natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A tények ilyen újbóli megvizsgálása veszélyeztetné az EB ítéletének alkalmazhatóságát, mivel az elavult tényekre alapulna.
This re-examination of the facts would jeopardise the usefulness of the ECJ's ruling, given that it would be based on an obsolete set of facts.
Mivel e kérdésre több mint ezer válasz érkezett (1109), egyértelműnek tűnik, hogy a közösségi jogot ritkán vetik fel a felek a nemzeti bírók előtt (lásd az alábbi grafikont).
With more than a thousand answers to this question (1109) it appears quite clearly that Community law is rarely raised by the parties before national judges (see chart below).
Az alábbi grafikon pedig egy súlyozott mutatót alkalmazva balról jobbra, csökkenő sorrendben tünteti fel a tagállamokat, amelyekben a felek a válaszadó bírók szerint a leggyakrabban hivatkoznak a közösségi jogra.
Using a weighted indicator, the chart below indicates from left to right in ascending order the Member States in which the parties are perceived by responding judges to raise Community law the most frequently.
Egyes tagállamokat az elégséges számú válasz hiánya miatt nem lehet feltüntetni a grafikonban.
Certain Member States could not be included in this chart for lack of sufficient responses.
Belgium és Portugália kivételével a jelek szerint a tendencia viszonylag egyértelmű, és a közösségi jogra gyakrabban hivatkoznak a „régi" tagállamokban.
Except for Belgium and Portugal, it appears that there is a relatively clear trend, with Community law being raised more frequently in "old" Member States.
Figyelemre méltó például Bulgáriában, Lengyelországban és Csehországban, hogy a közösségi jogra a bírók többsége előtt még „sohasem” hivatkoztak.
It is notable, for instance, in Bulgaria, Poland and the Czech Republic that Community law was "never" raised before a majority of judges.
Általánosságban a közösségi jog „ritkán” merül fel a bírók többsége előtt, Dánia, Finnország és Svédország kivételével, ahol gyakrabban.
Generally speaking, Community law was "rarely" raised before a majority of judges, except in Denmark, Finland and Sweden, where it was raised more frequently.
Ugyanezen súlyozott mutatót alkalmazva kitűnik továbbá, hogy a közösségi jogra leginkább pénzügyi, szellemi tulajdonjoggal és közigazgatási ügyekkel foglalkozó bíróságoknál hivatkoztak.
Using the same weighted indicator, it also appears that Community law was pleaded most in courts specialised in financial, intellectual property, and administrative matters.
Az összes válaszadó 9%-a közölte, hogy előttük a közösségi jogra „gyakran” vagy „nagyon gyakran” hivatkoznak.
9% of all respondents noted that Community law was pleaded "often" or "very often" before them.
Ez a számadat azonban 41% a pénzügyii bíróságok esetében, 28% a közigazgatásiaknál és 25% a szellemi tulajdonjoggal foglakozó bíróságoknál.
However, this figure went up to 41% for financial courts, 28% for administrative courts, and 25% for intellectual property courts.
Emellett a válaszok egyértelműen jelzik azt is, hogy minél magasabb szintű egy bíróság, annál valószínűbb, hogy a közösségi jogra hivatkoznak előtte.
Furthermore, responses also clearly indicate that the higher the court, the more likely Community law is likely to be pleaded before it.
Ez a tendencia különösen egyértelmű a legfelsőbb bíróságok és a semmítőszékek előtt, az alábbi grafikonban ábrázoltak szerint).
This trend becomes particularly clear for supreme courts and courts of cassation, as can be seen in the chart below).
(b) Érintett területek
(b) Areas concerned
Az 533 elemzett válasz tükrözi a tényt, hogy a közösségi jog számos és különféle nemzeti szintű tevékenységi területet hat át.
The 533 responses analysed reflect the fact that Community law permeates numerous and diverse areas of activity at national level.
Két nagyon gyakran idézett terület a fogyasztóvédelem (9%), valamint a polgári és eljárási jog (11%).
Two very frequently cited areas are consumer protection (9%) and civil and procedural law (11%).
A versenypolitika (9%), a nemi megkülönböztetés (8%), a foglalkoztatás (7%), az alapvető szabadságok (6%), a környezet (5%), a vám (4%) és a HÉA (2%) is előkelő szerepet kapott a válaszokban.
Competition policy (9%), sex discrimination (8%), employment (7%), fundamental freedoms (6%), the environment (5%), customs (4%) and VAT (2%) featured quite prominently in the responses.
