natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. mivel a fejlődő országok részére élelmiszerláncuk hatékonyságának javításához nyújtott támogatás nem csak közvetlenül a helyi gazdaságok és e területek fenntartható növekedésének javára szolgálhat, hanem közvetett módon a világ mezőgazdasági termékeinek kereskedelmi egyensúlyát, valamint a természeti erőforrások újraelosztását is elősegítheti;
O. whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
P. mivel a legjobb gyakorlatok európai és nemzetközi szintű cseréje, valamint a fejlődő országoknak biztosított segítségnyújtás kifejezetten fontos az élelmiszer-pazarlás elleni világszintű küzdelemben;
P. whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
Q. mivel egyre több tagállam indít kezdeményezéseket, hogy felhívja a közvélemény figyelmét az élelmiszer-pazarlás okaira, következményeire, csökkentésének módjaira, valamint a fenntarthatóság és a szolidaritás elve vezette tudományos és polgári kultúra előmozdítására;
Q. whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
R. mivel az élelmiszer-pazarlás az élelmiszerlánc teljes szakaszán tetten érhető, a mezőgazdasági termelési szakasztól a tároláson át a feldolgozásig, a forgalmazásig, a kezelésig és a fogyasztásig;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. mivel elsősorban az agrár-élelmiszeripari lánc szereplői felelősek az élelmezésbiztonságért és – adott esetben – az elkerülhető élelmiszer-pazarlás kérdésének kezeléséért;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. mivel egyes tagállamok tiltják az élelmiszerek bekerülési költségen aluli értékesítését, és így megfosztják a kiskereskedőket attól a lehetőségtől, hogy a nap végéhez közeledve alacsonyabb áron értékesítsenek addig el nem adott friss élelmiszertermékeket, ezáltal hozzájárulnak az élelmiszerláncban tapasztalható pazarláshoz;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló közelmúltban elfogadott rendelet egyértelművé teszi, hogy a „fogyasztható” típusú címkével ellátott élelmiszerek a címkén szereplő dátum lejártát követően veszélyesnek tekintendők;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
V. mivel az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum és a fenntartható európai élelmiszer-ipari termeléssel és fogyasztással foglalkozó kerekasztal azon dolgozik, hogy javítsa a hatékonyságot és a fenntarthatóságot az élelmiszerláncban;
V. whereas the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable are working towards improving efficiency and sustainability along the food supply chain;
4 megjegyzi, hogy az élelmiszer-pazarlásnak különböző okai vannak: a túltermelés, a termék rossz megválasztása (nem megfelelő méret vagy forma), a termék vagy a csomagolás romlása vagy megrongálódása, a forgalmazási előírások (megjelenésbeli problémák vagy csomagolási hibák), valamint nem megfelelő készletgazdálkodás vagy marketingstratégiák;
4 Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
8. megjegyzi, hogy az élelmiszer-pazarlás kérdésével az erőforrás-hatékonyság keretében kell foglalkozni, és felszólítja a Bizottságot, hogy az erőforrás-hatékony Európa elnevezésű kiemelt kezdeményezés keretében indítson az élelmiszer-pazarlásra irányuló egyedi kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az élelmiszer-hatékonyság kérdésének és az ezzel kapcsolatos tudatosságnövelésnek legalább akkora figyelmet szenteljenek, mint az energiahatékonyság kérdésének, mivel azok egyformán fontosak a környezet és a jövőnk szempontjából;
Notes that the issue of food waste should be addressed from the standpoint of resource efficiency and calls on the Commission to deliver specific initiatives targeting food waste under the Resource-Efficient Europe flagship initiativein order to ensure that this issue receives as much attention and is the subject of as much awareness raising as the issue of energy efficiency, since both are equally important for the environment and our future;
17. hangsúlyozni kívánja, hogy a mezőgazdaság jellemzői miatt erőforrás-hatékony, valamint kulcsfontosságú és úttörő szerepet tölthet be az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemben; ennek következtében sürgeti a Bizottságot, hogy a mezőgazdasággal, kereskedelemmel és az élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos új jogalkotási javaslataiba illesszen bele ebbe az irányba mutató ambiciózus intézkedéseket; együttes fellépést vár a kutatással, a tudománnyal, a technológiával, az oktatással, a tanácsadással és a mezőgazdasági innovációval kapcsolatos beruházások területén az élelmiszer-hulladékok csökkentése, valamint a fogyasztók nevelése és ösztönzése érdekében, hogy felelősségteljesebb és tudatosabb viselkedést tanúsítsanak az élelmiszer-pazarlás megelőzése érdekében;
