natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ami sajnálatos módon nem jutott kifejezésre az Európai Tanács „Európa 2020 stratégia” című dokumentumában, amely csupán arra a megállapításra szorítkozik, hogy az Európai Unió öt célkitűzésének egyike, hogy 20 millióval csökkenteni kell a szegénység kockázatának kitett lakosok számát.
Regrettably, this commitment is not included in the European Commission’s ‘Europe 2020’ strategy document, which simply announces that removing the risk of poverty for 20 million people is one of the EU’s five headline targets.
Nos, ez a javaslat nem csak visszalépést jelent a lisszaboni stratégia kezdeti célkitűzéseihez képest, hanem még a szegénységi küszöb alatt élő személyek számának felére való csökkentésére törekvő millenniumi fejlesztési célokhoz való közeledést is megakadályozza.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Épp ezért ezt a célkitűzést legalább is meg kellene duplázni és helyes intézkedésekkel hitelessé kell tenni.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Előtérbe kell helyezni a társadalmi integrációt és befogadást az alapvető emberi jogok betartásának biztosítása érdekében, és világos elkötelezettségre van szükség a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen küzdő európai uniós és nemzeti politikák kialakítása mellett, az alapvető közszolgáltatásokhoz való általános hozzáférés, valamint az egészséghez, az oktatáshoz és továbbképzéshez, a lakhatáshoz, a szociális védelemhez, a jogokat biztosító álláshoz, az igazságos fizetéshez, a méltó nyugdíjhoz és a mindenki számára megfelelő jövedelemhez való jog biztosítása érdekében.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Mindehhez egy átfogó célt kell megfogalmazni, amely elsőbbséget biztosít a szociális és gazdasági kohéziónak, valamint az alapvető emberi jogok védelmének, ami feltételezi a gazdaság-, a foglalkoztatási, a szociális és a környezeti politikák egyensúlyát és a jövedelmek és javak igazságos újraelosztását.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
A minimál jövedelem szerepe a szegénység elleni küzdelemben és a társadalmi integráció érdekében
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
Már láttuk, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem legjobb módja a megelőzés, ami megköveteli:
We have already seen that the best way of combating poverty and social exclusion is to prevent them, which means that we must: whereas it is necessary for this purpose:
- az állások és a fizetések minőségének javítását mint a fejlődés és a válságból való kilábalás alapját;
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- a jövedelemhez való tényleges jog létrehozását mint alapvető társadalmi befektetést;
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- igazságos nyugdíjak és családi juttatások biztosítását;
- guarantee decent pensions and family benefits;
- a minőségi közszolgáltatásokhoz való általános hozzájutást.
- ensure universal access to high-quality public services.
Ismert a szociális védelmi rendszereknek a gazdasági és társadalmi fejlődéshez szükséges szociális kohézió biztosításában, a társadalmi befogadás garantálásában, a munkaerőpiacról kirekesztett emberek szakképesítésének javításában és az alapvető jogok gyakorlásának és az esélyegyenlőség biztosításában betöltött szerepe.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Vannak veszélyeztetettebb társadalmi osztályok és csoportok – meg kell említeni a fogyatékkal élőket, a bevándorlókat, a nagycsaládokat és az egyszülős családokat, a krónikus betegségben szenvedőket, és a hajléktalanokat –, akiknek méltó jövedelmet biztosító támogatásra van szükségük.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Az Európai Unió legtöbb országában a társadalmi beilleszkedést szolgáló intézkedésekkel támogatott minimáljövedelmek terén szerzett különféle tapasztalatok azt bizonyítják, hogy ez a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem egy fontos kiegészítő módja.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Ezért a minimális jövedelmet mint a szociális védelmi rendszer egyik kulcsfontosságú tényezőjét olyan garantált pénzösszegként határozhatjuk meg, amely azoknak jár, akik segítség nélkül nem tudják azt megszerezni.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
A minimáljövedelemhez való jog egyetemes (minden állampolgárnak jár), és nem járulékon alapul (nem előfeltétele egy alapba történő rendszeres befizetés, mint a biztosítások esetében).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Ez az eszköz több európai országban működik és különböző változataiban az állampolgárok létfenntartásához nélkülözhetetlen, minimáljövedelem garantálása, valamint olyan ösztönzők kialakítása jellemzi, amelyek célja, hogy a kedvezményezettek függetlenedjenek ettől a támogatástól.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Ezt a 92/441/EGK ajánlás ösztönözte, amely elfogadta a közös kritériumok meghatározását a „szociális védelmi rendszerekben az elégséges forrásokra és szociális segélyre” vonatkozóan.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
A 2005 februárjában kiadott szociális menetrendben az Európai Tanács ismét megerősítette elköteleződését egy, a témával kapcsolatos közlemény kiadása mellett, amit 2006 februárjában meg is tett, de csupán egy konzultáció formájában.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Ezt követően, 2008. október 3-án a Bizottság benyújtotta a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló ajánlását ( COM(2008)0639 ), a Parlament pedig 2009. május 6-án ugyanebben a témában állásfoglalást fogadott el.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Ezért itt az idő visszatérni az 1992-re visszanyúló korábbi kötelezettségvállalásokhoz, kiegészítve azokat és növelve a hatékonyságukat, hogy az úgynevezett „aktív befogadás” ne jelentsen visszalépést azok számára, akiknek kevés lehetőségük van arra, hogy bejussanak a jogokat és igazságos jövedelmet biztosító állások piacára, ami szükségessé teszi a szegények és kirekesztettek, a munkavállalók és az őket képviselő társadalmi és szakszervezeti szervezetek részvételét a folyamat egészében.