Figyelemre méltó továbbá, hogy sok bíró (3%) terjesztett előzetes döntéshozatalra menekültügyi kérdéseket.
It is also notable that many judges referred to questions of asylum (3%).
A mezőgazdaságot említő válaszadók gyakran hivatkoztak a közös piacszervezésre, ideértve a tejtermékeket is.
Respondents who cited agriculture mainly referred to the common organisation of markets, including milk products.
Az alapvető szabadságokra hivatkozó bírók alapvetően a személyek szabad mozgásával kapcsolatos ügyeket említettek (a munkavállalók szabad mozgása és a polgárságról való irányelv
Judges referring to the fundamental freedoms predominantly cited issues relating to the free movement of persons (free movement of workers and the Citizenship Directive
Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelve az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, HL L 229., 2004.6.29., 35. o. ).
Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States, OJ L 229, 29.6.2004, p.
Hivatkoztak továbbá az áruk – különösen a gyógyszerek – szabad mozgására, valamint a szolgáltatások szabad mozgására, ideértve különösen az egészségügyi szolgáltatásokat és a határátlépés nélkül nyújtható szolgáltatásokat (pl. internetes hazárdjáték).
Reference was also made to free movement of goods, in particular pharmaceuticals, and free movement of services, especially health services and services which can be provided without crossing a border (eg. online gambling).
A letelepedés szabadságára túlnyomó többségben hivatkoztak a vállalkozások átruházása kapcsán.
Freedom of establishment was overwhelmingly referred to in the context of transfers of undertakings.
A versenypolitikának több aspektusát is megemlítették: a kartelleket, a vertikális korlátozásokat, az összeolvadásokat és az állami támogatást.
Several aspects of competition policy were mentioned: cartels, vertical restraints, mergers and state aids.
Ugyanez elmondható a szellemi tulajdonjogokról is (formatervezési minták, szerzői jogok, védjegyek, szabadalmak, a végrehajtásról szóló irányelv
The same can be said with regard to intellectual property rights (designs, copyright, trademarks, patents, Enforcement Directive
Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/48/EK irányelve a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről, HL L 157., 2004.4.30., 16. o. ).
Directive 2004/48/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the enforcement of intellectual property rights, OJ L 157 30.4.2004, p.16. ).
Számos és sokrétű volt az érintett fogyasztóvédelmi területek köre, ideértve az utazási csomagokat, a házaló kereskedelmet, a visszaélést megvalósító „nyereményküldeményeket” és a jogorvoslatot.
A very wide variety of areas relating to consumer protection were touched upon, including package travel, doorstep selling, abusive "prize-winning" mailings and redress.
A polgári és eljárási jog területén a bírók a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott ítéletek
In the area of civil and procedural law, judges referred to the recognition, jurisdiction and enforcement of judgments in civil and commercial matters
A Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról , HL L 012., 2001.1.16., 1. o. elismerésére, ezekkel kapcsolatosan a joghatóságra és ezek végrehajtására, továbbá a Római Egyezményre
Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters, OJL 012, 16.01.2001, p.1. , the Rome Convention
Egyezmény a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról, aláírásra megnyitva Rómában 1980. június 19 -én (80/934/EGK), HL L 266., 1980.10.9., 1. o. , az elévülési időszakra, a kötelmi jogra és az iratkézbesítésről szóló közösségi jogszabályokra, a jogsegélyre
Convention on the law applicable to contractual obligations, opened for signature in Rome on 19 June 1980 (80/934/EEC), OJ L 266 , 09.10.1980, p.1. , limitation periods, contract law and Community legislation on the service of documents, legal aid
A Tanács 2003. január 27-i 2003/8/EK irányelve a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról, HL L 26., 2003.1.31., 41. o. és a bizonyításfelvételre hivatkoztak.
Council Directive 2003/8/EC of the Council on improving access to justice in cross-border disputes by establishing minimum common rules relating to legal aid for such disputes, OJL 26, 31.1.2003, p.41. and the taking of evidence.
Ez a polgári aspektus megjelent a Brüsszel IIa. rendeletre
This civil aspect was also apparent in the frequent references to the Brussels II "bis" Regulation
A Tanács 2003. november 27-i 2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről, HL L 338., 2003.12.23., 1. o. és a családjogi ügyekben a tartásra történő gyakori hivatkozásban.
Council Regulation (EC) No 2201/2003 of 27 November 2003 concerning jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in matrimonial matters and the matters of parental responsibility, OJ L 338, 23.12.2003, p.1. and maintenance in the context of family law cases.
Néhány – főleg román és bolgár – bíró hivatkozott az Európai Emberi Jogi Bíróságra és az EEJE 6. cikkére.