Wishes to point out that agriculture, by its very nature, is resource-efficient and can play a fundamental and pioneering role in combating food waste; urges the Commission, therefore, to include ambitious measures to this effect in its next legislative proposals on agriculture, trade and distribution of foodstuffs; hopes for joint action by way of investment in research, science, technology, education, advice and innovation in agriculture with a view to reducing food waste and educating and encouraging consumers to behave more responsibly and deliberately to prevent food waste;
20. felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, a feldolgozókat és a kiskereskedőket, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat az elkerülhető élelmiszer-hulladékok kérdésének kezelése érdekében, valósítsanak meg nagyobb fokú erőforrás-hatékonyságot az élelmiszerlánc azon szakaszában, amelyben érintettek, továbbá folyamatosan törekedjenek a feldolgozás, a csomagolás és a szállítás javítására annak érdekében, hogy csökkentsék a szükségtelen élelmiszer-pazarlást;
Calls on the Commission, the Member States, processors and retailers to develop guidelines to address avoidable food waste and to implement greater resource efficiency in their section of the food supply chain, to continuously work to improve processing, packaging and transporting so as to cut down on unnecessary food waste;
24. üdvözli a köz- és magánszférában, a tudományos körökben és a közösségi ágazatokban működő társaságok és szakmai partnerségek munkáját az összehangolt, európai szintű cselekvési programok megalkotásában és végrehajtásában az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem terén;
Welcomes the work of companies and professional partnerships in the public, private, academic and community sectors in devising and implementing, at European level, coordinated action programmes to combat food waste;
27. hangsúlyozza, hogy a kidobott élelmiszerek előállításához, csomagolásához és szállításához kapcsolódó üvegházhatású gázok szükségtelen többletkibocsátását jelent; megjegyzi, hogy az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyságának az élelmiszer-pazarlás megelőzését és a fogyasztásra alkalmas élelmiszer-hulladék kiküszöbölését célzó javítása kulcsfontosságú lépés az éghajlatváltozás mérséklésének irányába;
Stresses that the GHG emissions associated with the production, packaging and transportation of food that is thrown away are needless additional emissions; notes that improving the efficiency of the food supply chain, so as to prevent food waste and eliminate edible food waste, is a key step towards climate change mitigation;
34. felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a helyi kistermelők és termelői csoportok részt vehessenek különösen a gyümölcsök és tejtermékek iskolai fogyasztását előmozdító egyedi programok végrehajtására irányuló közbeszerzési eljárásokban;
Calls on the Member States to ensure that small local producers and local producer groups can take part in public procurement procedures for the implementation of specific programmes promoting, in particular, the consumption of fruit and dairy products in schools;
Az élelmiszer-pazarlás olyan méreteket öltött, hogy világméretű problémának kell tekinteni, amely – a termelőtől kezdve egészen a fogyasztók asztaláig – az élelmiszerlánc teljes vertikumában jelen van.
Food waste has assumed such proportions that it can be regarded as a global problem that is reflected right along the food supply chain, from the field to the fork.
Az 1974-től napjainkig feldolgozott adatok alapján a becslések szerint az elpazarolt élelmiszer mennyisége a világon 50%-kal nőtt.
It is estimated, based on data gathered since 1974, that food waste around the world has risen by 50%.
Pazarlás történik a mezőgazdasági szántóföldeken, a feldolgozóiparban, a forgalmazás során, a fogyasztók otthonaiban; pazarlás zajlik az iparosodott és a fejlődő országokban egyaránt.
