natgillin/translations-raw huggingface dataset:
62. kéri, hogy a valamennyi tagállam számára kötelezően előírt prioritások esetén a tagállamok prioritásai között szerepeljen az innováció, az infrastruktúra, a közlekedés és az erőforrások megőrzése, bizonyos fokú rugalmasságot biztosítva mindazonáltal a programok terjedelmének, az egyes régiók kiindulási helyzetének és az elérendő céloknak a figyelembevétele érdekében, hogy e prioritások illeszkedjenek az egyes régiók egyedi igényeihez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ebben az esetben az innovációt az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretében tágan kell értelmezni; megállapítja, hogy a kkv-k képezik az EU-ban a munkahelyek fő forrását és a vállalkozási ötletek táptalaját; hangsúlyozza, hogy a kkv-k támogatását azon kulcsfontosságú szerep tükrében kell folytatni és megerősíteni, amelyet az EU 2020 stratégia végrehajtásában játszhatnak; hangsúlyozza, hogy az Innovatív Unió összefüggésében az „innováció” tág fogalmát kell alkalmazni, ugyanakkor pedig meg kell könnyíteni a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; hangsúlyozza, hogy önkéntes alapon és a szubszidiaritás elvével összhangban lehetővé kell tenni további prioritások kitűzését és végrehajtását; kéri, hogy az energia, az oktatás és képzés, és a szegénység elleni küzdelem feltétlenül kerüljenek a javasolt prioritások közé;
Calls for Member States, in the event of certain binding priorities being set for all Member States, to include among their priorities innovation, infrastructure, transport and resource management, but considers there should be some margin for manoeuvre to take into account the scale of the programmes, the baseline scenario in each region and the results to be achieved, in order for these priorities to be tailored to each region’s specific needs; stresses, in this connection, that innovation must be given a broad interpretation in line with the Innovation Union flagship initiative; notes that SMEs are the main source of jobs in the EU and are a breeding ground for business ideas; stresses that support for SMEs must be continued and strengthened in light of the key role they can play in the implementation of the Europe 2020 strategy; stresses that, in connection with Innovation Union, a broad concept of ‘innovation’ needs to be applied, while SME access to finances must continue to be facilitated; stresses that it must be possible for additional priorities to be proposed and pursued on a voluntary basis and in accordance with the principle of subsidiarity; calls for the proposed priority areas to include energy, education and training, and action to combat poverty;
Ösztönzök, feltételesség, eredményorientáltság, társfinanszírozás és finanszírozási lehetőségek
Incentives, conditionality, result -orientation , co-financing and financing options
66. úgy véli, hogy a Bizottság feladata a feltételek meghatározása és azok betartásának ellenőrzése, továbbá megfelelő cselekvési terveket szorgalmaz a tagállamok és a régiók tekintetében;
Considers the Commission to be responsible for establishing conditionalities and overseeing their implementation, and proposes corresponding action plans for the Member States and regions;
Költségvetés, pénzügyi eljárások, a bürokrácia csökkentése, költségvetési fegyelem, pénzügyi ellenőrzés
Budget, financial processes , reducing red tape, budgetary discipline and financial control
82. nézete szerint a 2013 utáni kohéziós politika még nagyobb mértékben képes hozzájárulni az EU régióinak további és fenntartható fejlődéséhez, és kulcsfontosságú szerepe van az Európa 2020 stratégia végrehajtásában, és ezért kéri, hogy céljaira legalább ugyanazokat a költségvetési előirányzatokat biztosítsák;
Regards post-2013 cohesion policy as being capable of making an even greater contribution to further and sustainable development of the EU regions and as the decisive policy for cross-sectoral implementation of the Europe 2020 strategy, and therefore calls for it to be allocated at least the same budget appropriations;
90. úgy véli, hogy az operatív programok teljesítményének javítása érdekében a régiókon belüli projektkiválasztás esetében gyakrabban kellene pályázati eljárásokat alkalmazni;
Takes the view that, in order to improve the effectiveness of the operational programmes, greater use should be made of competitive procedures for project selection within the regions;
100. szorgalmazza, hogy a végrehajtás során helyesen eljáró tagállamok tekintetében diverzifikálják a szankcionálási mechanizmusokat többek között bónuszrendszer formájában, különösen közigazgatási könnyítések révén;
Calls for diversification of the penalty mechanisms, including among other aspects a bonus system for those Member States which comply with the implementation requirements, in particular through administrative concessions;
Szomszédsági és bővítési politikák
Neighbourhood and enlargement policies
Az európai államok közössége a globális növekedési és népesedési előrejelzések szerint veszíteni fog jelentőségéből.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
Noha a 27 tagú EU ma még a világ lakosságának mintegy 8%-át képviseli, 2050-re ez az arány csak 5% lesz.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Az Unió gazdasági súlya, különösen Kína és a fontos feltörekvő országok növekedése miatt a jelenlegi 20%-ról 2050-re mintegy 12%-ra fog visszaesni.