A small number of judges, mainly from Romania and Bulgaria, referred to the European Court of Human Rights and Article 6 of the ECHR.
43 bíró indokolta, hogy a felek miért hivatkoznak a közösségi jog egyes területeire.
43 judges gave reasons as to why certain areas of Community law were raised by the parties before them.
Messze a leggyakoribb (42%) válasz volt az, hogy nyilvánvalóan vagy potenciálisan összeegyeztethetetlenek az irányelvek és a nemzeti végrehajtási intézkedések.
By far the most frequent answer given (42%) related to apparent or potential incompatibility between directives and national implementing measures.
Egy román bíró szerint ez a bírósági funkció fontos a közösségi jog helyszíni alkalmazásához.
A Romanian judge commented that this judicial function was important for the application of Community law on the ground.
A fogyasztóvédelmi irányelvekre e tekintetben gyakran hivatkoztak, ideértve a távértékesítésről szóló irányelvet
Directives in the area of consumer protection were often referred to in this respect, including the Distance Selling Directive
Az Európai Parlament és a Tanács 1997. május 20-i 97/7/EK irányelve a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről , HL L 144., 1997.6.4., 19. o . és az elektronikus kereskedelem kérdését is.
Directive 97/7/EC of the European Parliament and of the Council of 20 May 1997 on the protection of consumers in respect of distance contracts , OJL 144, 04.06.1997, p.19. and the question of e-commerce.
A foglalkoztatási jogot és a megkülönböztetést több bíró szintén megemlítette ezzel összefüggésben.
Employment law and discrimination were also mentioned by several judges in this context.
Egy finn bíró szerint a közösségi jogra azért hivatkoznak a nemen alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos ügyben, mert a felek gyakran feltételezik, hogy ezzel több jogot szereznek, mint a nemzeti jog szerint.
A Finnish judge stated that the reason Community law was raised in the case of sex discrimination was because the parties often assumed that it would grant them broader rights than domestic law.
A közösségi jogra a hiányos vagy hiányzó nemzeti jog értelmezésekor is hivatkoztak, kiegészítő jelleggel.
Community law was also referred to as an aid to interpret national law which was either incomplete or lacking.
Egy német elsőfokú bíró szerint – bár az irányelveket általában megfelelően átültetik – az emberek gyakran nem tudják, hogy a nemzeti intézkedések mögött a közösségi jog áll, és ezért nem veszik észre a nem megfelelő átültetéseket.
A first instance judge in Germany considered that, although Directives were generally transposed satisfactorily, people often did not realise that Community law was behind a national measure, and therefore would fail to notice cases of incorrect transposition.
Egy másik német bíró – ezúttal egy magasabb szintű regionális bíróságot képviselve – úgy látta, hogy a nemzeti jog gyakran lemarad a közösségi jog mögött.
Another German judge, this time from a higher regional court, commented that national law often lagged behind Community law.
A válaszadók gyakran (14%) utaltak arra, hogy a közösségi jogra a felek olyan területeken hivatkoznak, amelyek eleve határon átnyúló tevékenységet jelentenek vagy ahol a tagállamok kölcsönösen függnek egymástól (pl. vám, közlekedés, kereskedelmi jog, fizetőképtelenség, a személyek szabad mozgása).
A point often made by respondents (14%) was that Community law was raised by parties in areas which by nature implied a cross-border activity or interdependence between Member States (eg. customs, transport, commercial law, insolvency, free movement of persons).
Számos bíró (14%) emelte ki a tényt, hogy amennyiben a Közösség kimerítő jogalkotást végzett egy adott területen, a felek arról általában jobban tudnak és arra többet hivatkoznak.
A number of judges (14%) highlighted the fact that where the Community had legislated intensively in a given area, parties were more likely to know about it and refer to it.
A környezetvédelmi jog és a telekommunikáció területét hozták fel példának.
The areas of environment law and telecoms were cited in this respect.
Hasonlóan érveltek azzal kapcsolatosan is, hogy bőséges az EB ítélkezési gyakorlata adott területeken, amelyekre hivatkozni lehet például a versenyjog, vagy a polgári és kereskedelmi jog terén.
A similar point was made in relation to the existence of abundant ECJ case-law in a given area which could readily be referred to, for instance, concerning competition law, or civil and commercial law.
Több válaszadó (12%) vélte úgy, hogy a közösségi jogra elsősorban akkor hivatkoznak, ha egyes peres feleket szokatlanul nemzetközi szemléletmód jellemez, valamint pénzügyi érdekek forognak kockán.
