi fejlődéshez.
The stated goal is to make the EU a ‘pole of excellence’ in CSR and to ensure that the external policies it implements and the European undertakings which invest in third countries make a genuine contribution to social development.
A maga részéről a Parlament számos jelentést és részletes javaslatot fogadott el a CSR megerősítésének céljából (például 1999-es és 2003-as állásfoglalásait és különösen a 2007. márciusban elfogadott Howitt jelentést), valamint azzal a céllal, hogy biztosítsák a munkajogi és környezetvédelmi szabványokkal való megfelelőséget, ami az uniós kereskedelmi megállapodások jelentősebb összetevője (különösen a 2001 októberében elfogadott Désir jelentés és a 2007. májusban elfogadott Désir és Panayatopoulos jelentés)
For its part, Parliament has adopted a number of reports and detailed proposals with the aim of strengthening CSR (for example its 1999 and 2003 resolutions and, in particular, the Howitt report adopted in March 2007) and of making compliance with labour and environmental standards a more significant component of EU trade agreements (in particular the Désir report adopted in October 2001 and the Désir and Panayatopoulos report adopted in May 2007).
.... és amelynek az EU kereskedelmi megállapodásainak központi elemét kell képeznie.
... and which must be at the heart of the EU’s trade agreements
A vállalati társadalmi felelősségvállalás, illetve a kereskedelmi megállapodásokba foglalt szociális és környezeti záradékok ugyanazt a célt szolgálják: az igazságosabb, szociálisabb, emberibb és a fenntartható fejlődést szolgáló globalizációt.
CSR and the social and environmental clauses in trade agreements pursue the same objective: fairer, more socially just, more human globalisation in the service of sustainable development.
Eddig azonban két párhuzamos, mégis elkülönült megközelítést tükröztek.
Hitherto, however, they have reflected two parallel, but separate, approaches
Noha a Koreával kötött szabadkereskedelmi megállapodás említi a vállalati társadalmi felelősségvállalást, azt csak igen korlátozó jelleggel teszi, nélkülözve a közvetlen kapcsolatot a kereskedelmi kötelezettségvállalások végrehajtásával.
The free trade agreement with South Korea does make reference to CSR, but only in a very limited way and without establishing any direct link with the trade provisions. .
Ha a két megközelítést ötvözni lehet, azok erősíteni fogják egymást, és semmiképpen nem lesznek egymás kárára.
If the two approaches can be combined, they will strengthen, and certainly not undermine, one another.
A kereskedelmi megállapodások szociális záradékait a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak a vállalkozások magatartását befolyásoló hozadékai erősítik.
The social clauses in trade agreements will be strengthened by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of undertakings.
Ami a vállalati társadalmi felelősségvállalást illeti, azt a kereskedelmi megállapodások, különösen az általuk az alapjukul szolgáló elvek végrehajtására létrehozott felügyeleti keret fogják támogatni.
The concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them.
E jelentés nem azokra az Európai Parlament és más nemzetközi fórumok által kifejtett javaslatokra kíván visszatérni, amelyek egyfelől a vállalati társadalmi felelősségvállalás elősegítését, másfelől a szociális és környezeti normák kereskedelmi megállapodásokban való megjelenését szolgálják.
This report does not rehash all the proposals already put forward by Parliament and in other international bodies to promote CSR and labour and environmental standards in trade agreements.
Ehelyett azokra a javaslatokra összpontosít, amelyek az Európai Unió kereskedelempolitikájának keretében teszik lehetővé a vállalkozások társadalmi felelősségvállalásának elősegítését.
It focuses instead on proposals specifically designed to foster CSR in the context of the European Union’s common commercial policy.
