natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iii. koherens európai befektetési stratégia egy „uniós befektetési program a fenntartható fejlődés és foglalkoztatás érdekében” létrehozásával, ami az EU GDP-jének legalább 1%-át jelenti, amely kiegészíti a tagállamok hasonló állami befektetési erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervnek az EU-költségvetés valódi növekedéséhez kell vezetnie annak érdekében, hogy hozzájárulhasson ehhez a programhoz, és kéri annak felülvizsgálatát,
(iii) a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should complement Member States' similar public investment efforts; stresses that the financial perspectives for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to contribute to this programme and asks for its revision,
iv. egy monetáris kompenzációs alapnak az eurózónában történő létrehozása, ami az aszimetrikus gazdasági sokkokra hivatott reagálni;
(iv) the creation of a monetary compensation fund in the Euro area to react to asymmetric economic shocks;
új szociálpolitikai napirend létrehozására szólít fel, amelynek céljai a következők lennének:
Calls for a new social policy agenda whose objectives should be the following:
v. részvételi demokrácia mint a különböző szociális és foglalkoztatási politikák alkotóeleme,
(v) participatory democracy as a component of the various social and employment policies;
új környezetvédelmi napirend létrehozására szólít fel, amelynek céljai a következők lennének:
Calls for a new environment policy agenda whose objectives should be the following:
i. a gazdaság növekedésének elválasztása az energia, a természeti erőforrások és a nyersanyagok párhuzamos fogyasztásától, azok csökkentésével párhuzamosan,
(i) the decoupling of economic growth from the parallel growth of energy, natural resources and raw materials consumption in parallel with its reduction,
ii. a tagállamok gazdasági-környezeti vonatkozásainak, vagyis a szennyezés és az üvegházhatást előidéző gázok kibocsátása keretszabályozásainak és ellenőrző rendszereinek támogatása,
(ii) support for Member States' regulatory frameworks and monitoring systems that prevent economic environmental externalities, in particular pollution and greenhouse gas emissions,
iii. az olyan befektetések támogatása, amelyek előmozdítják a hulladéktermelődés csökkenését, az anyagok újrafelhasználását és újrafeldolgozását, valamint a kockázatos ipari és mérgező hulladék kezelését,
(iii) support for investment that promotes reduction of waste, the re-use and recycling of materials, as well the reduction and treatment of hazardous industrial and toxic waste,
iv. a tisztább és biztonságosabb közlekedési rendszerek előmozdítása a minőségi tömegközlekedésbe való befektetéssel,
(iv) the promotion of cleaner and safer transport systems, with investment in quality public transport,
iv. az ökotechnológiákba, az ökoinnovációba és az ökohatékonyságba való befektetés;
(iv) investment in eco-technologies, eco-innovation and eco-efficiency;
A jobb bérekkel, a csökkentett jövedelemegyenlőtlenségekkel és a szegénység eltörlésével kapcsolatos új stratégia
A new strategy for better wages, reduced income inequalities and poverty eradication
emlékeztet a progresszív bérpolitika fontosságára a belső kereslet fokozása, a társadalmi integráció előmozdítása és a jövedelmi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében; sajnálatosnak tartja, hogy az EU politikája a fizetéseket költségnek tekinti, és nem a nemzeti jövedelem részének, amely a fogyasztáson keresztül hozzájárul a gazdasági és foglalkoztatási növekedés fenntartásához; sajnálatosnak tartja, hogy a bércsökkentés az EKB árstabilitásra irányuló inflációs céljaival összhangban még mindig az integrált iránymutatások egyik célját képezi;
Recalls the importance of a progressive wage policy to boost internal demand, promote social inclusion and fight income inequalities; regrets that EU policy sees wages as a cost and not as a part of national income that through spending could sustain economic and employment growth; regrets in that context the fact that wage moderation continues to be one of the aims of the integrated guidelines in line with the inflation-target price stability of the ECB;
úgy ítéli meg, hogy a jogszabályok által meghatározott minimálbér a jövedelem-újraelosztási politika alapvető eszköze, garantálja a minimális alapot a bérek és bevételek számára, segíti a bér- és jövedelemegyenlőtlenségek, a „dolgozó szegény emberek” és a szegénység elleni harcot; az összes uniós tagállam szilárd elkötelezettségét kéri a jogszabályok által meghatározott minimálbérek végrehajtása tekintetében; a jogszabályok által meghatározott minimálbérek összegének összehangolt növelésére szólít fel az összes tagállamban;
Considers that statutory minimum wages are an essential tool of income redistribution policy, guarantee a minimum floor for wages and incomes, helping the fight against wage and incomes inequality, ‘ working poor ’ and poverty; asks for a firm commitment from all EU Member States to implement statutory minimum wages; calls for a coordinated increase in the amount of the statutory minimum wages in each Member State;