For several respondents (12%), the main reason why Community law was invoked was because of the unusually international outlook of certain litigants and the financial interests at stake.
Ez az áruk szabad mozgása, a szellemi tulajdonjogok, a verseny és a társasági jog terén merült fel.
The point was made in relation to free movement of goods, intellectual property rights, competition and company law.
Különösen a polgári eljárási jog tekintetében a válaszadók 9%-a vélte úgy, hogy közösségi szinten intézkedés történt annak érdekében, hogy a bírók jobban hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz és munkájuk egyszerűsödjön, és hogy ezért a felek előnyben részesítették a közösségi jogi aktusokra való közvetlen támaszkodást.
Concerning civil procedural law in particular, 9% of respondents considered that action had been taken at Community level to facilitate access to justice and simplify the work of judges, and therefore that parties preferred to rely directly on Community instruments.
Két szlovén bíró állította azt, hogy az ilyen jogi aktusokkal nő a jogbiztonság és az átláthatóság.
Two Slovenian judges stated that such instruments increased legal certainty and transparency.
Más bírók hasonlóan nyilatkoztak a külföldi ítéletek érvényesítéséről és a fizetésképtelenségről.
Other judges made the same point specifically in relation to exequatur and insolvency.
Végül több bíró kifejtette, hogy miért nem hivatkoztak a felek a közösségi jogra vagy azok valójában miért vonakodtak az erre való hivatkozástól.
Finally, several judges explained why Community law was not raised by the parties, or why parties were in fact very reticent to refer to it.
Az állami hatóságok csak akkor tettek így, ha egy adott területre szakosodtak.
Public authorities only did so when they were specialised in a particular area.
Ugyanez mondható el más felekről is, például a versenyjog területén, ahol fontos gazdasági érdekek forognak kockán.
The same was said of other parties, for example, in the area of competition law where important economic interests were at stake.
Az ügyvédekről azt mondják, hogy megbízhatóbbnak érzik a nemzeti ítélkezési gyakorlatot, amely – egy bíró szerint – ismertebb és jogilag biztos.
Lawyers were said to be more secure with national case-law which, one judge commented, was more well-known and legally certain.
Egy másik bíró egy magasabb szintű, határ menti német bíróságról közölte, hogy a közösségi jog ismeretének mértéke a felek között nagymértékben eltérő.
Another judge from a higher German court in a border area commented that the level of knowledge of Community law varied very widely among parties.
Ez a fő tényezője annak, hogy milyen gyakran hivatkoznak a közösségi jogra.
This was the main factor determining the frequency with which Community law was raised.
Erre a kérdésre 853 bíró válaszolt.
853 judges responded to this question.
Mivel a válaszok nagymértékben eltértek a tartalmat illetően, ezeket először egyes mutatók alapján, ezt követően pedig tematikusan vizsgáljuk.
As the answers varied very widely in content, they will be analysed firstly according to certain indicators, and secondly in the form of a thematic overview.
Az első mutató célja, hogy a bíróknak a közösségi jogrendben való részvételt illető hozzáállásáról képet adjon.
The first indicator aims to give some impression of the judges’ attitude towards playing a part in the Community legal order.
A leggyakoribb válasz komoly kötelezettségvállalást és erős felelősségérzetet tükrözött azt illetően, hogy a közösségi jog immár a nemzeti jogrend szerves része, és adott esetben alkalmazandó (48%).
The most frequent answer expressed serious engagement and a strong sense of responsibility that Community law was now an integral part of the national legal order and had to be applied where relevant (48%).
Számos bíró (17%) fejezte ki e szabályt illetően közömbösségét.
A large number of judges (17%) expressed indifference to this role.
Sok válaszadó (13%) helytelenítette a közösségi jogot, néhányan (2%) pedig ténylegesen féltek tőle.
A number of respondents (13%) were apprehensive of Community law and a small number (2%) were actually fearful of it.
Másfelől a válaszadók 8%-a szeretett volna többet tudni erről, és ugyanennyien voltak lelkesek szerepüket illetően.
On the other hand, 8% of respondents expressed curiosity to learn more about it, and an identical proportion was enthusiastic about their role.
A bírók igen kis hányada (4%), többek között egy európai jogból PhD-fokozatot szerző dán bíró igen öntudatos volt e tekintetben.
A small minority of judges (4%), including one Danish judge who had obtained a PhD in European law, was very self-confident in this respect.
Egy regionális bolgár bíróság egyik bírója kifejezetten „büszke” volt a közösségi jog alkalmazására, habár ez külön munkát jelentett.
