natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő az alábbi innovatív fejlesztésfinanszírozási eszközök végrehajtását: a nemzetközi pénzügyi tranzakciókra kivetett adó, a közlekedési illetékek, az illegális tőkeáramlás elleni küzdelem és az átutalási költségek csökkentése vagy enyhítése;
Calls on the Council and the Commission to promote and work towards the implementation of innovative financing instruments for development, such as an international financial transaction tax, transport levies, measures to combat illicit capital flows and the reduction or alleviation of remittance costs;
Az innovatív finanszírozásról folyó vita általános kerete
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
A 2007–2009-es gazdasági és pénzügyi világválság rávilágított a globális pénzügyi rendszer szabályozási és felügyeleti keretének több hiányosságára.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
A pénzügyi tranzakciókat ma a volumen irdatlan növekedése, valamint a pénzügyi tranzakciók volumene és a való világ mögöttes szükségletei közötti figyelemreméltó eltérés jellemzi.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Ezen túlmenően az új kereskedelmi rendszerek, mint például a rövid távú befektetés és az automatizált nagyfrekvenciájú kereskedés, központi szerephez jutottak a globális pénzügyi trendekben, és túlzott ingadozáshoz és kockázatvállaláshoz vezettek.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
Világos, hogy a pénzügyi szektor nagymértékben átállt a reálgazdaság szükségleteinek finanszírozásáról az olyan műveleteken keresztüli rövid távú nyereségszerzésre, amelyek súlyosan érinthetik a piaci árakat.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
Az EU-ban a pénzügyi válságot 2009–2010-ben költségvetési válság követte, amelynek fontos tényezője volt a piacok által a nemzeti kötvényekre gyakorolt túlzott és sok esetben indokolatlan nyomás.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
E válság középpontjában ismét a rövid távú és nagymértékben spekulatív tranzakciók álltak, és ezek ráirányították a figyelmet a nem hatékony pénzügyi szabályozás és felügyelet, valamint az államháztartások fenntarthatósága közötti egyértelmű összefüggésre.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
A piacok e magatartása által okozott problémák következményeit világszerte teljes mértékben az államháztartásokra és a polgárokra hárították, amikor a válság kirobbanásakor dollármilliárdokat költöttek a pénzügyi szektor azon fő szereplőinek megmentésére, amelyek „túl nagyok voltak ahhoz, hogy bedőljenek”.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
A válság gazdasági költségeinek teljes körű értékelése még várat magára, mivel a megmentési költségeken túlmenően a válság a világgazdaság jelentős lelassulásához vezetett, és eddig példa nélkül álló államháztartási hiányokat idézett elő (az OECD 2010-es adatai szerint a költségvetési konszolidáció becsült nagyságát a következő évekre 300–370 milliárd dollárra vetítik előre).
The economic costs of the crisis are still to be fully assessed, since apart from the bailing out costs, the crisis has led to an important slowdown of the global economy and has triggered unprecedented levels of government deficits (according to 2010 OECD data the estimated size of fiscal consolidation is projected at 300-370 billion dollars for the next years).
Mostanra azonban világossá vált, hogy a világ és az EU nem engedhetnek meg – és nem szabad, hogy megengedjenek maguknak – egy másik, hasonló nagyságrendű válságot.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
Az első reakció globális szinten (a válság kitörését követő G20 csúcstalálkozókon), de uniós szinten is az volt, hogy konkrét szabályozási és felügyeleti változtatásokkal álltak elő, amelyek segíthetnek egy biztonságosabb pénzügyi környezet kialakításában, és a jövőben megakadályozhatják a hasonló válságokat.
The first reactions at the global level (in the G20 summits that followed the outburst of the crisis) but also at EU level were to go forward with concrete regulatory and supervisory changes that would help shape a safer financial environment and would prevent similar crisis in the future.
Mindez azonban nem elegendő: ma az adófizetők viselik a válság költségeinek fő terhét, nemcsak a közvetlen hozzájárulásokon keresztül, hanem a növekvő munkanélküliség, a csökkenő jövedelmek, a szociális szolgáltatásokhoz való csökkentett hozzáférés és az egyenlőtlenségek fokozódásának formájában is.
However this is not enough: taxpayers are assuming today the main burden of the cost of the crisis not only through direct contributions but also due to rising unemployment, falling incomes, reduced access to social services and rise in inequalities.
A válságra való átfogó és integrált válaszok biztosításához új eszközökre van szükségünk, amelyek képesek:
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ visszaszorítani a spekulációt és helyreállítani a pénzügyi szektornak azt a fő funkcióját, hogy a reálgazdaság szükségleteit fedezi, és támogatja a hosszú távú befektetéseket;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ garantálni a teher igazságos elosztását, különösen a fő pénzügyi szereplők között;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ új pótlólagos forrásokat létrehozni a legfontosabb globális és európai kihívásoknak – mint amilyenek például az éghajlat-változási és a fejlesztési célok – való megfelelés és hosszú távon magasabb növekedés elérése érdekében az EU 2020 stratégia keretében.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Az innovatív finanszírozás választása – a kettős haszon
The choice of innovative financing - The "Double Dividend"
E három cél kezelése érdekében olyan eszközökre van szükségünk, amelyek több funkciót képesek betölteni.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
A hagyományos adózási eszközök, amelyek kizárólag a bevételszerzésre összpontosulnak, nem elégségesek.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
Ráadásul nem lehet fenntartható válasz az állami kiadások csökkentése és a meglévő adók kulcsainak növelése, tekintettel a globális és európai növekedés fellendítése iránti jelenlegi igényre.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Ösztönző, nem pedig kizárólag megszorító stratégiai megközelítést kell választanunk, és ennek értelmében az innovatív finanszírozási eszközökről folyó vitának kell legfontosabb prioritásunkká válnia.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Az innovatív finanszírozási eszközök választ adhatnak napjaink kihívásaira, mivel egyidejűleg szabályozási szerepet (például a piaci hatékonyság, az átláthatóság és a stabilitás megerősítésével) és bevételt teremtő szerepet (fontos új források biztosításával az uniós és a nemzeti költségvetések számára) is képesek betölteni.
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
A pótlólagos bevétel elosztása
The allocation of the additional revenues
Az uniós és nemzeti politikai döntéshozók érdeklődése az új finanszírozási eszközökből származó bevételi potenciálra összpontosul.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
Nem szabad azonban elfeledkeznünk arról, hogy csak az innovatív eszköz végrehajtásában való megállapodás után vitathatjuk meg konkrétan az új bevételeket.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Különböző érvek vannak, és különböző döntéseket kell hozni az e bevételekkel való gazdálkodás kapcsán.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
Elvileg azonban meg kell állapodnunk abban, hogy ahhoz, hogy ezek az innovatív finanszírozási eszközök rendelkezzenek azzal a hozzáadott értékkel, amellyel a mi szempontunkból rendelkezniük kell, a szóban forgó bevételek jelentős részének valamely uniós költségvetésbe kell befolynia, hogy abból uniós projekteket és politikákat finanszírozzanak.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Nem szabad elfelejteni, hogy a legfontosabb egyelőre a megállapodás megszületése és az innovatív finanszírozási eszközök megvalósítása, a bevételek elosztása csak ezután következik.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
A pénzügyi szektor megadóztatása
Taxation on Financial Sector
A végső fogyasztókat árukkal és szolgáltatásokkal ellátó egyéb ágazatokkal ellentétben a pénzügyi szektor nagyrészt mentesül az adók alól.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
Az EU-ban minden alapvető pénzügyi tevékenység esetében az alapvető HÉA-mentesség megközelítését alkalmazzák.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
A pénzügyi szektor tevékenységei ugyanakkor a globális GDP 73,5%-át adják, ezért adómentességük jelentős piaci torzulással jár.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adóra vonatkozó elképzelés – amit már az 1930-as évek óta javasolnak – jelentős előnyt jelent, különösen napjainkban, a válság után.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó segítségével visszaszoríthatjuk a spekulációt és stabilizálhatjuk a piacokat, a hosszú távú befektetést előmozdító ösztönzőket hozhatunk létre, nyomon követhetővé tehetjük az összes tranzakciót és így megerősíthetjük az átláthatóságot, és elérhetjük, hogy a pénzügyi szereplők is tisztességesen vegyék ki a maguk részét a válság költségeiből.
By placing an FTT we can curb speculation and stabilize markets, we can create incentives for long term investments, we can put an audit trail on every transaction and thus reinforce transparency and we can make the financial actors assume their fair share for the cost of the crisis.
Ráadásul a pénzügyi tevékenységekre kivetendő, 0,05%-os adó − amely az EU-ban közel 200 milliárd EUR, globális szinten pedig 650 milliárd USD bevételt hozhat − döntően hozzájárulhat az új és fenntartható források iránti igény kielégítéséhez.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
A világméretű válság rávilágított a globális válaszok szükségességére, és így az előrelépés lehető legjobb útja természetesen egy pénzügyi tevékenységekre kivetendő globális léptékű adó bevezetése lenne.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Ugyanakkor a közvetlenül a válság utáni G20 csúcstalálkozókon kinyilvánított progresszív vélemények ellenére ma úgy tűnik, hogy visszalépés történt a „szokásos üzletmenet” irányába.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Ha hagyjuk, hogy ez a lendület elillanjon, és a tétlenséget választjuk, nem leszünk képesek levonni a megfelelő tanulságokat a válságból, és az elkövetkező években újabb csapásnak tesszük ki gazdaságainkat.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
Az EU ma a világ legnagyobb pénzügyi piaca, ezért saját érdeke azt diktálja, hogy ne „bújjon el” nemzetközi partnereinek vonakodása mögött, hanem mind globális, mind európai szinten élen járjon.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
A Bizottság régóta várt, pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó megvalósíthatóságára vonatkozó hatásvizsgálatát – amelyet a Parlament 2010 márciusa óta kér, de amely hiányzott a Bizottság 2010. áprilisi és októberi közleményeiből – mielőbb elő kell terjeszteni.
The long anticipated impact assessment by the Commission on the feasibility of an EU FTT - already asked by the EP since March 2010 but absent from the Commission's Communications of April and October 2010 - should be presented as soon as possible.
Ennek kell a pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó bevezetésére irányuló jogalkotási javaslatok felé vezető első lépést képeznie.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
Ez egyben világos megbízásként is szolgálna az EU számára, hogy nyomást gyakoroljon a G20 szintjén.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
A pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó egyoldalú bevezetése által potenciálisan okozott versenyképességi kockázatokra vonatkozó érvet illetően az egyesült királyságbeli illetékbélyeg és a pénzügyi tranzakciókra kivetendő hongkongi adó közelmúltbeli példái azt mutatják, hogy egy jól kialakított, a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó hatékonyan kezelheti ezt a kockázatot, és elkerülheti a tranzakciós hibákat.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Ráadásul a befektetők nem választják majd a kevésbé ismert vagy nem átlátható jogrendszereket, ha a tranzakciós költségek alacsonyak.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
A „migrálás” leginkább a rendkívül rövid határidőkkel kereskedő szereplőket fogja csábítani (akik a fő terhek viselői lesznek), de még ha a rövid határidejű tranzakciók egy része ki is szökik az EU-ból, ez hozzáadott értéket jelenthet az európai gazdaság számára.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
A pénzügyi tranzakciókra kivetendő uniós adó fő jellemzőinek a következőknek kell lenniük:
The main features for an EU FTT should be:
§ alacsony, 0,01 és 0,05% közötti kulcs, hogy ne legyen jelentős kockázata a tranzakciós hibáknak;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ széles, valamennyi tranzakciótípust magában foglaló adóalap az egyenlő versenyfeltételek és a pénzügyi szektor kevésbé szabályozott részei irányába mutató eltérülések elkerülése érdekében;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ világosan meghatározott mentességek és küszöbök, a lakossági és kisbefektetők igényeit figyelembe véve.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
A pénzügyi tranzakciókra kivetendő adón túlmenően a pénzügyi szektor megadóztatásáról jelenleg folyó vita két további eszköz körül forog: ezek a banki lefölözések és a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adók.