aggodalmát fejezi ki azon dolgozók magas száma miatt, akik annak ellenére, hogy bérezésben részesülnek, még mindig a szegénységi küszöb alatt helyezkednek el; felszólítja az EU-t, hogy kötelezze el magát az úgynevezett „dolgozó szegény emberek” kategóriájának 2010-ig történő eltörlésére;
Is concerned by the high number of workers who, in spite of receiving wages, still lie below the poverty line; calls for an EU commitment to eradicating the so-called ‘ working poor ’ by 2010;
rámutat arra, hogy az EU-ban nagyon magas a jövedelmek közötti különbség szintje, és hangsúlyozza, hogy ez szoros összefüggésben van a bérek közötti magas különbségekkel; felszólítja az EU-t, hogy kötelezze el magát a jövedelemkülönbségek 2010-ig felére történő csökkentése mellett az S80/S20 és az S90/10 strukturális mutatónak megfelelően, és felkéri az Európai Tanács tavaszi ülését e cél kitűzésére;
Notes the high level of income inequalities in the EU and stresses its connection with the high level of wage inequalities; calls for an EU commitment to halve income inequalities by 2010 as expressed by the S80/S20 and S90/10 structural indicators and asks the Spring European Council to set this target;
megjegyzi, hogy az EU-ban igen magas a szegénység szintje, és szükségesnek tartja ennek megszüntetését; felszólítja az EU-t, hogy kötelezze el magát a szegénység általi veszélyetetettség szintjének 2010-ig felére történő csökkentése, valamint a gyermekeket sújtó szegénység megszüntetése mellett; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság legutóbbi tavaszi jelentései, az Európai Tanács tavaszi ülésének következtetései, valamint a nemzeti reformprogramok nem kezelik prioritásként a társadalmi integrációt; kéri, hogy a strukturális mutatókba foglaljanak bele egy szegénység általi veszélyeztetettségi rátát az átlagjövedelem 70%-ára alapozva;
Notes the high level of poverty in the EU and the need to eradicate it; calls for an EU commitment to halving the EU at-risk-of-poverty rate and eradicating child poverty by 2010; regrets that the recent Commission spring reports, European Spring Council conclusions and the national reform programmes do not give priority to social inclusion; asks for the inclusion in the structural indicators of an at-risk-of-poverty rate based on the 70% median income;
megjegyzi, hogy a monetáris szegénységet le lehet győzni olyan eszközökkel, mint a tagállamok által fizetett szociális minimális jövedelem, és hangsúlyozza, hogy a szociális minimális jövedelem szegénység szintjén való létrehozása eltörölné a monetáris szegénységet; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen a szegénységről, leküzdésének eszközeiről és arról szóló különközleményt, hogy az EU költségvetése hogyan tudná kiegészíteni a tagállamok szintjén hozott intézkedéseket;
Notes that monetary poverty could be fought with instruments like social minimum incomes paid by the Member States and stresses that the establishment of a social minimum income at the poverty level would eradicate monetary poverty; asks the Commission to present a specific communication on poverty, the means to fight it and how the EU budget could complement measures at Member State level;
A teljes foglalkoztatással, a munkami nőséggel és a munkahelyek védelmével kapcsolatos új stratégia
A new strategy for full employment, quality of work and job protection
úgy véli, hogy a foglalkoztatási céloknak az EU minden szakpolitikájában átfogóan meg kell jelenniük, valamint a gazdasági és a monetáris politika alapvető célkitűzését kell képezniük; hangsúlyozza, hogy a munka nem csak jövedelemforrás, hanem a társadalom minden területén a társadalmi integráció alapvető vetülete és a személyes fejlődés összetevője; megjegyzi, hogy 2005-ben a volt EU-15-ök foglalkoztatási rátája 65,2%, a teljes EU-ban pedig 63,8%, ami messze van a lisszaboni stratégia 2010-re elérendő 70%-os célkitűzésétől; kéri, hogy az EU kötelezze el magát e cél elérése mellett, és kéri, hogy a következő tavaszi Európai Tanács növelje a foglalkoztatási ráta 70%-os célkitűzését 5 százalékponttal; hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás növekedése nem feltétlenül vezet a munkanélküliség csökkenéséhez, ezért úgy véli, hogy a munkanélküliségi célkitűzéseket szintén prioritásként kell kezelni az EU-ban, és kéri az EU átlagos munkanélküliségi rátájának 4 százalékpontos csökkentését 2010-ig;
Considers that employment-targeting should be a mainstream concern of all EU policies and a fundamental objective of economic and monetary policy; stresses that work represents not only a source of income, but a fundamental aspect of social inclusion in all areas of society, as well an element of personal development; notes that in 2005 the employment rate in the EU-15 was 65.2% and in the EU 63.8%, far from the Lisbon Strategy objective of 70% in 2010; asks for an EU commitment to achieving this target and asks for the next Spring Council to increase the 70% target for the employment rate by 5 percentage points; stresses that employment increases do not necessarily lead to unemployment reduction, therefore considers that unemployment-targeting should also be an EU priority and asks for an EU commitment to reduce the EU average unemployment rate by 4 percentage points by 2010;.
