natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A pénzügyi válság következtében hatványozottan romlott a legalacsonyabb jövedelmű országok már eleve rossz helyzete.
The financial crisis has had an exponential effect on the deterioration of the situation that low-income countries had already been starting to experience.
A válság első jelei 2007 második felében váltak nyilvánvalóvá, a termelő gazdaságra gyakorolt hatásai pedig 2008 folyamán jelentkeztek.
The first symptoms of the crisis became obvious in the second half of 2007, and their effects on the real economy were seen throughout 2008.
Valamivel több mint egy évvel ezelőtt, a Lehman Brothers csődjét követően a szakértők egybehangzó megítélése szerint a pénzügyi szakadék szélén, a „nagy világválság” küszöbén álltunk.
After the collapse of Lehman Brothers just over a year ago, we were, in the view of all the experts, on the edge of a financial abyss and on the threshold of a great depression.
A pénzügyi válság kezdete óta bekövetkezett fejlemények alapján az alábbi következtetéseket vonhatjuk le:
From the developments that have occurred since the start of the financial crisis we can extract the following points:
A válság kialakulása nem hozható összefüggésbe a fejlődő országokkal, hiszen annak ők nem okozói.
Developing countries are not at the root of the crisis; they are not the cause of it.
A válság legszörnyűbb következményeit azonban éppen ezeknek az országoknak kell elszenvedniük.
However, they are the ones that are suffering the most calamitous consequences.
Az okok a fejlett országokra, azok pénzügyi rendszereiben folytatott átláthatatlan gyakorlatok térnyerésére, a spekulatív buborékokra, a termelő gazdasághoz képest a gyors és mesterséges nyereség megszerzésére törekvő mohóságra, valamint a nagy pénzintézetek számos vezetőjének felelőtlenségére vezethetők vissza.
The causes lie with the developed countries, the expansion within them of certain opaque practices within the financial system, the strength of speculative bubbles, the greed for fast, artificial profits from the real economy, and the irresponsibility of many managers of large financial institutions.
Mindez pedig a teljes deregulációra törekvő globalizációs koncepció keretében, az állami irányítás minden eszközének visszautasítása közepette történt.
All this in the context of a concept of globalisation aiming at total deregulation and the rejection of any public governance tools.
Az, amit eleinte pénzügyi válságként diagnosztizáltak, amiről azt mondták vagy feltételezték, hogy csak csekély mértékben érinti a globális pénzügyi rendszerbe kevéssé integrálódott fejlődő országokat, egyre inkább pusztító gazdasági, társadalmi, fejlesztési és humanitárius válsággá nőtte ki magát.
What was initially diagnosed as a financial crisis, of which it was said or assumed that it would have little effect on developing countries, since they were not yet very closely integrated into the global financial system, has increasingly shown itself to be a devastating economic, social, development and humanitarian crisis.
Amint arra az Európai Bizottság is rámutatott, a válságnak a fejlett, illetve feltörekvő országok felett átcsapó harmadik hulláma pusztítva temeti maga alá a fejlődő országokat.
As the European Commission points out, after having affected the advanced and emerging economies, the ‘third wave’ of the crisis has dramatically reached developing countries.
A fejlődő országok esetében ez a hullám egyre inkább szökőárrá dagad.
In this case, the ‘wave’ is on the way to becoming a tsunami.
A válság ténylegesen érinti a fejlődő országok valamennyi tevékenységét:
In fact, developing countries are suffering this crisis in each and every field of activity:
a) Kisebb gazdasági növekedés mellett fokozódó munkanélküliség.
a) Lower economic growth and more unemployment.
2009-ben a feltörekvő és a fejlődő országok növekedése 2007-hez képest negyedére, míg 2008-cal összevetve harmadára csökkent.
In 2009 growth in emerging and developing countries fell to a quarter of what it had been in 2007, and a third of what it had been in 2008.
A következő években pedig – de legalább ötéves távlatban – tartós visszaesés várható.
And the outlook is for continuing weakness over the next few years, at least for the next five.
Ennek következtében különösen a városokban egyre magasabb a munkanélküliek és a szegény munkavállalók száma, ami megsokszorozódhat az éghajlatváltozás miatt elinduló migrációs hullámmal súlyosbított bevándorlás következtében.
As a result, the number of unemployed people and poor workers is growing at a huge rate, above all in urban areas, which could also dramatically increase migration flows, in addition to the migration caused by climate change.
b) A nyersanyagok árának és ebből adódóan az árbevételnek a csökkenése.
b) A fall in prices and revenue obtained through sale of their raw materials.
