natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A trópusi fával folytatott kereskedelmet csak az ezen előzetes célkitűzésekkel összeegyeztethető mértékben szabad ösztönözni.
Trade in tropical timber should only be encouraged to the extent compatible with these prior objectives.
A know-how átadása, a tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok cseréje az erdőgazdálkodás terén elősegíti a faanyag-források fenntartható használatát és segíti az illegális fakereskedelem felszámolását.
The transfer of know-how and sharing experience and good practice in the forests' governance area will promote sustainable use of timber resources and will help to eradicate illegal timber trade.
7 c preambulumbekezdés (új)
Recital 7 c (new)
(7c) A trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára vonatkozó mandátumnak a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Tanácsa vonatkozásában különösen olyan szavazási mechanizmust kell javasolnia, amely egyértelműen díjazza a trópusi erdők megőrzését és fenntartható használatát.
(7c) In particular, this mandate for the revision of the International Tropical Timber Agreement, 2006 should propose a voting mechanism for the International Tropical Timber C ouncil that clearly rewards the conservation and sustainable use of tropical forests.
A kereskedelem megőrzéssel és fenntartható használattal szembeni jelenlegi túlsúlyát tükrözi a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének szavazási struktúrája, amely a több fát exportáló termelő országoknak biztosít több szavazatot.
The actual predominance of trade against conservation and sustainable use is mirrored by ITTO’s voting structure which gives more votes to producer countries that export more timber.
Így a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének intézményi rendszere a legtöbb befolyást azok számára biztosítja, akik a legtöbbet kereskednek, míg kevéssé díjazza a megőrzést és a fenntartható használatot.
Thus, the ITTO’s institutional system gives greatest influence to those who trade most while there are few rewards for conservation and sustainable use.
Ahhoz, hogy az Európai Közösség környezetvédelmi és fejlesztési politikai célkitűzéseivel összhangba kerülhessen, a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete szavazási rendszerének díjaznia kell azokat az országokat, amelyek az erdészeti erőforrások megőrzését és fenntartható használatát részesítik előnyben.
To be consistent with the EC's environment and development policy objectives, the ITTO's voting mechanism should reward countries that give priority to the conservation and sustainable use of forest resources.
7 d preambulumbekezdés (új)
Recital 7 d (new)
(7d) A Bizottságnak legkésőbb 2008 közepéig:
(7d ) The Commission sh ould by mid-2008 at the latest:
a) olyan átfogó jogalkotási javaslatot kellene előterjesztenie, amely megakadályozza az illegális és ártalmas forrásokból származó fa és fatermékek forgalomba hozatalát;
(a) propose a comprehensive legislative proposal that prevents the placing of timber and timber products derived from illegal and destructive sources on the market ;
b) olyan közleményt kellene előterjesztenie, amely meghatározza az EU szerepvállalását és támogatását az erdővédelem előmozdítására irányuló, jelenlegi és jövőbeli globális finanszírozási mechanizmusok, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC)/Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az erdőirtásból származó kibocsátások csökkentése tekintetében.
(b) present a Communication determining the EU's involvement and support for current and future global funding mechanisms for promoting forest protection and reducing emissions from deforestation under the United Nations Framework Convention on Climate Change ( UNFCCC ) / Kyoto Protocol.
A közleménynek meg kell határoznia az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy finanszírozást nyújt annak érdekében, hogy segítsen a fejlődő országoknak erdőik megóvásában, finanszírozza a védett területek hálózatát és előmozdítsa az erdőrombolás gazdasági alternatíváit.
The Communication should outline the EU’s commitment to provide funds to help developing countries protect their forests, finance a network of protected areas and promote economic alternatives to forest destruction.
Különösen – az éghajlat, a biológiai sokféleség és az emberek számára történő tényleges előnyök biztosítása érdekében – körvonalaznia kell azokat a minimumelveket és -követelményeket, amelyeknek ezen eszközöknek meg kell felelniük.
In particular , in order to ensure real benefits for the climate, biodiversity and people, it should outline the minimum principles and criteria that these instruments should adhere to.
A közleménynek meg kell határoznia a prioritást élvező azon intézkedéseket és területeket is, amelyeknek az ilyen ösztönző mechanizmusok alapján közvetlen finanszírozásban kell részesülniük.
It should also identify priority actions and priority areas which should receive immediate funding under these incentive mechanisms.