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Láthatóan ezek mindegyike élvezi az IMF és a Bizottság támogatását.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Eltekintve azonban attól, hogy ezek bevételi potenciálja alacsonyabb, mint a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adóé, mindkét esetben fő jellemző a „szabályozási érték” hiánya.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Sem a banki lefölözések, sem a pénzügyi tevékenységekre kivetett adók nem képesek közvetlenül hozzájárulni a spekuláció megfékezéséhez és a piaci stabilitás és hatékonyság megerősítéséhez.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
A banki lefölözések mérlegtételeken alapulnak, és kimaradnak belőlük az árnyékbanki rendszerek tranzakciói, amelyek a fő tőkeáttételi kockázatot jelentik.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
A pénzügyi tevékenységekre kivetendő adók a pénzügyi tranzakciókból származó nyereséget adóztatják meg, függetlenül azonban magának a tranzakciónak a „minőségétől”.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Ezért semmiképpen nem jelenthetnek alternatívát a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adókkal szemben.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Mindegyik betölthet azonban kiegészítő szerepet:
Each one however can assume a supplementary role:
a banki lefölözések a banki szektorban a nemzeti válságrendezési alapok finanszírozásának eszközeként, biztosítva, hogy a következő válság esetén annak költségeit maga a szektor állja,
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
a pénzügyi tevékenységekre kivetendő adók pedig további eszközként abban az esetben, ha a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó bevezetése után a pénzügyi szektor jövedelmei továbbra is szélsőségesen magasak maradnak, és az egyenlő adózás elvéből további adó következne.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
Már régóta folyik a vita a közös európai pénzügyi eszközre vonatkozó elképzelésről, amely lehetővé fogja tenni a közös adósságkezelést a nemzeti államadósság egyes részeinek kölcsönös összevonása révén.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
A jelenlegi pénzügyi és költségvetési válság fényében azonban a gazdasági kormányzás megerősítésének és az állandó eszközök és mechanizmusok életbe léptetésének szükségessége minden eddiginél világosabbá vált.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
Ebben az értelemben ma minden eddiginél inkább helyénvaló az eurókötvények különböző lehetőségeinek teljes körű elemzését tartalmazó mélyreható hatásvizsgálat elkészítése.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Ugyanakkor az eurókötvényekre vonatkozó elképzelés a kulcsfontosságú projektek és infrastruktúrák uniós szintű finanszírozásával is összekapcsolódott.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Ez további lehetőség, amelyet üdvözölhetünk, és amelyre kérjük a fent említett megvalósíthatósági tanulmány kiterjesztését.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Tekintettel arra, hogy az eurókötvények most eltérő szerepet töltenek be, az is hozzáadott értéket jelentene, ha teljes körűen értékelnék egy, az eurókötvények kibocsátásáért és kezeléséért felelős állandó uniós intézmény létrehozásának a lehetőségét.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Az energiaszektor megadóztatása
Taxation of the energy sector
Jelenleg az olyan szektorok viselik a fő adóterhet, mint például a munkaerő, ezzel szemben a jelentős negatív externáliákkal járó szektorok nem vállalják a méltányos hozzájárulást.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
A pénzügyi szektoron kívül a környezetszennyező tevékenységek szektora tartozik ebbe a kategóriába.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Érvényre kell juttatnunk a „szennyező fizet” elvet, hogy lehetővé tegyük az adótehernek a munkaerőről a szennyező tevékenységekre való áthelyezését.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
Jelenleg csak az európai gazdaság meghatározott részei, főleg ipari ágazatok tartoznak az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének hatálya alá.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Az energia megadóztatásáról szóló irányelv ugyanakkor nem tesz különbséget az alacsony és a magas CO2-tartalmú szolgáltatások között, és nem használja az energiatartalom vagy energiahatékonyság kritériumát sem.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.