2009-ben a nyersanyagok ára – a kőolajat leszámítva – várhatóan több mint 20%-kal csökken.
It is estimated that the price of raw materials (not including oil) will fall by more than 20% during 2009.
c) A kereskedelem visszaesése és a kereskedelmi korlátozások szigorítása.
c) Reduction in trade and increase in trade restrictions.
A kereskedelem globális szinten várhatóan 10%-ot meghaladó mértékben csökken 2009-ben, ugyanakkor a feltörekvő és a fejlődő országok árukivitele romló tendenciát – Afrika esetében akár 17%-os visszaesést – mutat, annak ellenére, hogy 2008-ban még 11,3%-os növekedést vártak.
It is estimated that in 2009 the total volume of trade will fall by more than 10%, since exports of goods from emerging and developing countries will experience negative rates, of up to 17% for Africa, whereas in 2008 positive growth of 11.3% had still been forecast.
Mindez jelentős mértékben hozzájárul a folyó fizetési mérleg romlásához, ami hátrányosan érinti hitel- és beruházási képességüket.
All this will lead to a significant deterioration in current account balances, which will have a serious effect on their ability to borrow and invest.
d) Nehezebb hozzáférés a nemzetközi pénzügyi forrásokhoz, valamint kevesebb külföldi beruházás.
d) Greater difficulty in accessing international finance and less external investment.
e) A fejlett országok részéről tapasztalható protekcionizmus visszatartja a fejlődő országok exportképességét.
e) A protectionist response by developed countries, which is hindering the export capacity of developing countries.
Az Európai Bizottság kiemelte, hogy a recesszió elleni küzdelem és a növekedés ismételt beindításának ösztönzése érdekében elengedhetetlen a piacok nyitottságának megőrzése, ami úgy az egyik, mint a másik típusú országok számára is előnyös lehet.
The European Commission has emphasised the need to keep the markets open in order to combat the recession and encourage a return to growth, which will be beneficial for both developed and developing countries.
Ugyanakkor megállapította, hogy egyre szélesebb körben terjednek a nyílt vagy rejtett protekcionista gyakorlatok, és felkérte a fejlett gazdaságokat, hogy nyilvános kijelentéseiket és tényleges politikájukat illetően legyenek következetesek.
At the same time, however, it has noted an increase in protectionist practices, both overt and concealed, and has called for developed economies to maintain consistency between their public statements and their policies.
g) Kevesebb fejlesztési segély, holott éppen most lenne szükség további kiegészítő forrásokra.
g) Less development aid, when in fact we now need more additional resources.
2008-ban a segély 25 milliárddal elmaradt a Gleaneagles által 2010-re megfogalmazott célkitűzéstől, és további csökkenés várható.
In 2008 aid was EUR 25 billion less than the target set by Gleneagles for 2010, and the trend is downwards.
Az Európai Bizottság előrejelzése szerint 2009-ben a segélyösszeg 22 milliárddal csökken.
The European Commission is predicting that aid will have dropped by EUR 22 billion over 2009 as a whole.
h) Gyarapodó adósságállomány.
h) Greater indebtedness.
A feltörekvő és a fejlődő országok teljes külső adósságállománya mindössze egy év alatt a GDP két százalékpontjával emelkedett.
The total external debt of emerging and developing countries has risen by two percentage points of GDP in just one year.
Általánosan elfogadott – például az Intermón Oxfam által végzett – számítások szerint, továbbá a nemzetközi pénzügyi intézmények, pl. a Világbank jelentései és a 2009 novemberében tartott élelmezésbiztonsági csúcstalálkozó nyilatkozata szerint is a válságnak az emberek életére gyakorolt negatív hatásai azt eredményezik, hogy mintegy 100 millió fővel gyarapszik a jelenleg 1 milliárdra tehető rendkívüli szegénységben élő emberek száma; 30 000–50 000-rel több gyermek veszti életét a Szaharától délre fekvő területeken; csökkennek az oktatásra, az egészségügyre és az infrastruktúrára, valamint a már jelenleg is nagyon szegényes társadalombiztosítási és szociális védelmi hálóra fordított kiadások.
The result of all these negative impacts on people’s lives is that, according to calculations such as those by Intermón Oxfam, which are generally accepted, as well as reports by international financial institutions such as the World Bank, and the Declaration of the World Summit on Food Security (November 2009), approximately 100 million people will join the more than 1 billion people already living in extreme poverty; between 30 000 and 50 000 more children will die in Sub-Saharan Africa; there will be a fall in spending on education, health, infrastructure and on the already very precarious social security and protection networks.