elutasítja a Bizottság által a lisszaboni stratégiával és a munkajogi reformról szóló zöld könyvvel kapcsolatos stratégia részeként bevezetett új fogalmat, „rugalmas biztonság”, amelyet a megfelelően rugalmas munkaszerződések és az ezekhez párosuló, a munkahelyváltást támogató munkaerő-piaci politikák kombinációjaként, vagyis a munkaerő (és a bérek) üzleti ciklushoz való igazításaként határoztak meg, oly módon, hogy a tagállamok közfoglalkoztatási szolgálatai viselik a munkaerőpiacra való visszaforgatásának és rotációjának költségeit; úgy ítéli meg, hogy ez az elképzelés az „foglalkoztathatóság” elképzelésével párhuzamban a munkahelyszerzés felelősségét a munkavállalóra hárítja; hangsúlyozza, hogy mindkét elképzelés támogatja a munkaerő-piaci deregulációt és az elbocsátások liberalizációját, és ezáltal veszélyezteti a társadalmi kohéziót és a munkaminőséget; figyelmeztet arra, hogy e stratégia mögött az a cél is megbújik, hogy felülvizsgálják a munkanélküliségi juttatási rendszereket a juttatások és időtartamuk csökkentése végett;
Rejects the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission as part of the strategy connected with the Lisbon Strategy and the Green Paper on Labour Law Reform, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market policies that support switches from one job to another, i.e. the adjustment of labour (and wages) to the business cycle with the public employment services of the Member States assuming the costs of labour recycling and rotation; considers that this concept, in parallel with the ‘employability’ concept, places responsibility for finding a job on the worker; stresses that both concepts promote labour market deregulation and the liberalisation of firing, jeopardising social cohesion and the quality of work; alerts to the fact that behind this strategy is also the purpose of reviewing unemployment benefit schemes with the aim of reducing benefits and their duration;
hangsúlyozza, hogy a rugalmas munkaerőpiac és a bizonytalan munkahelyek között ellentmondás feszül, és hogy szükség van a munka minőségének előmozdítására, annak minden aspektusában; megjegyzi, hogy az eddigi munkaerő-piaci reformokat a termelékenység növekedésének megtorpanása követte; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki közleményt a munka minősége és a termelékenység közötti kapcsolatról;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the connection between the quality of work and productivity;
sajnálattal veszi tudomásul, hogy a nemzeti reformprogramok csak a munkahelyek számának növelésére összpontosítanak, és figyelmen kívül hagyják az érem másik oldalát, a jobb munkahelyek kérdését; hangsúlyozza, hogy az éves értékelő jelentés és a nemzeti reformprogramok nem foglalkoznak megfelelően a minőségi munka előmozdítása kérdésének minden aspektusával, és úgy véli, hogy az EU-nak prioritásként kellene kezelnie ezt a problémát, hiszen az szorosan kapcsolódik az élet minőségéhez, a társadalmi integrációhoz és a termelékenységhez; felhívja a Bizottságot, hogy a nemzeti cselekvési programok kiegészítése céljából a munkaminőség kérdését és a legjobb gyakorlatok cseréjét előmozdító, megfelelő finanszírozással rendelkező külön közösségi programot is hozzon létre;
Regrets that most of the national reform programmes concentrate only on ‘more’ jobs, neglecting ‘better’ jobs – the other side of the coin; stresses that the promotion of quality of work in all its aspects has not been properly tackled in the Annual Progress Report or in the national reform programmes and considers that this should be a priority for the EU because it is deeply connected with the quality of life, social inclusion and productivity; calls on the Commission to set up a specific Community programme to complement national actions to promote quality of work and share best practices, with the adequate financial means;
felhívja az Európai Tanács tavaszi ülését, hogy tűzze ki célul az EU-ban határozott időre szóló szerződéssel foglalkoztatott alkalmazottak 50%-ának határozatlan idejű szerződéssel való alkalmazását 2010-ig, valamint a munkahelyek stabilitását előmozdító, részben uniós támogatással működő ösztönzőrendszer létrehozását; felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a nem saját akaratukból csökkentett munkaidőben dolgozó személyek részére munkaerő-piaci politikák alkalmazása révén dolgozzanak ki a teljes munkaidős foglakoztatás lehetőségét megteremtő intézkedéseket; felhívja az EU-t, hogy tegyen meg mindent a kényszerből történő részmunkaidős munkavégzés csökkentése érdekében;
Calls on the Spring European Council to establish as a target that half of the percentage of EU employees with fixed-term contracts will have a permanent contract by 2010 and to create a special scheme of incentives to promote job stability, complemented by the EU budget; asks the EU and the Member States to develop measures through labour market policies to create opportunities for full-time jobs for involuntary part-time workers; calls for an EU commitment to reducing involuntary part-time work;
hangsúlyozza, hogy az aktív munkaerő-piaci politikák közül csak a képzésnek van mérhető hatása az összesített munkaerő-piaci eredményekre; rámutat annak szükségességére, hogy az ESZA továbbra is elsődleges prioritást biztosítson a képzésnek, és azt az egyes tagállamok igényei szerint alakítsa ki, és annak az aggodalmának ad hangot, hogy a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégiához történő rendelése következményeképpen a finanszírozást a képzéstől egyéb más aktív munkaerő-piaci politikák felé fogják átcsoportosítani; fenntartja azt a véleményét, hogy a képzésben részt vevő munkavállalók aránya még mindig nagyon alacsony, és hogy privát szféra nem járul hozzá kellőképpen a képzések népszerűsítéséhez; arra kéri a munkáltatókat, hogy biztosítsanak elsőbbséget a képzésnek, és teremtsék meg a munkahelyi képzés feltételeit; úgy véli, hogy a képzésen töltött időt munkával töltött időnek kell tekinteni;
Stresses that, of the active labour market policies, only training has a significant impact on aggregate labour market outcomes; points to the need for the ESF to continue to give top priority to training adapted to the specific needs of each Member State and its concern that the earmarking of the structural funds for the Lisbon strategy will shift money from training actions to other active labour market policies; insists that the percentage of workers in training actions is still too low and private business has not contributed enough to training promotion; asks employers to give top priority to training and create the conditions for on-workplace training; considers that training hours should be considered as working time;
hangsúlyozza, hogy a munkakörülmények javítása a munkaminőség biztosításának alapvető szempontja; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rugalmas munkaszervezés a munkaerőt a termelési ciklushoz igazítja, valamint az olyan rendszerek, mint a csekély termelés és a munka felgyorsítása a munkavállalók egészségére és munkabalesetekre gyakorolt hatása miatt; úgy ítéli meg, hogy a Bizottság munkaidő-irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslata – amennyiben továbbviszik – rontani fogja a jelenlegi helyzetet; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen közleményt a munkával kapcsolatos jelenlegi uniós javaslatok munkavállalók egészségére gyakorolt hatásáról;
Stresses that improving working conditions is an essential aspect of ensuring the quality of work; is deeply concerned at the flexible work arrangements to adapt the workforce to the production cycle, the effects of schemes like lean production and the speeding-up of work on workers' health and accidents at work; considers that the Commission's proposal on the revision of the Working Time Directive, if carried, will aggravate the present situation; calls on the Commission to produce a communication on the impact of current EU proposals concerning labour on workers' health;
az EU-t új munkahelyek teremtése és a termelékenység növelése érdekében a munkaidőnek a bérek csökkenése nélkül történő mérséklése iránti erős elkötelezettségre szólítja fel; felhívja ezért a Bizottságot, hogy vonja vissza a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatát; felhívja a tagállamokat, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket a munkaidő 2010-ig történő fokozatos csökkentése érdekében, és hangsúlyozza a 35 órás munkahét, mint rövid távú cél fontosságát; úgy véli, hogy a munkaidőnek a bérek csökkentése nélkül történő mérséklését önmagában is célnak, valamint jóléti társadalmi intézkedésnek kell tekinteni;
Calls on the EU for a strong commitment to working-time reduction, without lowering wages, to create new employment and increase productivity; calls, therefore, on the Commission to withdraw its proposal on the revision of the Working Time Directive; calls on Member States to coordinate efforts to gradually reduce working time by 2010 and stresses the short-term objective of a 35-hour week; considers that the reduction of working time, without lowering wages, should be seen as an aim in itself and a measure of societal well being;