Az Európai Bizottság által az illegális kitermelés elleni küzdelem további lehetőségeire vonatkozóan folytatott nyilvános konzultáció
The public consultation of the European Commission on additional options to combat illegal logging
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ), azt bizonyította, hogy a válaszadók nagy többsége előnyben részesíti az olyan kötelező jogszabályt, amely előírja, hogy csak a legálisan kitermelt fát és fatermékeket lehessen az EU piacán forgalomba hozni.
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ), showed that a large majority of respondents prefer binding legislation that requires that only legally harvested timber and timber products are placed on the EU market.
A világ legrégebbi erdői adnak otthont a szárazföldi biológiai sokféleség kétharmadának, noha ezen erdők 80%-a már elpusztult vagy leromlott és a fennmaradó rész is veszélyben van.
The world’s ancient forests house two-thirds of land-based biodiversity although 80% of these forests have already been destroyed or degraded and the remainder is under threat.
A becslések szerint az erdőirtás felelős a globális szénkibocsátások kb. 20%-áért.
Deforestation has been estimated to account for around 20% of global carbon emissions.
A trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás legjobb esetben hozzájárulhat a világ fenntartható erdőgazdálkodásának biztosítására irányuló tágabb célkitűzéshez.
The International Tropical Timber Agreement of 2006 can, at best, contribute to the broader objective of ensuring sustainable management of the world’s forests.
Az ilyen gazdálkodás ugyanakkor jelentős szerepet játszhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, a biológiai sokféleség megőrzésében, az őslakosok emberi jogainak fenntartásában és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásban.
Such management, in turn, has an important role to play in combating climate change, preserving biodiversity, upholding the human rights of indigenous peoples and contributing to sustainable development.
A trópusi faanyagokról szóló megállapodás azonban a világ erdőivel kapcsolatos átfogó, hatékony politikai keretnek csupán egy részét biztosíthatja.
However a tropical timber agreement can only provide part of an overall effective policy framework for the world’s forests.
Bármely megállapodásnak egy, a mérsékelt égövi erdőkre, a fatermékek iránti keresletre és a teljes ellátási lánc mentén történő nyomon követhetőségre is kiterjedő, általánosabb megközelítés részét kellene képeznie.
Any agreement would need to form part of a more general approach also covering temperate forests, demand for timber products and traceability all along the supply chain.
A korábbi megállapodások hatása
Impact of Previous Agreements
A világméretű erdőirtás folytatódik.
Global deforestation continues.
Az OECD becslései szerint évente egy Görögország méretű eredeti erdőtakaró tűnik el, kipusztulással fenyegetve a pótolhatatlan biológiai sokféleséget és növelve a globális felmelegedés kockázatát.
According to OECD estimates, each year an area of original forest cover the size of Greece has been lost , threatening irreplaceable biodiversity with extinction and increasing the risk of global warming.
Jóllehet több mint 20 év telt el a trópusi faanyagokról szóló első megállapodás megkötése óta, a túlzott mértékű kizsákmányolás és az illegális kitermelés továbbra is széles körben elterjedt jelenség.
Although it is more than 20 years since the 1 st tropical timber agreement was concluded, over-exploitation and illegal logging remain widespread.
Az olyan térségekben, mint például az Amazonasnál, a Kongó-medencében, Délkelet-Ázsiában és Oroszországban végzett összes kitermelési tevékenység csaknem fele illegális.
Almost half of all logging activities in regions such as the Amazon, Congo Basin, South East Asia and Russia are illegal.
A FAO jelenlegi becslései szerint a világ erdős területeinek kevesebb mint 7%-a rendelkezik ökocímkével, a trópusi erdőknek pedig kevesebb mint 5%-án gazdálkodnak fenntartható módon.
Currently the FAO estimates that less than 7% of the global forest area is eco-labelled and less than 5% of tropical forests are managed sustainably.
Ez nem csupán jelentős mértékű és folyamatos erdőirtáshoz vezetett – az e térségekben élők hosszú távú gazdasági jólétére, valamint az erdei ökoszisztémák egészséges működésére gyakorolt komoly következmények mellett –, hanem az őslakosok jogainak megsértéséhez is.
This has not only led to substantial ongoing deforestation, with serious implications for the longer-term economic well-being of those living in these regions as well as for the healthy functioning of forest ecosystems, but also to violations of the rights of indigenous people.
Az erdők illegális kizsákmányolásából eredő nyereséget számos közép-afrikai országban zajló konfliktus finanszírozására és fenntartására fordították.