Ugyanakkor a válságkezelésre irányuló állami támogatások, a gazdaságélénkítő fiskális tervek, illetve a likviditást biztosító rendkívüli intézkedések elfogadhatatlan mértékben – több mint húsz az egyhez arányban – a legfejlettebb országok problémáinak megoldására irányultak.
Meanwhile, in the face of the crisis situation, public aid, fiscal stimulus plans and extraordinary liquidity measures have been directed towards resolving the problems of the more developed countries in an unacceptable proportion of more than 20 to 1.
A G20 csúcstalálkozókat követően adott új IMF-kölcsönöknek mindössze 1,6%-a irányult Afrikába.
Of the new IMF loans, following the G20 meetings, only 1.6% has gone to Africa.
A G20 megállapodása alapján létrehozott összesen 250 milliárdos hitelkeretből mindössze 17 milliárd jut Afrikának.
Of a total of USD 250 billion of Special Drawing Rights granted by the G20, only USD 17 billion have gone to Africa.
Másfelől azonban a kölcsönök tovább növelik az elszegényedett országok adósságállományát.
In addition, the loans will increase the debt of impoverished countries.
Végezetül pedig a fejlett országok költségvetési konszolidációra irányuló törekvései veszélyeztetik a hivatalos fejlesztési támogatásokban (ODA) vállalt kötelezettségek teljesítését.
Finally, the fiscal consolidation needs of developed countries are jeopardising the maintenance of ODA commitments.
Nyilvánvaló tény, hogy miközben a fejlett országokban enyhült a válság, a fejlődő országokban elmélyült.
It is clear that while the crisis has been easing in developed countries it has been worsening in developing countries.
Míg a fejlett országok már kifelé tartanak válságból, azok, akiknek arra leginkább szükségük lenne, egyre mélyebbre süllyednek.
While the advanced countries are now coming out of the crisis, those that most need to emerge from it are continuing to sink deeper into it.
A jelenlegi válság a fejlett világ számára a jólét átmeneti zökkenőjét jelenti, mind intenzitását, mind időtartamát tekintve.
For the developed world this crisis will be a temporary slump in its prosperity, both in intensity and in duration.
Számos fejlődő országot viszont olyan összeomlással fenyeget, amelynek során szertefoszlik a szegénység és kirekesztés elleni évtizedes küzdelem minden eredménye, és amelyben egy egész nemzedék szenved súlyos károkat.
For many developing countries it threatens to be an abyss in which an entire decade of the fight against poverty and exclusion will be lost, with a whole generation being seriously affected.
A fejlődő országok esetében a tartós válság önmagában is a globális növekedés kerékkötőjévé válik.
The continuation of the crisis in developing countries also constitutes a brake in itself on world growth.
Így vélekedik az Európai Bizottság, amikor rámutat arra, hogy „a fejlődő országok növekedése a többi országban is munkahelyet, növekedést és jólétet eredményez, valamint hozzájárul a világ békéjéhez és stabilitásához”.
The European Commission recognises this, in stating that ‘growth in developing countries will provide jobs, growth and prosperity elsewhere too and contribute to global peace and stability’.
Ezt hangsúlyozza a G20 pittsburghi nyilatkozata is: „a fejlődésbeli szakadék csökkentése a globális növekedés potenciális mozgatórugója lehet”.
The same sentiment appears in the G20 Leaders’ Statement in Pittsburgh, which states that ‘steps to reduce the development gap can be a potent driver of global growth’.
Annak ellenére azonban, hogy a nemzetközi közösség számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a globális válság megoldásának szerves része a fejlesztés, és annak ellenére, hogy a New York-i, accrai és a dohai nemzetközi konferenciákon, valamint a washingtoni, londoni és pittsburghi G20-találkozón, és különösen a L’Aquila-ban tartott G8 csúcson a résztvevők határozottan állást foglaltak a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása, a segélyezési célok melletti elkötelezettség, a segélyezés hatékonyabbá tétele, valamint a fejlődő országoknak a globális kormányzás reformjába való bevonása mellett, és konkrét kötelezettségeket vállaltak e kérdésekben, a beígért források nem érkeztek meg ezekbe az országokba, sőt egyelőre a bejelentett reformok elindítása is várat magára.
However, despite the fact that the international community has repeatedly stressed that development is part and parcel of the solution to this global crisis, and despite the fact that at international conferences in New York, Accra and Doha, at the G20 meetings in Washington, London and Pittsburgh, and particularly at the G8 Summit in L’Aquila, strong positions were taken and precise commitments made to reach the MDGs, to stick to aid targets, to make aid more effective, and to involve the developing countries in the reform of global governance, it is clear that the resources promised have not reached these countries and that the reforms announced have yet to be put into effect.
Ebben a helyzetben a fejlett világnak hathatós és gyors lépéseket kell tennie.
In view of this situation, the developed world must respond strongly and swiftly.
A szegénységet és kirekesztést csökkentő támogatásokra, a fejlesztést elősegítő intézkedésekre, a válságból kivezető lépésekre most, 2010-ben van szükség.
Aid to reduce poverty and exclusion, measures to contribute to development and the resources that are necessary in order to emerge from the crisis are needed now, in 2010.
Meg kell találni a gyors kifizetések, valamint a következő évekre ígért támogatások előrehozatalának módozatait.
Rapid forms of disbursement and ways of bringing forward aid promised for future years must be found.
A gyors választ további, hosszabb távú intézkedésnek kell követnie, ami nem állhat egy egyszeri látványos, de elszigetelt lépésből.
This rapid response needs to be succeeded by a second, longer-lasting response.
Ehhez a jelentősebb segélyezők, tagállamok, pénzügyi intézmények és a civil társadalom közötti széleskörű egyetértés kialakítására irányuló, átfogó, jobban összehangolt, hatékonyabban és átláthatóbban irányított fellépésekkel alátámasztott elkötelezettségre van szükség.
This cannot be done through an isolated measure, however striking that may be, but must be implemented through a broad commitment with a package of better coordinated actions managed in a more effective and transparent way, seeking broad agreements between main donors, partner countries, financial institutions and civil society.
Az EU-nak továbbra is vezető szerepet kell vállalnia és a legnagyobb eltökéltséget kell tanúsítania az említett tevékenységek megkezdésekor, amihez elengedhetetlen az Unió valamennyi intézményének erőteljesebb kötelezettségvállalása, valamint a Parlament egyértelmű állásfoglalása.
In putting into motion this dynamic for action, the EU must continue to take the lead and be utterly determined, and therefore we need to strengthen the commitment of each and every one of the EU bodies, and to make Parliament’s voice heard in unambiguous terms.
a pénzügyi és gazdasági világválság hatásai a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre
on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
A vélemény előadója: María Muñiz De Urquiza
Rapporteur: María Muñiz De Urquiza
A vélemény előadója: Jürgen Klute
Rapporteur: Jürgen Klute
A Gazdasági és Monetáris Bizottság felhívja a Fejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
20. üdvözli az Európai Tanács 2009. októberi abbéli elkötelezettségét, hogy nem hátráltatja az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokat; sürgeti a Tanácsot, hogy minél hamarabb – és a koppenhágai csúcs következtetéseinek, valamint a G20-ak kompromisszumának keretein belül – állapodjon meg olyan határozott pénzügyi kötelezettségvállalásokról, amelyek lehetővé teszik a fejlődő országok számára, hogy megbirkózzanak a romló éghajlati körülményekkel, valamint annak biztosítására, hogy a gazdasági válság miatt szükséges támogatás ne vezessen ismét túlzott külső eladósodáshoz;
Welcomes the European Council’s commitment in October 2009 not to undermine the MDGs in combating climate change; urges the Council to agree, as soon as possible and in the framework of the Copenhagen summit conclusions and the G-20 compromises, on firm financial commitments that enable developing countries to cope with deteriorating climatic conditions and to ensure that assistance needed due to the economic crisis will not lead to a relapse in external over-indebtedness;
24. úgy véli, hogy az EU fejlesztési politikájának tiszteletben kell tartania mind az EU, mind a fejlődő országok érdekeit, továbbá úgy véli, hogy a piacok kölcsönös megnyitását nem szabad a fejlődő országok gazdasági stabilitásának feláldozása révén megvalósítani, és megfelelő felügyeleti és szabályozó kereteket kér; felkéri a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Befektetési Bankot, hogy a kkv-knak és a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott mikrohiteleket kezelje a fejlesztési együttműködés prioritásaként, ösztönözve ezzel a fenntartható regionális gazdasági struktúrákat;