úgy ítéli meg, hogy a munkajog jelenleg folyó felülvizsgálata, a nem tipikus munkaszerződések, a tőke mobilitása és a magas munkanélküliség aláaknázza a szakszervezetek hatalmát; hangsúlyozza az erős szakszervezetek és jogaik garantálása fontosságát mint a tőke és a munka közötti egyenlőtlen kapcsolat egyensúlyozásához és a gazdaság- és monetáris politikákban bármely, foglalkoztatással kapcsolatos célkitűzés támogatásához szükséges elengedhetetlen folyamatot;
Considers that the on-going revisions of labour law, atypical work contracts, the mobility of capital and high unemployment undermine the power of trade unions; stresses the importance of guaranteeing strong trade unions and their rights as an indispensable process to balance the uneven relationship between capital and labour and supporting any employment-targeting objective in economic and monetary policies;
A szolidaritással és a javított szintű jóléti állammal kapcsolatos új stratégia
A new strategy for solidarity and an improved Welfare State
kitart amellett, hogy a változtatást támogató széles körű koalíció kiépítése érdekében az új stratégiának arra kell törekednie, hogy inkább javítsa, semmint gyengítse a népjóléti rendszereket a lisszaboni stratégia által elképzelt módon (garantálván a szociális védelmet a betegség, nyugdíjazás, munkanélküliség, valamint a szociális szükség egyéb formái esetén) és nem szabad, hogy lefelé irányuló nyomást gyakoroljon a szociális normákra; úgy ítéli meg, hogy az Unión belül ennek a szolidaritás iránti szilárd elkötelezettségnek kell lennie;
Insists that, in order to build a broad coalition for change, a new strategy must seek to improve, rather than weaken as envisioned by the Lisbon Strategy, the welfare systems (guaranteeing social protection in case of sickness, retirement, unemployment and other forms of social need) and must not exert downward pressure on social standards; considers that this should be a firm commitment towards solidarity in the EU;
hangsúlyozza, hogy a jóléti állam alapját egy megfelelően finanszírozott, a munkahelyi és egészségi kockázatokat fedezni képes állami társadalombiztosítási rendszernek, valamint a szociális védelmet, és a generációkon belüli és közötti szolidaritást a nyugdíjkifizetéseknek a beérkező járulékokból történő fedezése révén biztosító állami nyugdíjrendszernek kell képeznie; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fenntartható nyugdíjakra vonatkozó nemzeti stratégiai programok második generációjának fő iránymutatásai a jóléti szolgáltatások privatizációja, a nyugdíjkorhatár növelése és a juttatások szintjének csökkentése irányában elfogultak;
Stresses that a public and properly financed social security system, covering the risks of life and work, with a pay-as-you-go public pension system to guarantee social protection and solidarity in and between generations should form the basis to the Welfare State; is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second-generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, an increase in the pension age and a reduction in the level of benefits;
indokolatlannak tartja a Bizottság és a Tanács által a lisszaboni stratégia révén az állami nyugdíjpillér további lebontása/privatizációja és az effektív és a hivatalos nyugdíjkorhatár növelése érdekében gyakorolt nyomást; a hivatalos nyugdíjkorhatár növelésére irányuló kísérleteket elutasítja; elutasítja a nyugdíjrendszerek fenyegető összeomlásának mítoszát, és úgy ítéli meg, hogy az esetleges problémák egyenlően fognak megjelenni a társadalombiztosítás minden tőkésítési vagy magánszámlarendszerben, amit tovább ront a pénzpiacok áringadozásai miatt megnövekedett pénzügyi kockázat, mivel ez pedig a gazdasági és foglalkoztatási nyomásnak köszönhető;
Considers unjustified the pressure exerted by the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age; denies the myth of an imminent collapse of pension systems and considers that the problems that could exist will be equally presented in any capitalisation or private account system of social security, aggravated by the increased financial risk due the volatility of the financial markets, given that this is due to economic and employment pressures;