Profits from the illegal exploitation of forests have been used to fund and prolong conflicts in a number of central African countries.
Az illegális fa és fatermékek olcsó importja, az alapvető szociális és környezeti normák betartásának hiánya mellett, destabilizálja a nemzetközi piacokat, korlátozza a termelő országok adóbevételét és – mind az importáló, mind pedig az exportáló országokban – veszélyezteti a jobb minőségű munkákat.
Cheap imports of illegal timber and forest products, together with non-compliance with basic social and environmental standards, destabilise international markets, limit producer countries’ tax revenue and threaten higher-quality jobs in both importing and exporting countries.
Emellett aláássa azon társaságok helyzetét, amelyek felelősen járnak el és betartják a meglévő normákat.
They also undermine the position of those companies that behave responsibly and respect existing standards.
A Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének felépítése fényében ezek a problémák egyáltalán nem meglepők.
Given the structure of the ITTO, such problems are far from surprising.
A korábbi és a 2006. évi megállapodás célkitűzéseit meghatározó cikk először a „nemzetközi kereskedelem bővülésének és diverzifikációjának” előmozdítását taglalja, és csak ezután szól a fenntarthatóságról.
The article defining the objectives of the previous and 2006 agreements starts “to promote the expansion and diversion of international trade” before moving on to speak about sustainability.
Ezen túlmenően a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének szavazási szerkezete további szavazatokat juttat a több fát exportáló termelő országoknak, míg a fogyasztó tagországok szavazatait főként a nettó trópusi faimportjaik átlaga alapján határozzák meg.
Moreover the ITTO’s voting structure gives additional votes to producer countries that export more timber while consumer member countries’ votes are primarily determined by their average net imports of tropical timber.
Ezáltal – a fenntarthatósággal kapcsolatos minden szónoklat ellenére – a rendszert úgy alkották meg, hogy azoknak biztosítsa a legnagyobb befolyást, akik a legtöbbet kereskednek.
Thus, for all the rhetoric about sustainability, the system is designed to give greatest influence to those who trade the most.
Ugyanakkor kevéssé díjazzák a fenntartható gazdálkodást vagy a hosszú távú gondolkodást.
There are few rewards for sustainable management or longer-term thinking.
A 2006. évi megállapodás szerkezete ugyanakkor erősen kormányközpontú.
At the same time, the structure of the 2006 agreement is heavily governmental.
Nem kínál kifejezett szerepet sem a parlamenti képviselők, sem pedig a civil társadalom számára a politika kialakításában.
It offers no explicit role in policy formulation for Parliamentarians or civil society.
Miközben léteznek a kétéves felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezések, hiányzik a tagok erdőgazdálkodási politikáinak fenntarthatóságára vagy azoknak az őslakosokra gyakorolt hatására irányuló független ellenőrzés.
Whilst there are provisions for biannual reviews, there is a lack of independent audit of the sustainability of members’ forestry management policies, or their impact on indigenous people.
Az egymáshoz még inkább igazodó politikák szükségessége
Need for more joined-up policies
A trópusi erdők különösen fontosak az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából, mivel azok hektáronként átlagosan 50%-kal több szenet kötnek le, mint a mérsékelt égövi fák.
Tropical forests are particularly important with regard to combating climate change as, on average, they store around 50% more carbon per hectare than trees in temperate zones.
Amint az a Stern-jelentés következtetéseiben is szerepel: „a tárgyi bizonyítékok azt sugallják, hogy a további erdőirtás megelőzésére irányuló intézkedés viszonylag olcsó lenne a kárenyhítés más típusaihoz képest akkor, ha megfelelő politikákat és intézményi szerkezeteket léptetik életbe.”
As the Stern report concluded “a substantial body of evidence suggests that action to prevent further deforestation would be relatively cheap compared with other types of mitigation, if the right policies and institutional structures are put in place.”
Olykor azzal érvelnek, hogy az EU importjai az összes trópusi fatermelésnek csak csekély hányadát teszik ki.
It is sometimes argued that EU imports account for a relatively small proportion of the total production of tropical timber.
Ez azonban figyelmen kívül hagyja – az Európába vagy az Egyesült Államokba bútorként történő kivitelük előtt – a fák harmadik országokban való feldolgozásának mértékét.
However this overlooks the extent to which this timber is processed in third countries before being exported to Europe or the US as furniture.
Az EU az illegális kitermeléssel kapcsolatos aggályokra az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az irányításra és a kereskedelemre vonatkozó program (FLEGT) szerinti, önkéntes partnerségi megállapodásokon keresztül próbált meg választ adni.
The EU has sought to respond to concerns about illegal logging through Voluntary Partnership Agreements (VPA) under the Forest Law Enforcement, Governance and Trade programme (FLEGT).
Míg az ilyen kétoldalú megállapodások a termelő országokon belül lehetőséget nyújtanak arra, hogy a kormányzás megerősítése, az erdő- és környezetvédelmi jogszabályok javítása és megfelelőbb végrehajtása, valamint a kormány és a civil társadalom közötti párbeszéd lehetővé tétele tekintetében változásokat hozzanak az erdészeti ágazatban, e megállapodások önmagukban nem elégségesek az illegális fa és fatermékek uniós piacon történő értékesítésének ellenőrzésére.
Whilst such bilateral agreements present an opportunity within producing countries to drive change in the forest sector with regards to strengthening governance, improving and better implementing forest and environmental laws, as well as enabling dialogue between government and civil society, these agreements alone are insufficient to control the sale of illegal timber and timber products in the EU market.
Az önkéntes partnerségi megállapodások olyan hiányosságokkal rendelkeznek (a meghiúsulás kockázata, korlátozott földrajzi hatály, a harmadik országokon keresztül történő pénzmosás kockázata stb.), amelyek alááshatják az illegális faimport beszüntetésére irányuló célkitűzést, vagy akár ellentétesek is lehetnek azzal.
VPAs have shortcomings (risk of circumvention, limited geographical scope, risk of laundering via third countries, etc.) that could undermine, or even contradict the objective of ending illegal timber imports.
Végrehajthatóságuk szintén kérdéses marad.
Their enforceability also remains open to question.
Az önkéntes partnerségi megállapodások hasznos szerephez juthatnak, feltéve, hogy azokat jogilag kötelező minimumnormákkal támasztják alá annak biztosítása érdekében, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások résztvevői ne féljenek attól, hogy az ilyen korlátozások hatálya alá nem tartozók alájuk ígérnek.
VPAs could play a useful role provided they are underpinned by legally binding minimum standards to ensure that those taking part in VPAs do not fear being undercut by others who are not subject to such constraints.
Noha egy globális léptékű, jogilag kötelező rendszer továbbra is távoli marad, az Európai Uniónak el kell kezdenie belső, jogilag kötelező normákat, valamint a meg nem felelés szankcionálására vonatkozó eszközöket elfogadni.
Although a legally-binding system on a global scale remains a long way off, the European Union should begin to adopt legally binding standards internally as well as instruments for sanctioning non-compliance.
Ezzel összefüggésben elszomorító, hogy a Bizottság egyelőre még nem javasolt átfogó jogszabályt annak biztosítása érdekében, hogy csak a legális forrásokból és megfelelően kezelt erdőkből származó fát és fatermékeket hozhassanak forgalomba az európai piacon.
In this context, it is disappointing that the Commission has yet to propose comprehensive legislation to ensure that only timber and timber products coming from legal sources and well managed forests are placed on the European market.
Ilyen jogszabály hiányában a jóhírnévvel rendelkező gyártók és kereskedők mindig aggódni fognak amiatt, hogy helyzetüket alááshatják azok, akik csak a rövid távú költségek minimálisra csökkentésében érdekeltek.
In the absence of such legislation, reputable producers and traders will always be concerned that their position could be undermined by those only interested in minimising short term costs.
Ezen túlmenően azok a közbeszerzési politikák, amelyek megkövetelik, hogy a fa és fatermékek legális és fenntartható forrásokból származzanak, jelentős szerepet játszhatnak a minősített fa termelése vonzerejének növelésében, valamint annak bizonyításában, hogy a hatóságok gyakorlatilag is elkötelezettek e cél elérése mellett.
In addition, public procurement policies that require timber and timber products to be derived from legal and sustainable sources have an important role to play in increasing the attractiveness of producing certified timber as well as showing public authorities’ practical commitment to this goal.
Ehhez hasonlóan a nemzetközi megállapodásokat hasznosan kiegészíthetik az olyan címkézési kezdeményezések, mint például az Erdőgondnoksági Tanácséi (Forest Stewardship Council), amelyek a fogyasztót arról biztosítják, hogy az általuk vásárolt fa nemcsak legális, de fenntarthatóan kezelt erdőkből származik – feltéve, hogy a címkét független vizsgálat támasztja alá.