Takes the view that EU development policy should respect both the interests of the EU and those of developing countries and considers that the reciprocal opening-up of the markets should not be achieved at the expense of economic stability in developing countries and requires equivalent supervisory and regulatory frameworks; asks the Commission, the Council and the European Investment Bank to make the provision of microcredit to SMEs and small-scale farmers a priority of development cooperation, thus fostering sustainable regional economic structures;
29. megjegyzi, hogy a tagállamoknak javára szolgálhatna az EU értékelési és monitoring egységein belüli kibővített együttműködés például azáltal, hogy a személyzetet elküldik ezekhez az egységekhez az egyes tagállamok által támogatott projektek figyelemmel kísérésére és értékelésére; megjegyzi, hogy az együttműködés és az infrastruktúra közös használata különösen hasznos lehet azon tagállamok számára, amelyeknek a fejlesztési együttműködési struktúráik viszonylag újak, különösen, ha a személyzet képzését is hozzá lehet kapcsolni ezekhez az egységekhez; megjegyzi, hogy az ilyen együttműködés növelné a szükséges átláthatóságot, a bevált gyakorlatok használatát, sőt még az azokban az országokban való elfogadást is, amelyek a fejlesztési költségvetéseket finanszírozzák;
Notes that Member States could benefit from enhanced cooperation within the evaluation and monitoring units of the EU, for example by sending their personnel to these units to monitor and evaluate the projects funded by the individual Member States; notes that cooperation and co-use of infrastructure can be especially useful to those Member States whose development cooperation structures are relatively recent, especially if personnel training can be attached to those units; notes that such cooperation would enhance the necessary transparency, the use of best practices and even acceptance in the donor countries of increases in development budgets;
31. hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fejlődő országok hatékony kapacitások létrehozásához támogatást kapjanak a korrupció elleni harc és a jogállamiság, illetve a jó kormányzás és az államháztartás átláthatósága saját érdekükben történő növelésére, annak érdekében, hogy javuljon a költségvetés előreláthatósága, végrehajtása és ellenőrzése; ragaszkodik az államháztartás parlamenti ellenőrzésének fontosságához; ragaszkodik ahhoz, hogy javítani kell a nemzetközi könyvelési normákat az adóel-és kikerülési gyakorlatok megelőzésére, beleértve azt is, hogy a transznacionális társaságoktól meg kell követelni, hogy a pénzügyi jelentéseket országonkénti alapon készítsék el;
Stresses the importance of supporting developing countries in building up effective capacities to increase, in their own interest, the fight against corruption and the rule of law, good governance and transparency in their public finances in order to improve budget predictability, implementation and control; stresses the importance of parliamentary oversight over public finances; insists upon the need to improve international accounting standards to prevent tax avoidance and tax evasion practices, including requiring transnational companies to draw up financial reports on a country-by-country basis;
a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
*** Egyetértési eljárás
*** Assent procedure
***I Rendes jogalkotási eljárás (első olvasat)
***I Codecision procedure (first reading)
***III Rendes jogalkotási eljárás (harmadik olvasat)
***III Codecision procedure (third reading)
(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)
(The type of procedure depends on the legal basis proposed by the Commission.)
A jogszabálytervezet módosításai
Amendments to a legislative text
A Parlament módosításaiban a jogszabálytervezet módosításait félkövér dőlt betűkkel jelölik.
In amendments by Parliament, amended text is highlighted in bold italics .
A normál dőlt betűs kiemelés jelzi az illetékes osztályoknak, hogy a jogszabálytervezet mely részeiben javasolnak javításokat a szöveg véglegesítése érdekében (például nyilvánvaló hibák vagy kihagyások esetén egy adott nyelvi változatban).
In the case of amending acts, passages in an existing provision that the Commission has left unchanged, but that Parliament wishes to amend, are highlighted in bold .
Az ilyen jellegű módosítási javaslatokat az érintett osztályok hagyják jóvá.
Any deletions that Parliament wishes to make in passages of this kind are indicated thus: [...].
A jogszabálytervezettel módosítani kívánt, már létező jogszabályra vonatkozó valamennyi módosítás fejléce egy harmadik és egy negyedik sort is tartalmaz, amelyekben a létező jogszabály, illetve érintett rendelkezésének megjelölése található.
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the legislative text for which a correction is proposed, to assist preparation of the final text (for instance, obvious errors or omissions in a given language version).
Az ilyen részekben az esetleges törléseket a következőképpen kell jelölni: [...].
Suggested corrections of this kind are subject to the agreement of the departments concerned.