Particularly because of growth in China and in important emerging countries, the EU’s share in the global economy will decline from 20% to around 12% over the same period.
Forrás: az ENSZ publikációi (2006) és a Nemzeti Valutaalap publikációi (2009).
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Amennyiben az európai államközösség meg akar felelni a gazdasági és politikai versenyben, és azt szeretnénk, hogy a jelentőségében bekövetkezett ezen viszonylagos veszteség ne járjon együtt a jólét terén bekövetkező veszteséggel, a Közösségnek szorosabban együtt kell működnie a jövő biztosításának fontos kérdéseiben.
If the European community of States wishes to compete economically and politically, and if this relative decline in significance is not to be accompanied by a loss of prosperity, the community must act in a more concerted manner with regard to vital issues on which it needs to secure its future.
Ez ugyanúgy érvényes a kül- és biztonságpolitikára, mint a belső piaccal, a kutatással, az energiaellátással és a nyersanyagok biztosításával kapcsolatos kérdésekre.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
A Közösségnek még az eddigieknél is erőteljesebben kell törekednie a megújuló energiaforrások használatának és tárolásukkal kapcsolatos képességének gyors kiépítésére.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
A régiók szerepe és a kohéziós politika hozzáadott értéke
The role of the regions and the added value of cohesion policy
A kohéziós és a strukturális politika a jövőbeli versenyképességet érintő kérdésekben kulcsfontosságú szerepet játszik.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Az európai régiók és városok, illetve vállalataik már most is nagyon erőteljesen részt vesznek a világgazdaságban, ami összefügg az egyes nemzetállamok európai történelmével.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Ezáltal az európai gazdaság felépítése lényegesen összetettebb, mint az ázsiai vagy észak-amerikai struktúrák.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
A multinacionális vállalatok és leányvállalataik közötti világszintű kapcsolatok több mint fele az EU-ban ered.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
A nemzetközi hálózatok e még mindig meglévő előnyét a kohéziós politikának erőteljesebben ki kell használnia, és még több kis- és középvállalkozást kell bevezetni a növekvő nemzetközi piacokra.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
Egy ilyen, növekedésre és innovációra irányuló politika azonban csak akadálymentes belső piacon működik, amelyet tovább kell harmonizálni.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
Egy ilyen politika továbbá csak akkor lehet tartós, ha a regionális politikai célkitűzések összekapcsolódnak az innováció és a kutatás összeurópai céljaival, valamint az ökológiai kihívásokkal, és bevonásra kerül a gazdagabb régiók know-how-ja is.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
A növekedési elemen kívül szükség van a regionális és szociális különbségek kiegyenlítésére irányuló elképzelésre is.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
A kohéziós és strukturális politika csak akkor lesz elfogadott – ami sikeres végrehajtásának feltétele –, ha a lakosság és a régiók is hozzájárulnak a politika egészéhez.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Ennek figyelembevételével hangsúlyozni kell, hogy az uniós kohéziós politika a programokért és a forrásokért viselt megosztott felelősség elve révén világszinten egyedülálló, integrált és bevált politikai megközelítést képvisel, amelyet tovább kell építeni.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
Mindazonáltal – a strukturális alapokhoz szükséges költségvetés elfogadására is tekintettel – egyértelműbben meg kell határozni és erőteljesebben létre is kell hozni egy európai hozzáadott értéket.
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Szorosabban össze kell kapcsolni az európai célokat a regionális fejlesztés céljaival.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Az innovációra irányuló politikára elkülönített eszközöknek a jelenleg a lisszaboni folyamatban alkalmazott célhoz kötése e tekintetben sikeres megközelítés, amelyet – jóllehet eredményorientáltabban – folytatni kell az Európa 2020 stratégia tekintetében is.
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Az európai hozzáadott értékkel kapcsolatban felteendő további kérdés a következőképpen hangzik: milyen mértékben kezdeményezett a kohéziós politika ténylegesen projekteket?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Vajon nem valósulna-e meg sok projekt, letelepedés, infrastruktúra-kiépítés csupán nemzeti, regionális vagy vállalati keretek között is?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Az erőteljes kohéziós politika csak akkor igazolható, ha egyes projektek eredeti ösztönzői európai programok, amelyek ezáltal hozzáadott értéket nyújtanak.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.
Különben a Közösség bürokratikus utakon keresztül csak a járulékos hatásokat finanszírozza.
