natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A 2009. évi költségvetés végrehajtásából eredő többlet összege 2 253 591 199 EUR , amely főleg az alábbi tételekből adódik:
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of EUR 2 253 591 199 which mainly results from:
– a vártnál magasabb bevételek (+ EUR 400 703 257,66);
- Higher than expected revenues (+ EUR 400 703 257,66);
– a kifizetési előirányzatok alacsony végrehajtási aránya (- EUR 1 667 346 181,32);
- Under-implementation of payments appropriations (- EUR 1 667 346 181,32);
– árfolyamkülönbségek (+ EUR 185 541 760,39).
- Exchange rate differences (+ EUR 185 541 760,39).
Az el nem költött kifizetési előirányzatokat az alábbiaknak megfelelően lehet tovább felosztani:
The unspent payment appropriations can be further broken down as follows:
– 1. fejezet: 451 millió EUR;
- for Heading 1: EUR 451 million;
– 2. fejezet: 244 millió EUR;
- for Heading 2 to EUR 244 million;
– 3. fejezet: 106 millió EUR;
- for Heading 3 to EUR 106 million;
– 4. fejezet: 603 millió EUR és
- for Heading 4 to EUR 603 million and
– 5. fejezet: 263 millió EUR.
- for Heading 5 to EUR 263 million.
Ez a többlet a költségvetési hatóság által megszavazott uniós költségvetés és annak tényleges végrehajtása közötti különbségből ered.
This surplus results from the existing gap between the EU budget as voted by the budgetary authority and its actual implementation.
Az alábbi táblázatban bemutatottak szerint az éves költségvetési többlet 2007 óta folyamatosan nő annak ellenére, hogy az adott költségvetési években költségvetés-módosítások kerültek előterjesztésre a kifizetési előirányzatok és az év végi többletek szintjének csökkentésére.
As shown by the table below, annual budget surpluses are increasing since 2007, despite those amending budgets presented in the course of the budget years to reduce the level of payment appropriations and the year-end surpluses.
(millió EUR)
(million EUR)
A kif. előirányzatokat kiigazító költségvetés-módosítás
AB adjusting PA
Teljes végrehajtás
Total under-implementation
A többletnek az alábbi táblázatban bemutatott, 2002 óta tartó csökkenése főleg a 2003-as költségvetési év óta bevezetett év végi költségvetés-módosításoknak tudható be, amelyek a frissített végrehajtási becslésekre való tekintettel csökkentették a költségvetésbe beállított kifizetéseket.
The downwards evolution of the surplus since 2002, as presented in the table below, is mainly due to the introduction of such year-end amending budget since budget year 2003, which reduce budgeted payments in view of updated implementation estimates.
Ezen év végi költségvetés-módosítások nélkül az éves többletek a következőképpen alakultak volna:
Without such year-end amending budgets, the evolution of annual surpluses would read as follows.
Azon kívül, hogy torzítják az uniós költségvetés végrehajtási arányát (lásd fent), a költségvetés-módosítások azzal a közvetlen hatással járnak, hogy csökkentik a tagállamok uniós költségvetéshez nyújtott hozzájárulásait már a költségvetési év folyamán.
In addition to distorting the result of the EU budget implementation (see above), its direct effect is to lower the contributions from Member States to the EU budget already in the course of the budget year.
A (tavalyi 10/2009. számú) költségvetés-módosítás nélkül a 2009-es többlet meghaladta volna az 5 milliárd eurót, főleg a tervezettnél alacsonyabb kiadások miatt.
Without such an amending budget (n° 10/2009 last year), 2009 surplus would have been above EUR 5 billion, mainly due to under-spending.
A 4/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet ennek megfelelően csökkenti a tagállamok EU-költségvetéshez történő globális hozzájárulását.
Draft amending budget n°4/2010 diminishes the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget accordingly.
A 2009-es költségvetési évre vonatkozóan a 2 254 millió eurós összeg a következőképpen kerül felosztásra:
For budget year 2009, the amount of EUR 2 254 million will be distributed in the following way:
A 2009-es költségvetés többlete (millió EUR)
Surplus of the 2009 budget ( € million)
A fentiek értelmében a szóban forgó összegek nagyon jelentősek, és az uniós költségvetés nagyon szűk tartalékkeretei, valamint a különösen tagállami és tanácsi határozatokból eredő összes további finanszírozási igény tekintetében kell megfontolni őket.