Ez volt az állásfoglalásra irányuló indítványban meghatározott javaslatok mögött, amelyek különösen az alábbiakra vonatkoznak:
That is the thinking behind the proposals set out in the motion for a resolution, which concern in particular:
– az általános preferenciarendszer felülvizsgálata;
– the revision of the GSP regime;
– az Európai Unió kereskedelmi megállapodásainak megtárgyalásával és nyomon követésével kapcsolatos hatástanulmányok;
– impact assessments linked to the negotiation of and follow-up to EU trade agreements;
– vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradékok az Európai Unió szabadkereskedelmi megállapodásaiban és egyéb kereskedelmi és beruházási megállapodásaiban;
– CSR clauses in the EU’s free trade agreements and other trade and investment agreements;
– parlamenti monitoring bizottság létrehozása valamennyi szabadkereskedelmi megállapodás számára, különösen a szociális és környezeti dimenzió – többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalás – vonatkozásában;
– for each free trade agreement a parliamentary monitoring committee to oversee compliance with the social and environmental provisions, including those relating to CSR;
– az EU és a partnerországok multinacionális vállalatainak kötelezése arra, hogy éves jelentést tegyenek közzé tevékenységük, valamint leányvállalataik és ellátási láncuk tevékenységének társadalmi és környezeti hatásairól;
– the requirement for multinational corporations based in the EU and in the partner countries to publish annual reports on the social and environmental impact of their activities and those of their subsidiaries and subcontractors;
– az EU és a partnerországok közötti igazságügyi együttműködési mechanizmusok, ideértve annak lehetőségét, hogy a multinacionális vállalatok ellen az általuk vagy leányvállalataik által a környezetet vagy az alapvető jogokat érintően elkövetett súlyos hibák miatt mind Európában, mind ezen országokban eljárást lehessen indítani;
– mechanisms for judicial cooperation between the EU and partner countries, including arrangements for prosecuting multinational corporations, both in Europe and in the partner countries concerned, if those corporations or their subsidiaries are guilty of serious breaches of environmental rules or fundamental rights;
– a közbeszerzési szerződések odaítélése;
– public procurement;
– a vállalati társadalmi felelősségvállalás elősegítését célzó nemzetközi fórumok és a WTO közötti kapcsolatok;
– relations between the multilateral forums which seek to promote CSR and the WTO;
– az Európai Bizottság új kezdeményezése.
– a new Commission proposal.
a vállalati társadalmi felelősségvállalásról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban
on corporate social responsibility in international trade agreements
A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság felhívja a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságot, mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) az a fogalom, amely révén a vállalatok önkéntesen társadalmi és környezetvédelmi szempontokat foglalnak bele üzleti stratégiájukba az érdekelt felek általános jóléte érdekében, tevékenyen együttműködve a közpolitikával mint az értékközpontú társadalmi változás fontos tényezőjével,
A. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
B. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás az európai szociális modell alapvető eleme – melyet megerősített az EUMSz. hatálybalépése, és különösen annak horizontális szociális záradéka –, és mivel az Európai Bizottság az EU 2020 stratégiáról szóló közleményében elismerte a vállalati társadalmi felelősségvállalás – mint a hosszú távú foglalkoztatás és a fogyasztói bizalom biztosításának fontos tényezője – előmozdításának szükségességét,
B. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
C. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás jelentős befolyással bír az emberi jogokra a fejlődő országokban,
C. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
D. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás egyike a nem bejelentett munkavállalás és az adóelkerülés ellen felhasználható eszközöknek,
D. whereas CSR is one of the instruments that can be used to combat undeclared work and tax evasion,
E. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás nem léphet az államnak az alapvető közszolgáltatások nyújtása terén fennálló kötelezettségei helyébe, illetve nem mentheti fel az államot azok teljesítése alól,
E. whereas CSR should not replace or exempt the State from its responsibility in the provision of basic public services,
F. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás központi szerepet játszhat a hátrányos helyzetű közösségek életszínvonalának javításában,
F. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
G. mivel a szakszervezetek kulcsfontosságú szerephez jutnak a vállalati társadalmi felelősségvállalásban, tekintve, hogy a munkavállalók azok, akik a legjobban ismerik vállalatuk tényleges körülményeit,
G. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
H. mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalást a vállalatirányítási reformokkal párhuzamosan és azokkal kölcsönösen együttműködve kell figyelembe venni,
H. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,