Similarly labelling initiatives such as those of the Forest Stewardship Council, which enable consumers to be confident that the timber they are buying is not merely legal but originates from sustainably managed forests, can usefully supplement international agreements, provided the label is underpinned by independent verification.
Az ilyen minősítést az agroüzemanyagok importjának is alapvető velejárójává kell tennünk, ha azt akarjuk, hogy a fosszilis tüzelőanyagok felváltásának éghajlati előnyeit ne szorítsák vissza nagy mértékben az erdőirtásból származó, megnövekedett CO 2 -kibocsátások.
Such certification is also an essential accompaniment to imports of agrofuels, if the climatic benefits of replacing fossil fuels are not to be vastly outweighed by increased CO 2 emissions arising from deforestation.
Az EU-nak biztosítania kell, hogy két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásainak egyik rendelkezése sem korlátozza az ilyen politikák végrehajtásának hatályát.
The EU should ensure that nothing in its bilateral or multilateral trade agreements would limit the scope for implementing such policies.
Ez különösen a délkelet-ázsiai országokkal megkötendő kereskedelmi megállapodás esetében fontos, amelynek az erdőmegőrzési és az illegális kitermelés elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó, a fenntartható fejlődésről szóló, jelentőségteljes fejezetet kell tartalmaznia.
This is of particular importance when it comes to the proposed trade agreement with the countries of South East Asia, where a meaningful sustainable development chapter must address the issues of forest preservation and the fight against illegal logging.
Egy erősebb, hatékonyabb megállapodás jellemzői
Features of a stronger, more effective agreement
Csalódást kelt, hogy a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás nem hozott gyökeresebb változást az 1994. évi megállapodáshoz képest – az utóbbi korlátozott hatásának ismeretében.
It is disappointing that the 2006 ITTA did not represent a more radical change from the 1994 agreement in view of the limited impact this agreement has had.
Amennyiben a tárgyaló felek az alapvető problémával kívántak volna foglalkozni, felcserélték volna a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete által megállapított célkitűzések sorrendjét, és a trópusi erdők védelme és fenntartható kezelése, valamint a lerombolt erdős területek helyreállítása biztosításának szükségességével kezdték volna.
Had the negotiators wished to tackle the core problem, they would have reversed the objectives of the ITTO and started from the need to ensure the protection and sustainable management of tropical forests and the restoration of forest areas that had been degraded.
Ily módon a trópusi fával folytatott kereskedelmet csak az előzetes célkitűzésekkel összeegyeztethető mértékben ösztönözték volna.
Trade in tropical timber would then only be encouraged to the extent that it was compatible with those prior objectives.
Egy ilyen jellegű változás egyértelműen kihatna a termelő országok és lakosaik bevételére, akiktől nem szabad elvárni, hogy viseljék egy globális erőforrás megőrzésének költségeit.
Such a change would clearly have implications for the revenues of producer countries and their inhabitants who should not be expected to bear the costs of preserving what is a global resource.
A fenti megállapításnak megfelelően, a trópusi erdők létfontosságú szerepet játszanak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben.
As noted above, tropical forests have a crucial role to play in combating climate change.
A nemzetközi közösségnek tehát készen kell állnia arra, hogy megfelelő kompenzációs rendszereket vegyen fontolóra azon országok vonatkozásában, amelyek úgy döntenek, hogy prioritásként kezelik a fenntartható erdők előmozdításának hosszú távú célkitűzését ahelyett, hogy maximálisra növeljék rövid távú bevételeiket.
The international community should therefore be ready to consider appropriate compensation schemes for those countries that decide to give priority to the longer-term objection of promoting sustainable forests rather than maximising short-term income.
Ez viszont kihat a fejlesztéstámogatásra és a nemzetközi pénzügyi intézményektől eredő kölcsönökre.
This in turn has implications for development assistance and lending from international financial institutions.
Mindkettőnek annak biztosítására kell törekednie, hogy a helyi közösségek alternatívákkal is rendelkeznek a kitermeléssel szemben, amennyiben az nem volna fenntartható, továbbá hogy a „globális közvagyon” – amelyet a trópusi erdők képviselnek – megőrzése költségeinek nemzetek közötti megoszlása méltányos legyen.
Both should seek to ensure that local communities have alternatives to logging where this would not be sustainable and that the cost of preserving the “global commons” that tropical forests represent is shared equitably between nations.