Waste occurs on farmland, in the processing industry, in distribution companies and in consumers’ homes; there is waste in industrialised countries and in developing countries.
Az élelem tékozlása az előállítási ágazattal párhuzamos ágazatot hoz létre, ami negatív externáliák hosszú sorát idézi elő.
This squandering of food generates an industry parallel to the production industry and causes a whole series of negative externalities.
Az élelmiszer-pazarlás kérdése ellentmond az élelmiszer-ellátás alapvető problémájának, amit egy sor tényező veszélyeztet súlyosan, köztük a természeti forrásoknak a világ növekvő népességszámához viszonyított szűkössége, valamint a legszegényebb rétegek élelemhez való korlátozott hozzáférése.
The issue of food waste conflicts with the fundamental problem of food supply, which is seriously compromised by a number of factors, including limited natural resources as compared with the growth in the world population and the meagre access of the poorest population groups to food.
Ezért számos elemzés készült és tanácskozás folyt arról, hogy hogyan használjuk fel a rendelkezésünkre álló élelmiszereket.
Hence there has been a series of analyses and deliberations on the use we make of the food available to us.
A FAO megbízásából nemrégiben készült tanulmány meglehetősen nyugtalanító adatokra világít rá, különösen az iparosodott világ vonatkozásában: Európában és Észak-Amerikában fejenként évente körülbelül 95–115 kg ételt dobnak ki, míg ez a szám Fekete-Afrikában 6–11 kilogramm.
A recent study commissioned by the FAO reveals some rather disturbing facts, especially as concerns the industrialised world: Europeans and North Americans waste somewhere between 95 kg and 115 kg of food per capita per year, as opposed to between 6 kg and 11 kg in sub-Saharan Africa.
A pazarlás okai nem mindig ugyanazok, mert az agrár-élelmiszeripari lánc különböző szintjei, a termék típusa és az elpazarolt élelmiszer keletkezési helye szerint változnak.
The reasons for the waste are not always the same: they differ according to the various stages in the food supply chain, the product type as well as the place where the waste occurs.
Az élelmiszerláncot öt ágazatra bontva (mezőgazdasági termelés, kezelés és tárolás, feldolgozás, piaci értékesítés és fogyasztás) megfigyelhető, hogy ezek mindegyikének különböző viselkedésmódjai hogyan vezetnek a tökéletesen fogyasztható élelmiszerek kiselejtezéséhez: a betakarításkor és tároláskor keletkező veszteségektől kezdve a kevéssé biztonságos körülmények között történő szállításon és a címkézési hibákon át, egészen az élelmiszer-ipari termékek megvásárlása és használata során tanúsított helytelen végfogyasztói szokásokig.
By subdividing the food chain into five sectors (agricultural production, management and storage, processing, distribution and consumption), we see that different conduct from one sector to another leads to the discarding of perfectly edible food: from losses at the harvesting and storage stages, to insecure transport conditions, to labelling errors, to end-consumers’ bad habits when purchasing and using foodstuffs.
Az iparosodott országokban elsősorban a megtermelt élelmiszerek bősége miatt az élelmiszer-pazarlás legnagyobb része az utolsó szakaszokra – azaz a piaci értékesítésre és a fogyasztásra –, míg a fejlődő országokban a korai szakaszokra összpontosul a fejlett mezőgazdasági eljárások, a hatékony közlekedési rendszerek és infrastruktúrák (például a hűtési lánc), valamint a biztonságos tárolási lehetőségek hiánya miatt.
As concerns the industrialised countries, most wastage is concentrated at the final stages, namely distribution and consumption, owing above all to the overabundance of food produced, whereas in developing countries it is concentrated at the early stages, owing to the lack of advanced agricultural practices, efficient transport systems and infrastructure (the cold chain, for example) and secure storage facilities.
Ezek az adatok rávilágítanak arra, hogy a napjainkban termelt élelmiszer-mennyiséget hogyan lehetne élelmezési célokra újra felhasználni ahelyett, hogy más hulladékokhoz hasonlóan kidobnák, aminek a környezet és a gazdaság szempontjából jelentős hatásai, valamint etikai vonatkozásai is vannak.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Ugyanis a fogyasztásra nem kerülő élelmiszer-felesleg termelése környezeti szempontból magas költségekkel jár, az energia és a természeti források (elsősorban víz) használatától az atmoszférába kibocsátott gázokig; a becslések szerint ugyanis az Európában kidobott körülbelül 89 millió tonna élelmiszer évente 170 millió tonna szén-dioxid egyenértékben vett kibocsátást eredményez.
Indeed, the production of surplus food that we do not consume has a high environmental cost, deriving from the use of energy and natural resources (first and foremost water), as well as from gas emissions into the atmosphere: the 89 million or so tonnes of food thrown away in Europe are in fact estimated to produce 170 million tonnes of CO 2 equivalent per annum.
A később fel nem használt élelmiszerek termelésével okozott környezeti károkon kívül a hulladékkezelés és -elhelyezés költségeit és a termelő vállalkozások hasznának elmaradását is számításba kell venni.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemnek prioritássá kell előlépnie az európai politika napirendjében; a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamoknak konkrét stratégiákat és intézkedéseket kell kialakítania annak érdekében, hogy az élelmiszer-pazarlás 2025-ig a teljes élelmiszer-ellátási láncban a felére csökkenjen, valamint azért, hogy hatékonyabb legyen az élelmiszerlánc és felhívják a közvélemény figyelmét egy olyan témára, amelyről még sok szempontból nem vesznek tudomást.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
Rendkívül fontos a polgárok tájékoztatása nemcsak a pazarlás okairól és következményeiről, hanem csökkentésének módjairól is; emellett az erkölcsösebb magatartás ösztönzése érdekében a fenntarthatóság és a szolidaritás alapelveire irányuló tudományos és polgári kultúra előmozdítása is kiemelten fontos.
People must be informed not only about the causes and effects of waste but also about ways of reducing it: a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity must be fostered so as to encourage better behaviour.
A tapasztalat azt mutatja, hogy az önkéntes és hivatásos egyesületek által a pazarlás elleni kultúra népszerűsítése és megvalósítása érdekében tett spontán kezdeményezések – bárhol is került sor ezekre – rendkívül sikeresek voltak.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
Ennek következtében a Parlament kéri, hogy a 2013-as évet nyilvánítsák az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem európai évének, ami amellett, hogy a tájékoztatás jelentős eszköze lehet, az európai polgárok e fontos témával kapcsolatos tudatosságának előmozdítását is szolgálná.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
A. mivel Európában a termelési, a betakarítás utáni és a feldolgozási szakaszban keletkező élelmiszer-veszteség, valamint a kiskereskedelmi és fogyasztási szakaszban elpazarolt élelmiszer egy főre jutó éves mennyisége 179 kg
A. whereas in Europe food losses during the production, post-harvest and processing stages and food waste during the retailing and consumption stages amount to 179 kg/year per capita
B. mivel az európai háztartásokból származó élelmiszerhulladék 60%-a elkerülhető lenne, és az élelmiszerek 20%-át dobják ki a termékek címkéjén található dátumok körüli zűrzavar miatt
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling
Az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága által kiadott „Environment for Europeans” című magazin, Luxembourg 2011., 8. o. ;
‘ Environment for Europeans’ magazine, published by the European Commission’s Directorate‑General for the Environment, Luxembourg 2011, p.
D. mivel ahhoz, hogy a fogyasztói magatartás a kisebb fokú élelmiszer-pazarlás irányába elmozdulva pozitívan változzon, paradigmaváltásra van szükség, de az uniós élelmiszerláncon belül a raktározási, szállítási és elosztási szakasz irányítását már most is javítani lehet,
D. whereas it requires a paradigm shift to positively change consumers’ behaviour towards less food wastage, but improvements can already be made in the EU food chain in the management of the storage, transport and distribution stages;
E. mivel az élelmiszer-pazarlás nemcsak gazdasági költségeket vet fel, hanem etikai és ökológiai szempontból sem tartható;
E. whereas food waste not only gives rise to economic costs but also cannot be justified in ethical and environmental terms;
F. mivel az élelmiszer-termeléshez nagymértékű szén-dioxid-kibocsátás és erőforrás-felhasználás kapcsolódik (a föld- és vízhasználatot is beleértve);
F. whereas food production is linked to a high level of CO2 emissions and resource use (including land and water);
G. mivel ráadásul a betakarítás utáni veszteségek becsült összege csupán Európában eléri az évi 4 milliárd eurót;
G. whereas, moreover, post-harvest losses are estimated to be EUR 4 billion each year in Europe alone;
– elsődlegesen a hulladékok elkerülésére, és ezáltal az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a vízhasználat csökkentésére,
– avoidance as the first priority, thereby reducing greenhouse gas (GHG) emissions and the use of water,
– következő lehetőségként a hulladék újrahasznosítására és újrafeldolgozására (például komposztálására),
– re-use and recycling (e.g. composting) as the next options,
– a hierarchiában ezt követő lépésként a hulladék biogáztermeléshez való felhasználására, illetve
– use for biogas production as the next step in the hierarchy, and
– a hulladék elégetésének vagy lerakásának kizárólag végső esetben történő alkalmazására;
– incineration or landfilling being used only as a last resort;
14. határozottan úgy véli, hogy a fogyasztók körében fokozni kell a környezeti tudatosságot a környezeti erőforrások megbecsülése és megőrzése tekintetében, hogy megértsék, a fogyasztás minden egyes alkalommal környezeti hatással is jár;
Believes firmly that an environmental consciousness in terms of valuing and preserving environmental resources must be fostered among consumers so that they understand that whenever there is consumption, there is also an impact on our environment;
17. szorgalmazza annak tanulmányozását, hogy vajon a korábban bevezetett szabályozások miatt vannak-e érvényben olyan szükségtelen szabályok, amelyek arra kényszerítik az élelmiszer-áruházakat és élelmiszerboltokat, hogy egyébként még tökéletes élelmiszereket dobjanak ki;
Calls for investigations into whether previously issued regulations cause unnecessary rules that force supermarkets and food shops to throw away perfectly good food;
20. tudatában van annak, hogy Európában, ahol az élelmiszer-pazarlás leginkább a kiskereskedelem és a fogyasztás szintjén jelentkezik, a pazarlás csökkenésére irányuló erőfeszítéseknek elsősorban a bevált gyakorlatok cseréjére, az élelmiszer-kezelés gyakorlatának javítására, illetve az élelmiszerlánc egészében – az elejétől a végéig – a vállalatok és az egyének magatartásának változására kell irányulniuk, hogy ezáltal jelentősen csökkenjen az élelmiszer-pazarlás, miközben kézzelfogható eredményeket csak az uniós és nemzeti szabályozók, az iparágak és a fogyasztóvédelmi szervezetek közötti összehangolt fellépéssel lehet elérni; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy irányozzanak elő támogatást olyan figyelemfelkeltő intézkedésekre és kampányokra, amelyek e célok elérését célozzák, különös tekintettel a fogyasztás, valamint a termelés, a költségek, a hulladékok, az egészség és a környezetvédelem közötti összefüggésekkel kapcsolatos tudatosság növelésére, valamint a fiatalok élelmiszerrel, élelmiszerhulladékokkal és maradékokkal való bánásmóddal kapcsolatos, kora gyermekkortól kezdődő nevelésére;
Is aware that in Europe, where food wastage is highest at retail and consumption level, the main orientation of waste reduction efforts should be towards exchange of best practices, improved routines in the treatment of food and a change in behaviour on the part of companies and individuals throughout the whole food chain, from the beginning to the end, to markedly decrease food waste, while only a coordinated action between EU and national regulators, industry and consumer organisations can achieve tangible results; urges the Commission and the Member States therefore to lend their support to awareness-raising measures and campaigns aimed at those goals, and more particularly at cultivating awareness of the link between consumption and production, costs, waste, health and the environment, but also aimed at educating young people, starting already in early childhood, on how to deal with food, food discards and leftovers;