Otherwise, the EU is merely financing displacement effects via many bureaucratic detours.
Az előadó szerint éppen az Európa 2020 stratégiában meghatározott bizonyos kulcsterületeken (az iskolából kimaradók számának csökkentése, a magasan képzett szakemberek és a foglalkoztatottak számának növelése, a szegénység csökkentése, a városi környezetvédelmi beruházások növelése) elsődlegesen nemzeti, sőt akár regionális vagy helyi politikai felelősség érvényesül.
The rapporteur regards certain key areas of the EU 2020 strategy (fewer early school-leavers, higher levels of final examination results, more people in employment, less poverty, more environmental investment by local authorities) as areas for which national or even regional/local policy-makers should bear primary responsibility.
A kohéziós politikának e tekintetben nem kellene elősegítenie a szociális és környezeti politika alapvetően európai hatáskörbe kerülését.
Cohesion policy should not act as a catalyst for a thorough Europeanisation of social or environmental policy here.
Ez túlságosan sokat követelne a kohéziós politikától.
This would massively overburden the resources of cohesion policy.
Ehelyett a hangsúlyt inkább az európai politikákhoz (környezetvédelem, éghajlatváltozás, energia, közlekedési infrastruktúra stb.) nyújtott regionális hozzájárulásra , a növekedés és az innováció ösztönzésére (kkv-k a nemzetközi hálózatokban stb.), a mintaszerűnek tekinthető szociális projektekre (integrált fejlesztési tervezés, egészség, demográfia stb.) és e célokon belül különösen a hátrányos helyzetben lévő régiók javát szolgáló kompenzációs intézkedésekre kell helyezni
Rather there should be a closer focus on the regional contribution to European policies (environmental protection, climate change, energy, transport infrastructure, etc.), stimuli for growth and innovation (SMEs joining international networks, etc.), model social projects (integrated development planning, health, demography, etc.) and particularly, under all these headings, on compensatory measures for disadvantaged regions.
Az előadó ezért hangsúlyozni kívánja, hogy a 75% és 90% közötti, egy főre jutó GDP-n alapuló általános új támogatási kategória ellentmond az uniós kohéziós politika alapfilozófiájának, amely a gyengébb régiókat támogatja egy horizontális irányultságú megközelítés mellett.
Therefore, the rapporteur would like to emphasize, that a general new funding category based on GDP/PE between the 75% and 90% rates is at odds with the core philosophy of EU cohesion policy, which is to support the weakest regions, while taking a cross-cutting approach.
Egy efféle új kategória létrehozása a Regionális Fejlesztési Bizottság tagjainak csak csekély többségi támogatását élvezi.
The creation of such a new category enjoys only a narrow majority of support at the Committee on Regional Development.
az Európai Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
A vélemény előadója: Veronica Lope Fontagné
Rapporteur (*): Veronica Lope Fontagné
– tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, valamint 3 cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, amely a nemek közötti egyenlőséget az Európai Unió egyik alapelveként és az egyik uniós célkitűzésként hangsúlyozza,
– having regard to Article 2 of the Treaty on the European Union (TEU) and Article 3(3), second paragraph TEU, which underlines equality between women and men as a fundamental principle of the European Union and also an objective of the Union,
– tekintettel az „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ), valamint annak céljaira és kiemelt kezdeményezéseire,
– having regard to the Communication from the Commission entitled Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ) and its targets and flagship initiatives,
– - tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)758),
– having regard to the communication from the Commission on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion (COM (2010)758),
– tekintettel az ENSZ fogyatékkal élő személyek jogairól szóló egyezményére, valamint annak a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozat szerinti, 2011. január 21-i hatálybalépésére,
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force on 21 January 2011, according to the Council Decision of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2010/48/EC),
– tekintettel a „Versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és zöld gazdaságot szolgáló foglalkoztatáspolitikák” című 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 entitled Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy,
– tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A 2007 és 2013 közötti időszak helyes gyakorlatain alapuló hatékony partnerségek ösztönzése a kohéziós politikai programok irányítása terén” című, 2010. július 14-i véleményére (ECO/258),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010 on How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle (ECO/258),
– tekintettel az Európai Bizottság Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatósága által 2011. január 24-én közzétett, az Európai Szociális Alap nemek közötti egyenlőségre nyújtott támogatásainak értékeléséről szóló tanulmányra,
– having regard to the study of 24 January 2011 published by Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities of the European Commission on Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality,
– tekintettel a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének gyakorlatával foglalkozó európai közösség munkájára, amelyet az Európai Bizottság alapított azzal a céllal, hogy a nemekkel kapcsolatos szempontokat beépítsék az Európai Szociális Alap programjaiba,
– having regard to the work of the European Community of Practice on Gender Mainstreaming, funded by the European Commission and dedicated to integrating the gender dimension into the European Social Fund programmes,
8. felhívja a figyelmet arra, hogy a kohéziós politikát és a vele járó kiadásokat – amelyeket nem szabad pusztán pénzügyi eszköznek tekinteni – a fenntartható fejlődés (gazdasági, társadalmi, környezeti, területi) megvalósítása érdekében kell felhasználni, biztosítva ezáltal azok gazdasági és társadalmi kohéziós célkitűzéseinek szem előtt tartását és a negatív következmények elkerülését;
Warns that cohesion policy and the associated expenditure should be used to bring about sustainable economic, social, environmental and territorial development and cannot simply be a financial instrument, thereby safeguarding its objectives and avoiding negative consequences for economic and social cohesion;
10. üdvözli, hogy a 2007–2013-as támogatási időszakban – néhány tagállamban először – nemzeti szinten létrehoztak egy valamennyi célterületre kiterjedő operatív programot is az ESZA számára;
Welcomes the fact that operational programmes (OPs) covering all target areas have also been set up at national level for the ESF for the first time in some Member States for the 2007-2013 funding period;
15. kiemeli, hogy a gazdasági válság még sürgetőbbé tette a beavatkozást az ESZA hatáskörébe tartozó ágazatok esetében, különösen a foglalkoztatás, szakmai átképzés, társadalmi integráció és a szegénység enyhítése terén;
Stresses that the economic crisis has further increased the urgent need for measures in the sectors covered by the ESF, in particular to promote employment, occupational redeployment, social inclusion and poverty reduction;
21. elutasítja a hatásmutatók bevezetését, mivel a valódi hatások gyakran csak jóval az intézkedések végrehajtását követően mutatkoznak meg, és ezért igen nehezen mérhetők;
Rejects any move to introduce impact indicators, since the real impact of measures is often only felt some considerable time after their implementation has been completed and is therefore difficult to measure;
24. támogatja a Bizottság javaslatát, hogy az ESZA maradjon a kohéziós politika része; úgy véli, hogy el kell érni a különböző strukturális alapok magasabb fokú összehangolását, illetve nagyobb rugalmasságát, és hogy különösen a szinergiákat kell növelni az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap között, főleg a leghátrányosabb helyzetű társadalmi csoportok kirekesztése elleni küzdelemre irányuló összetett programok végrehajtása érdekében; ezért kéri az ESZA és az ERFA keretében történő finanszírozás szabályainak kiigazítását, valamint kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a két alap keresztfinanszírozásának lehetőségét; emlékeztet, hogy az EMVA és az EU horizontális programjainak – mint pl. az innovációs és versenyképességi program (CIP), a hetedik keretprogram (7FP) stb. – közötti összhang javítása ugyancsak fontos, különösen a képzések és a képesítések terén;
Supports the Commission’s proposal to leave the ESF as part of the Cohesion Policy; considers that better coordination and greater flexibility between the various structural funds should be achieved and that the synergies between the ESF and the ERDF, in particular, should be improved, especially for the sake of the implementation of complex programmes combating exclusion of the most disadvantaged social groups; calls therefore for an improvement of the rules on the provision of funding under the ESF and the ERDF and calls on the Commission to continue the existing possibilities of employing cross-financing arrangements; recalls that better coordination with the EAFRD and the EU horizontal programmes, such as CIP, 7FP, etc ., is also important , especially in the areas of training and qualifications;
28. kéri a nyitott koordinációs módszer megerősítését és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti együttműködés és információcsere javítását a kohéziós politika minden vonatkozásában;
Calls for the open method of coordination to be strengthened and for better cooperation and exchanges of information to be established among national, regional and local authorities where cohesion policy is concerned;
33. felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szemben szigorítsa a szankciókat, és erősítse a pozitív ösztönzőket az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 16. cikkének végrehajtásával és a benne foglalt, jogilag kötelező erővel bíró kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban, a 2014-2020 időszakra szóló jövőbeli kohéziós politikában szilárdítsa meg a megkülönböztetésmentességre vonatkozó rendelkezést, ellenőrizze és vizsgálja meg az európai finanszírozási programok helyes végrehajtását és az Európai Szociális Alap forrásainak felhasználását.
Calls on the Commission to strengthen both sanctions and positive incentives for Member States to implement Article 16 of Council Regulation 1083/2006(EC) and to respect its legally binding requirements, to reinforce anti-discrimination provision in the future Cohesion Policy 2014-2020 and to monitor and assess the correct implementation of the European funding programmes and the use of the European Social Fund.