It is therefore time to return to the previous commitments, which date back to 1992, and to add to them and improve their effectiveness, while noting that ‘active inclusion’ does not mean a backward step for all those who have little chance of entering the market for jobs with rights and fair wages, as it requires the participation in the whole process of the poor and excluded, workers, and the social and trade union organisations that represent them.
I. táblázat – Szegénységi küszöb és szegénységtől való veszélyeztetettség aránya
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Szegénységi küszöb
Poverty threshold
A népesség szegénységtől való veszélyeztetettségének aránya:
At-risk-of-poverty rate for:
Cseh Köztársaság
Czech Rep.
II. táblázat – Anyagi nélkülözés, 2008
Table II - Material deprivation, 2008
Anyagi nélkülözés aránya
Material deprivation rate
A következő elemekkel nem rendelkező lakosság aránya:
% of population who cannot afford:
Egy hét lakóhelyen kívül töltött szabadság
To pay for a one week annual holiday away from home
A lakás megfelelő fűtöttsége
A proper meal every day
Saját gépkocsi
A personal car
az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról
on developing the job potential of a new sustainable economy
VÉLEMÉNY a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről .........................25
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
VÉLEMÉNY a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság részéről 29
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről ...........34
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
VÉLEMÉNY a Regionális Fejlesztési Bizottság részéről ...............................40
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
VÉLEMÉNY a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság részéről .................45
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
A BIZOTTSÁGI ZÁRÓSZAVAZÁS EREDMÉNYE................................................................50
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
– tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Europe 2020: A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– tekintettel „A fenntartható fejlődés elvének általános érvényesítése az uniós szakpolitikákban: az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának 2009. évi felülvizsgálata” című bizottsági közleményre ( COM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra, amely az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része ( COM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
– tekintettel az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról (átdolgozott változat) szóló, 2008. január 15-i 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
– tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott változat)
– having regard to Directive 2010/31/EU
HL L 153., 2010.6.18., 13. o. ,
OJ L 153, 18.6.2010, p.
– tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(20089)0147) és a 2010. május 6-i állásfoglalására
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Elfogadott szövegek, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– tekintettel a „Környezetbarátabb közlekedés” című bizottsági közleményre ( COM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– tekintettel a külső költségek internalizálását elősegítő stratégiáról szóló bizottsági közleményre ( COM(2008)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– tekintettel az „Európai Energiapolitika” című bizottsági közleményre ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– tekintettel az Európai Tanács 2009. december 10–11-i következtetéseire, különösen annak 21–24. pontjaira,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– tekintettel „Az EU fenntartható fejlődési stratégiájának 2009. évi felülvizsgálata” című elnökségi jelentésre
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
CNS ST16818/09, 2009.12.1. ,
CNS ST16818/09, 1.12.2009. ,
– tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményére és annak Kiotói Jegyzőkönyvére,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– tekintettel a „Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change” („Éghajlatváltozás 2007: összefoglaló jelentés, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésének az I., I., és III. munkacsoport által írt cikke”) című 2007. évi IPCC-dokumentumra,
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– tekintettel az éghajlatváltozás közgazdaságtanáról szóló 2006. évi Stern-jelentésre,
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– tekintettel az UNEP, az ILO, az IOE és az ITUC „Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World”(„Zöld munkahelyek: Tisztességes munkakörülmények felé egy fenntartható, alacsony szénkibocsátású világban”) című, zöld munkahelyekre irányuló 2008. évi kezdeményezésére,
– having regard to the 2008 UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World',
– tekintettel az ILO „Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs” („A fenntartható fejlődés globális kihívásai: Zöld munkahelyekre irányuló stratégiák”) című, a G8-országok munkaügyi minisztereinek 2008. május 11–13-án Niigatában, Japánban tartott konferenciáján benyújtott háttérfeljegyzéseire,
– having regard to the ILO background note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs' submitted to the G8 Labour and Employment Ministers Conference held in Niigata, Japan, from 11 to 13 May 2008,
– tekintettel az OECD zöld növekedésről szóló, 2009. június 25-i miniszteri szintű tanácsi ülésen elfogadott nyilatkozatára, valamint jelenlegi zöld növekedési stratégiájára,
– having regard to the OECD's 'Declaration on Green Growth', adopted at the Council Meeting at Ministerial Level held on 25 June 2009, and its ongoing Green Growth Strategy,
– tekintettel a Greenpeace és az Európai Megújuló Energia Tanács (EREC) „Working for the climate: renewable energy and the green job revolution” („Éghajlatvédelmi törekvések: a megújuló energia és a zöld munka forradalma”) című 2009. évi jelentésére,