As presented above, the amounts at stake are very significant and should be considered in the context of both the very tight margins of the EU budget and all the additional financing needs emerging notably from Member States and Council's decisions.
Az uniós költségvetési források és a növekvő pénzügyi igények és kötelezettségvállalások közötti meglévő különbség olyan költségvetési feszültségeket és űrt teremt, amelyeket nehéz áthidalni némely egyéb uniós prioritás veszélyeztetése nélkül.
The existing disconnection between the resources of the EU budget and emerging financial needs and commitments creates budgetary tensions and gaps that hard to fill without jeopardizing some other EU priorities.
Mostanában ez volt a helyzet a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyeléssel, a három új felügyeleti hatósággal, a banánpiaci kiegészítő intézkedésekkel és a Globalizációs Alappal kapcsolatban, hogy csak néhányat említsünk.
This has recently been the case for GMES, the three new financial authorities, Bananas accompanying measures, the Globalisation Fund, only to name a few.
Ebben az összefüggésben az előadó úgy érzi, hogy egy ekkora összeget mindenképpen meg kell vizsgálni a nagyon szoros költségvetési helyzetre való tekintettel, ami a 2010-es költségvetést és a jelenlegi többéves pénzügyi keret következő költségvetéseit illeti.
In this context, your Rapporteur cannot help considering such an amount in view of the very tense budgetary situation, for Budget 2010 and following budgets in the current MFF.
Ebben a szakaszban az előadó véleménye szerint a bizottságnak meg kell vizsgálnia 1) a tagállamok számára történő ilyen átutalások helyett lehetséges más módszerekkel, 2) az átutalások politikai vita nélküli automatikus jellegével, és 3) a többlet teljes összege visszafizetésének szükségességével kapcsolatos elméleti kérdéseket.
At this stage, the theoretical questions of 1) possible alternatives to such a transfer to Member States, 2) the latter's automatic character, without political debate, 3) the need for the entire amount of the surplus to be paid back should, in your Rapporteur's view, be considered by the Committee.
Az előadó szeretné hangsúlyozni azt is, hogy a kifizetések szintjét kiigazító év végi költségvetés-módosításoknak köszönhetően a tagállamok már minden évben kevesebbet fizetnek, mint az uniós költségvetéshez való eredetileg tervezett hozzájárulásuk.
Your Rapporteur would also like to stress that, thanks to the year-end amending budgets adjusting the level of payments, Member States already pay less than their initial foreseen contribution to the EU budget for any given year.
A tagállamok szempontjából e többlet lehetséges újrafelhasználása nem növelné kiadásaikat, hanem inkább csökkentené váratlan bevételeiket.
From a Member States' point of view, the possible reuse of this surplus would not increase their expenditure but rather decrease unexpected revenues.
Végül az előadó fel kívánja hívni a Költségvetési Bizottság tagjainak figyelmét az EP e téren történő fellépésére vonatkozó lehetséges jogi korlátozásokra, mind e költségvetés-módosítás lehetséges módosításaival és az elfogadására rendelkezésre álló határidővel, mind ezen el nem költött források lehetséges újraelosztásával kapcsolatban, figyelembe véve, hogy befagyasztásuk nem lenne elfogadható a gazdasági és társadalmi válság idején.
Finally, your Rapporteur wishes to draw BUDG members' attention to the possible legal limitations that apply to EP's action in this respect, both concerning any possible amendments to this amending budget and the deadlines for adopting it, as well as the possible reallocation of these unspent funds, bearing in mind that freezing them would not be acceptable in times of economic and social crises.
a tagállamoknak a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt, az 1948. május 10-i, 1966. november 16-i és 1972. november 30-i jegyzőkönyvekkel, valamint az 1982. június 24-i módosítással és az 1988. május 31-i módosítással kiegészített egyezményhez való csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
Előadó: George Sabin Cutaş
Rapporteur: George Cutaş
– tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08100/2010),
– having regard to the draft Council decision (08100/2010),
– tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre ( C7-0105/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 207(4) , first subparagraph, and Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0105/2010 ),
– tekintettel eljárási szabályzata 81. és 90. cikkére,
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
– tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására ( A7‑0201/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A7‑0201/2010 ),
A nemzetközi kiállításokról szóló párizsi egyezmény a hatálya alá tartozó nemzetközi kiállítások gyakoriságát és minőségét, valamint a vonatkozó eljárásokat hivatott szabályozni.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
A párizsi egyezményben foglaltak szerint a nemzetközi kiállítások legfőbb célja az innovációk bemutatásának megkönnyítése és a nagyközönség oktatásához való hozzájárulás.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
A párizsi egyezmény ezért minden olyan nemzetközi kiállításra vonatkozik, amely legalább három hétig, de legfeljebb három hónapig tart, kivéve a szépművészeti, valamint az alapvetően kereskedelemi jellegű kiállításokat.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Mivel az európai uniós vámjogi szabályozás tárgykörébe tartozó kérdéseket szabályoz, az egyezményhez csatlakozni kívánó tagállamnak meg kell szereznie az Unió hozzájárulását.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
A párizsi egyezmény 16. cikke és az egyezménynek a nemzetközi kiállítások résztvevői általi árubehozatallal kapcsolatos vámrendelkezésekre vonatkozó melléklete értelmében a kiállításokat rendező országok kötelesek engedélyezni a nemzetközi kiállítások résztvevőinek az ideiglenes árubehozatalt.
Article 16 and the Annex on "Customs Regulations for the importation of articles by the participants in international exhibitions" of the Paris Convention require countries organising exhibitions to allow for temporary admission of objects by the participants in international exhibitions.
Az „ideiglenes árubehozatal” importvámoktól, továbbá behozatali tilalmaktól és korlátozásoktól mentes, újrakivitel tárgyát képező behozatalt jelent.
“Temporary admission” means temporary importation free of import duties, and free of import prohibitions and restrictions, subject to re-exportation.
Az ideiglenes árubehozatal engedélyezését a Közösségi Vámkódex 137. és 144. cikke szabályozza.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Az ideiglenes árubehozatalnak az európai uniós vámjogi szabályozás szerinti rendszere teljes mértékben összeegyeztethető a párizsi egyezménnyel.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Az európai uniós vámjogi szabályozás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerinti közös kereskedelempolitika része.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
A 207. cikk értelmében nemzeti intézkedésekre, ezen belül nemzetközi megállapodások megkötésére csak az Unió kifejezett felhatalmazásával kerülhet sor.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Maga az Európai Unió nem csatlakozhat a párizsi egyezményhez, mivel csak szuverén államok lehetnek annak részes felei.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Eddig Lettország, Luxembourg és Írország kivételével 24 tagállam csatlakozott a párizsi egyezményhez, és Lettország is kifejezte csatlakozási szándékát.
So far 24 Member States, with the exception of Latvia, Luxembourg and Ireland, have acceded to the Paris Convention and Latvia has expressed its wish to accede to that Convention.
A tanácsi határozat célja tehát, hogy az érdekelt országok számára, amelyek eddig még nem csatlakoztak a párizsi egyezményhez, lehetővé tegye a csatlakozást a Lisszaboni Szerződés által az Európai Unió részére biztosított kizárólagos hatáskörök tiszteletben tartása mellett.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Az előadó ezért úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek egyetértését kell adnia a tagállamok párizsi egyezményhez való csatlakozására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslathoz.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Előadó: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
VÉLEMÉNY a Külügyi Bizottság részéről ............................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................14
VÉLEMÉNY a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság részéről ..........23
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................22
- tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló közleményére ( COM(2009)0248 ), valamint a közleményt kísérő indikatív cselekvési tervre,
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
- tekintettel a Tanácsnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról 2009. október 26-án elfogadott következtetéseire,
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
- tekintettel a tervezett, Oroszországot és Németországot összekötő balti-tengeri gázvezeték környezeti hatásáról szóló 2008. július 8-i állásfoglalására
- having regard to its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
HL C 294 E., 2009.12.3., 3. o. ,
OJ C 294E, 3.12.2009, p.3.. ,
- tekintettel az északi dimenzió keretébe foglalt balti-tengeri regionális stratégiáról szóló, 2006. november 16-i állásfoglalására
- having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
HL C 314 E., 2006.12.21., 330. o. ,
OJ C 314E, 21.12.2006, p.330.. ,
- tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló bizottsági közleményről szóló véleményére (ECO/261), valamint a „Makrorégiók közötti együttműködés – A balti-tengeri stratégia más európai makrorégiókra való kiterjesztése” című véleményére (ECO/251),
- having regard to the opinions of the European Economic and Social Committee on the communication from the Commission concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (ECO/261) and on ‘Macro-regional cooperation – Rolling out the Baltic Sea Strategy to other macro-regions in Europe’ (ECO/251),
- tekintettel a Régiók Bizottságának „A helyi és regionális hatóságok szerepe az új balti-tengeri stratégiában” című, 2009. április 21–22-i véleményére,
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
- tekintettel a Régiók Bizottságának a Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyvéről szóló saját kezdeményezésű véleményére (CdR 89/2009 végleges),
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
- tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
- tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire ( A7-0202/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. mivel az Európai Unió 2004-es bővítése óta a Balti-tenger az EU belső tengerévé vált, amely összeköti a balti-tengeri régió államait, ugyanakkor sajátos kihívást is jelent ezen államok számára, és mivel azok kölcsönös függésben állnak egymástól, és hasonló problémákkal szembesülnek,
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. mivel a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia iránymutatást ad a jövőbeli makrorégiókkal kapcsolatos stratégiák számára, és mivel a stratégia megvalósításának sikere modellértékű lehet a jövőbeli stratégiák megvalósítását illetően,
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. mivel a funkcionális, közös célok és fejlesztési problémák köré csoportosuló régiók létrehozásának elképzelése hozzájárulhat az Európai Unió regionális politikája hatékonyságának fokozásához,
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,
D. mivel a regionális politika hatákonyságának fokozása érdekében, különös tekintettel annak 2013 utáni reformjára, határozottan támogatni és fejleszteni kell az integrált megközelítés elképzelését, valamint az uniós szintű stratégiává váló makroregionális stratégiák létrehozását, ugyanakkor ezek bevezetése nem vezethet a kohéziós politika nemzeti keretekbe való visszatereléséhez,
D. whereas in order to increase the effectiveness of regional policy, in particular in terms of its post-2013 reform, the idea of an integrated approach should be supported and developed, together with the creation of strategies for macro-regions that are strategies for the whole of the European Union, the implementation of which must not, however, lead to the renationalisation of cohesion policy,
1. megelégedéssel fogadja, hogy az Európai Bizottság és az Európai Tanács támogatja a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát, amit a Parlament 2006 óta követel;
Welcomes the approval of the European Commission and the support of the Council for the Strategy for the Baltic Sea Region, which Parliament has been calling for since 2006;
8. felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy használják fel a 2007–2013. közötti időszakra szóló strukturális alapokat a stratégia megvalósításának lehető legszélesebb támogatása érdekében, különös tekintettel a gazdasági válság által leginkább sújtott területeken a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedés elősegítésében, ugyanakkor indokolt esetben javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket az operatív programok módosítására a jelenlegi programozási időszakban; kiemeli, hogy a régiók sajátos jellemzőinek kihasználása a strukturális alapok sokkal hatékonyabb felhasználását eredményezheti, és hozzáadott értéket teremthet regionális szinten;
Calls on the Member States and regions to take advantage of the Structural Funds available for 2007-2013 in order to ensure maximum support for the Strategy, in particular to promote job creation and economic growth in areas most affected by the economic crisis, and, at the same time, recommends, where justified, making provision for changes to the Operational Programmes in the current programming period; highlights that exploiting the particular characteristics of regions could lead to much more effective use of the Structural Funds and the creation of added value at regional level;
19. kéri az Európai Bizottságot, hogy elemezze a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia bevezetésével kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat, amelyek segíthetnek a makroregionális stratégiák lehetséges finanszírozási forrásainak és módszereinek kidolgozásában, valamint abban, hogy a stratégia kísérleti projekt lehessen más makroregionális stratégiák számára működőképességük bizonyítására; hangsúlyozza azonban, hogy a makrorégiók fejlesztése lényegében kiegészítő jellegű, aminek nem lehet célja az EU finanszírozási prioritását élvező egyéni kezdeményezésű helyi és regionális programok felváltása;
Calls on the European Commission to analyse the first results and experiences in connection with the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, which will help to map out possible sources and methods for financing macro-regional strategies and help in using the example of the Strategy as a pilot project for other macro-regional strategies to demonstrate their functionality; stresses however that the development of macro-regions is essentially of a complementary nature and should not aim to replace EU financing of individual local and regional programmes as a funding priority;