Indeed, one Bulgarian judge from a regional court was actually “proud” to be able to apply Community law, even though this was an extra challenge.
A második mutató azt kívánja mérni, hogy a nemzeti bírók ezt a szerepet mennyire ítélik nehéznek.
The second indicator attempts to measure the perceived difficulty of this role for national judges.
A nemzeti bírók túlnyomó többsége vagy nehéznek (52%) vagy nagyon nehéznek (23%) találta a feladatot.
The overwhelming majority of national judges found this task either difficult (52%) or very difficult (23%).
Másrészt a válaszadók kisebb része találta a feladatot vagy viszonylag egyértelműnek (7%) vagy konkrétan könnyűnek (18%).
On the other hand, a minority of respondents found the task either relatively straightforward (7%) or actually easy (18%).
A harmadik és egyben utolsó mutató célja annak megállapítása, hogy ez a szerep mennyire fontos a válaszadók számára.
The third and final indicator tries to ascertain how relevant this role is to respondents.
Ebben az esetben a válaszok különösen egyértelműek is voltak, és a bírók nagy többsége úgy ítélte meg, hogy a közösségi jog első bírójaként játszott szerep a napi munkában egyáltalán nem bír jelentőséggel (27%), vagy majdnem irreleváns (26%) vagy jelentősége csekély (25%).
In this case, the answers were also particularly clear, with a vast majority of judges considering their role as first judge of Community law to be either totally irrelevant in their daily work (27%), nearly irrelevant (26%) or minor (25%).
További 4% jelenleg nem érezte úgy, hogy érdekelné a közösségi jog, azonban remélték, hogy ez idővel változik, tagállamuk nemrégi csatlakozása folytán.
A further 4% currently felt unconcerned by Community law, but hoped that this would change with time, given the recent accession of their Member State.
Végül egy kisebbség (14%) ítélte meg úgy, hogy ez a szerep fontos, és páran (4%) elengedhetetlennek ítélték napi munkájukban.
Finally, a minority (14%) considered this role to be important and some (4%) considered it crucial to their daily activities.
Tehát ha egy tipikus elsőfokú bíró képét szeretnénk felvázolni az e kérdésre adott válaszok alapján, ez a következőképpen foglalható össze:
Thus, if we were to present a profile of a typical first instance judge, based on the answers to this question, it could be summarised in this way:
„Elsősorban nemzeti bírónak tekintem magam.
"I see myself primarily as a national judge.
Komolyan veszem a közösségi jogot, habár nagy felelősség ilyen összetett joganyaggal dolgozni.
I take Community law seriously, although it is a big responsibility to deal with such a complex body of law.
Ugyanakkor ritkán szembesülök vele napi munkámban, mert a felek nemigen hivatkoznak rá."
Also, I rarely come across it in my daily work because the parties hardly ever raise it."
Számos bíró válaszolt úgy, hogy nem tartják magukat a közösségi jog első bíróinak, és nem is tekintik napi munkájukat ezzel összefüggőnek, mivel a nemzeti jognak máris része a közösségi jog.
A very large number of judges responded that they did not perceive themselves as first judges of Community law, nor did they think of their daily work in that way, because national law already incorporated Community law.
Számos – főleg lengyel – válaszadó jelentette ki, hogy a közösségi jogot megfelelően végrehajtó nemzeti jog miatt szükségtelen az irányelvek közvetlen hatályának elvét alkalmazni.
Indeed, many respondents, particularly from Poland, stated that national law correctly implementing Community law entirely removed the need to make use of the principle of direct effect of Directives.
Ezért a legtöbb bíró szerint csak akkor alkalmaznák közvetlenül és végrehajtó intézkedéstől függetlenül a közösségi jogot, ha a felek arra kifejezetten hivatkoznak.
Therefore, most judges stated that they would only apply Community law directly and independently of any implementing measure if the parties specifically raised it.
Egy német közigazgatási bíró önmagát úgy tekintette, hogy ő az „ajtónyitó” az EB felé azon felek számára, akik ilyen messzire kívánnak menni.
One German administrative judge saw himself as a "door opener" to the ECJ for those parties who wanted to go that far.
Egy lengyel bíró ezt a hozzáállást „eléggé passzívnak” írta le e tekintetben.
One Polish judge described this attitude as being "rather passive" in this respect.
Közös megfigyelés volt igen gyakran, hogy sem a felek, sem az ügyvédek nem hivatkoztak érdemben a közösségi jogra.
A common observation which often followed was that neither the parties, nor the lawyers ever relied on Community law to any meaningful extent.