– having regard to the 2009 Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution',
– tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetsége és a Szociális Fejlesztési Ügynökség „Climate Change and Employment: Impact on employment in the European Union-25 of climate change and CO2 emission reduction measures by 2030” („Éghajlatváltozás és foglalkoztatás: az éghajlatváltozás és a széndioxid-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések hatása a foglalkoztatásra a 25 tagú EU-ban 2030-ig”) című 2007. évi jelentésére,
– having regard to the 2007 European Trade Union Confederation (ETUC) and Social Development Agency (SDA) report on 'Climate Change and Employment: Impact on employment in the European Union-25 of climate change and CO 2 emission reduction measures by 2030',
– tekintettel a Ruhr Egyetem 156., „A megújuló energiával kapcsolatos technológiák terjedésének gazdasági hatásai, a német tapasztalatok” című tanulmányára,
– having regard to Ruhr Economic Papers 156 "Economic impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies, The German Experience",
– tekintettel a CEPOS „Szélenergia, Dániai tapasztalatok” című kiadványára,
– having regard to CEPOS publication "Wind Energy, the case of Denmark",
– tekintettel a madridi János Károly Király Egyetem „A megújuló energiaforrásokra fordított állami támogatás hatása a foglalkoztatásra” című kiadványára,
– having regard to the Universidad Rey Juan Carlos publication "Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources",
– tekintettel a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésről szóló 2007. december 14-i bizottsági közleményre ( COM(2007)0799 ),
– having regard to the Commission Communication of 14 December 2007 on pre-commercial procurement (COM(2007) 799),
– tekintettel az európai foglalkoztatásról szóló 2009. évi bizottsági jelentésre, különösen az éghajlatváltozás munkaerő-piaci következményeiről szóló 3. fejezetére,
– having regard to the Commission's 'Employment in Europe 2009' report, in particular Chapter 3: Climate change and labour market outcomes,
– tekintettel „Az európai gazdasági fellendülés terve” című bizottsági közleményre ( COM(2008)0800 ) és a 2009. március 11-i állásfoglalására
– having regard to the Commission communication entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ) and its resolution thereon of 11 March 2009
– tekintettel az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című bizottsági közleményre ( COM(2009)0114 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Driving European recovery' ( COM(2009)0114 ),
– tekintettel az európai szociális partnerek „Az európai munkaerőpiacot érintő főbb kihívások” című 2007. október 18-i közös elemzésére,
– having regard to the European social partners' joint analysis, entitled 'Key challenges facing European labour markets', of 18 October 2007,
– tekintettel az európai szociális partnerek által a kompetenciák és képesítések egész életen át tartó fejlesztését szolgáló fellépésekről elfogadott 2002. évi közös keretrendszerre,
– having regard to the European social partners' 2002 'Framework of actions for the lifelong development of competencies and qualifications',
– tekintettel az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása” című bizottsági közleményre ( COM(2008)0868 ), és a szakértői csoport „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: most kell cselekednünk” című 2010. februári jelentésére,
– having regard to the Commission communication entitled 'New Skills for New Jobs - Anticipating and matching labour market and skills needs' ( COM(2008)0868 ), and the report by the Expert Group on 'New Skills for New Jobs: Action Now' of February 2010,
– tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP) „Future Skills Needs for the Green Economy” („A zöld gazdasághoz szükséges kompetenciák a jövőben”) című 2009. évi tudományos dolgozatára,
– having regard to the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) 2009 research paper entitled 'Future Skills Needs for the Green Economy',
– tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére ( A7-0234/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0234/2010 ),
A. mivel az Európai Tanács 2009-ben megerősítette, hogy a Lisszaboni Szerződés központi célkitűzése a fenntartható fejlődés; mivel az EU fenntarthatósági stratégiájának irányadó elvei közé tartozik a gazdasági, szociális és környezeti szempontok integrált szemléletmódja, a szociális párbeszéd fokozása, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának erősítése, az elővigyázatosság elve és a „szennyező fizet” elve,
A. whereas, in 2009, the European Council confirmed that sustainable development is a key objective of the Lisbon Treaty; whereas the guidelines of the EU sustainability strategy include the combined consideration of economic, social and ecological interests, intensifying social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles,
B. mivel az Európa 2020 stratégia központi területe a szociális, erőforrás-hatékony, környezetbarát és versenyképes gazdaság előmozdítása,
B. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the focuses of the Europe 2020 strategy,
C. mivel a Koppenhágai Megállapodás szerint az iparosodott országoknak 2050-ig az 1990. évi szinthez képest 80–90%-kal kell csökkenteniük széndioxid-kibocsátásukat,
C. whereas industrialised countries should according to the Copenhagen Accord reduce their carbon dioxide emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050,
D. mivel Európában az éghajlatváltozás különböző hatást gyakorol a régiókra; mivel a Bizottság tanulmánya
D. whereas the impact of climate change in Europe varies from one region to another; whereas according to a Commission study
„Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” (2008. november) című bizottsági belső munkadokumentum, elérhető az alábbi linken:
Commission staff working paper entitled ‘Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions’, November 2008, available at: