natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A Bizottság intézkedéseket javasol a mezőgazdasági ágazat és az élelmiszerláncok szerkezetátalakítására, valamint a mezőgazdasági termelői szervezetek létrehozásának ösztönzésére.
The Commission suggests measures for restructuring the agricultural sector and food chains and to encourage the creation of agricultural producer organisations.
A Bizottság például a tejágazat középpontba állítását javasolja, figyelmen kívül hagyva számos erősen feldolgozott, a háztartási fogyasztás lényeges részét alkotó élelmiszer-ipari terméket.
As an example the Commission suggests to focus on the milk sector, ignoring a substantial number of highly processed food products which compose most of the households' consumption.
A mezőgazdasági és élelmiszer-ipari ágazat, nevezetesen a kkv-k versenyképességének további növelése, valamint az ágazatban az innováció és az export előmozdítása érdekében a Bizottság egy új magas szintű csoport létrehozását is számításba veszi.
It also envisages creating a new High Level Group aiming to improve the competitiveness of the agro-food sector, notably of SMEs, and to foster innovation and exports in the sector.
Ezek a javaslatok azonban nem veszik tekintetbe sem a mezőgazdasági szerkezetek és a birtokok méretének nagyfokú változatosságát, sem azok különböző kapcsolódását a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi piacokhoz; sem a feldolgozóipari ágazatok nagyfokú változatosságát, sem a versenyképesség eltérő szintjeit azon piacok és ellátási láncok vonatkozásában, amelyekbe beágyazódnak; sem a független helyi kiskereskedők, piacok, helyi élelmiszerláncok és a részben önellátásra termelő, nem a piac alakulásától függő élelmiszer-ellátási rendszerek sokféleségét; sem az élelmiszerláncon belül a leginkább versenyképes termelőknek tekintett intenzív élelmiszer-ipari termelők nagyfokú függőségét (és ebből fakadó sebezhetőségét) a külső és gyakran importált nyersanyagoktól az élelmiszerláncban; sem a kis- és középvállalkozások, kiskereskedők és boltok gyors eltűnését, különösen a hátrányos helyzetű vidéki térségekben; sem pedig az európai versenyjogi szabályok és a Bizottság által kifejezésre juttatott szándék – a termelői szervezetek alkupozíciójának javítása, hogy lehetővé tegyék számukra terményeik fejében egy tisztességes ár elérését – közötti ellentétet.
However, these proposals do not take into account the high diversity of agricultural structures and size of holdings and their respective links to local, regional, national or international markets; the high diversity of processing industries and the different levels of competitiveness in relation to the markets and supply chains they are embedded in; the diversity of independent local retailers, markets, local food chains and semi-subsistence food supply systems which do not depend on market development; the high dependence on external and often imported inputs and the vulnerability of intensive agro-industrial producers in the food chain which are considered to be the most competitive on the world market ; the rapid disappearance of small and medium sized enterprises, retailers and shops, especially in disadvantaged rural areas; and the conflict between European competition rules and the intention expressed by the Commission to improve producers organisations' bargaining power so as to allow them to achieve a fair price for their production.
A Bizottság szerint az élelmiszer-ellátási lánc minden szakaszában fel kell lépni a kereskedelmi partnerek közötti méltánytalan szerződéskötési eljárások felszámolása érdekében.
The Commission considers that action is needed to eliminate unfair contractual practices between business actors all along the food supply chain.
Többek között olyan gyakorlatokra hívja fel a figyelmet, mint a késedelmes és késleltetett kifizetések, a szerződések egyoldalú módosításai vagy az áruházak előre fizetendő „belépési díjai”.
It highlights practices like late and delayed payments, unilateral changes in contracts, upfront payments as entry fees to supermarkets and many more.
Az említett gyakorlatokkal szemben javasolt intézkedések azonban mindössze a helyes gyakorlatok cseréjére, a figyelemfelkeltő kampányokra és az önkéntes szabványszerződések kidolgozására korlátozódnak.
However, proposals for measures against these practices are limited to exchange of good practices, awareness raising campaigns and preparation of voluntary standard contracts.
A javaslat ugyanakkor nem tartalmaz intézkedést sem a magas mennyiségi követelményeket és alacsony termelői árakat megszabó gyakorlatokkal, a „negatív árkülönbözetekkel” (az egy vevő számára megállapított kizárólagos árakkal) szemben; sem a maximális listázási díjat rögzítő és a listáról való törlés fenyegetése elleni intézkedéseket; sem az ellátásból való kizárással, az indokolatlan csomagolási díjakkal, a forgalmazási díjakkal, az eladás utáni árengedményekkel és a visszamenőleges hatályú fizetésekkel szembeni intézkedéseket; sem a fizetések indokolatlan késedelme elleni (amit csaknem minden kiskereskedelmi lánc alkalmaz), sem a termelőktől a piaci kudarcokból fakadó kiadások fedezésére követelt forgalmazási díjakhoz való külön hozzájárulások elleni intézkedéseket; sem pedig a termelők és a fogyasztók az élelmiszerlánc mentén történő árképzésre vonatkozó ismereteinek javítását valamint a termékcsomagok összeállítói és a beszerző cégek koncentrációja európai szintű ellenőrzésének biztosítását szolgáló intézkedéseket .
The proposals furthermore do not include measures against practices which impose low farm gate prices through high volume requirements, "minus-margins" (exclusive prices for one buyer) ; measures which fix maximum listing fees and measures against threats of delisting; measures against foreclosure of supplies, undue fees for packaging, marketing fees, after-sale rebates and retro-active payments; measures against undue delay in payments, as practiced in almost all retailer chains and against extra contribution to marketing costs fees to cover expenses for market failures; or measures to improve know-how of producers and consumers on price building across the food chain and measures to control concentration of bundlers and buying desks at European level.
Veszteséges értékesítés
Resale at loss
A versenyellenes gyakorlatok között a Bizottság nem említette meg külön a veszteséges értékesítés gyakorlatát, amely széles körben elterjedt Európában.
Under anti-competitive practices, the Commission has not specifically mentioned resale at loss practices which are widely spread in Europe.
A Bizottság azonban rámutat jelentős számú kartellre és viszonteladóiár-rögzítési ügyre; közös forgalmazási megállapodásra és közös beszerzési megállapodásra (beszerzési szövetségek); árukapcsolásra és termékcsomagok alkalmazására; és a magáncímkék egyre gyakoribb használatára.
The Commission points however at a significant number of cartels and resale price maintenance cases; joint commercialization and joint purchasing agreements (buying alliances); tying and bundling arrangements; and an increasing use of private labels.
Nem szerepelnek azonban a közleményben sem a veszteséges értékesítési gyakorlatokra vonatkozó adatok és elemzések, amelyek olyan eseteket is magukban foglalnak, mint az olaszországi tésztakartell, vagy hasonló franciaországi, németországi, írországi és az új tagállamokban történt esetek; sem pedig olyan javaslatok, amelyek figyelembe veszik a különböző tagállamok által a nemzeti jog veszteséges értékesítési gyakorlatokkal szembeni alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, és amelyek a jelenleg hatályos uniós versenyjogot hatékonyabbá tehetik e gyakorlatok megelőzése és felszámolása szempontjából.
However, the communication does not include data or analysis on resale and loss practices which compile cases like the "pasta cartel" in Italy, or similar cases in France, Germany, Irland and new member states; proposals which take account of experiences of various member states in applying national laws against resale at loss practices and which could make existing EU competition law more efficient in preventing and stopping these practices.
A fentieken túlmenően, a Mezőgazdasági Árak és Árrések Európai Megfigyelőközpontja által végzett munka lehetővé tenné a termelői költségeket fedező és a mezőgazdasági gazdálkodók számára igazságos jövedelmet garantáló legalacsonyabb ár meghatározását.
Moreover, the work of the European Farm Prices and Margins Observatory could allow for the definition of a bottom price covering costs of production and guaranteeing a faire income to farmers.
Egy ilyen ár megállapítása referenciául szolgálhatna a termelői szervezetek és az élelmiszerlánc végén elhelyezkedő ágazatok közötti tárgyalásokon, a gazdák részéről történő veszteséges értékesítés felszámolása érdekében.
Such price would serve as a reference during negotiations between producers' organisations and food chain's downstream sectors in order to forbid sale at loss by farmers.
Az élelmiszer-minőség javítása és a fenntartható élelmiszerrendszerek
Improvement of food quality and sustainable food systems
A közlemény továbbá nem veszi figyelembe az árképzés szempontjából meghatározó összefüggéseket a termelői területek mérete és a termelői árak között; a közös agrárpolitika állapotfelmérésében és az EU 2020-ig tartó időszakra szóló gazdasági stratégiájában is említett új kihívásokra (például az éghajlatváltozásl, a biodiverzitás csökkenése) tekintettel a gazdaságok eltérő függőségét a termelői gyakorlatokhoz szükséges külső termékek (energia, takarmány stb.) fenntarthatóságától; az EU higiéniai standardjainak jelentőségét a helyi vagy távmarketinggel és a termékek megengedett tárolási idejével kapcsolatban; valamint az élelmiszer-biztonságon túl az élelmiszer-minőségre vonatkozó különböző kritériumokat.
Furthermore, the communication has not taken into account price relevant relations between farm sizes and farm gate prices; differences in dependence of farms on external inputs (energy, feed, etc) sustainability of farming practices in view of the new challenges like climate, change, biodiversity loss as mentioned in the CAP health check and the EU economic strategy 2020; the relevance of EU-hygiene standards in relation to local or distance marketing and shelf life of products; and the different criteria for food quality beyond food security.
Az élelmiszerláncok működésére vonatkozó helyesbítéseknek ki kell terjedniük a higiéniai szabályok differenciálására és felülvizsgálatára; a tanúsítási és ellenőrzési rendszerek decentralizálására és egyszerűsítésére; azon közvetlen termelői-fogyasztói kapcsolatok és rövid élelmiszer-ellátási láncok előmozdítására, amelyek fenntarthatósági előnyeit közösségi kísérleti projektek alátámasztották; valamint a termelők és a fogyasztók bevonására a minőségi és tisztességes kereskedelmi kritériumok kidolgozásába.
Improvements of the functioning of food chains should include a differentiation and revision of hygiene rules; decentralizing and simplifying certification and control systems; promotion of direct producer-consumer-relations and short food supply chains, whose sustainability benefits have been documented by EC research projects; and involvement of producers and consumers in the elaboration of quality and fair trade criteria;
Önellátás, nyilvános élelmiszerláncok, vendéglátás és élelmiszer-hulladék
Self supply, public food chains, catering and food waste
A közlemény által figyelmen kívül hagyott szempontok:
The communication does not take into account the following practices:
- olyan élelmiszerláncok, amelyek nem vagy csak részben integrálódtak a piacgazdaságba, pl. az egészében vagy részben saját ellátásra történő termelés, amely sok tagállamban még mindig az élelmiszer-ellátás fontos részét adja, különösen a zöldség- és gyümölcságazatban;
- food chains which are not or only partially integrated into the market economy, e.g. -subsistence or semi-subsistence production, which still provides an important part of food supply in many member states, especially in the fruit and vegetable sector;
- a közétkeztetési ellátás és a magánszférában működő vendéglátás (például az étkezdék és az éttermek), amelyek saját, konkrét igényekkel, árstruktúrával és versenyszabályokkal rendelkeznek;
- public and private catering (including canteens and restaurants), which have their own specific demands, price structures and rules of competition;
- az élelmiszer-beszerzési gyakorlatokra [catering services] vonatkozó környezeti fenntarthatósági kritériumok mint az élelmiszer-minőség és a helyi gazdasági fejlődés előmozdításának, egyúttal az „élelmiszer-kilométerek” és az agrokémiai függőség csökkentésének eszközei;
- environmental sustainability criteria for food procurement practices (catering services) as a means to enhance food quality and local economic development, while also reducing ‘food miles’ and agrichemical dependence;
- rendkívül magas élelmiszer-veszteség az élelmiszerlánc mentén, ami a legtöbb tagállamban a megtermelt és forgalomba hozott élelmiszer akár 30%-át is eléri;
- extremely high losses of food throughout the food chain, which in most member states comprise up to 30% of produced and marketed food.
- az európai élelmiszersegély-program jelentősége az élelmiszer-ellátási láncban, amely 43 millió, szegénységben élő személyt élelmez Európában, és amelyet felül kell vizsgálni a helyi gazdálkodók és az élelmiszerek fogyasztói jobb összekapcsolása szempontjából;
- the importance of the European Food Aid Program on the food supply chain which feeds 43 million poor people in Europe and which needs to be revised in terms of better linking of local producers and consumers of food.
Végezetül, az előadó megfelelő intézkedések meghozatalát ajánlja az élelmiszerárukkal kapcsolatos spekuláció ellen.
Finally, your rapporteur calls for adequate measures against speculation on food commodities .
Méltányos bevételeket a gazdálkodóknak: hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc
on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
8. kéri a piaci visszaélések – mint például a veszteséges értékesítések vagy a jutalékok – számbavételét, és kifejezett tiltásukat az Európai Unió részéről; kéri továbbá nyilvános lista létrehozását a szabályokat nem betartó vállalkozásokról, és szankciók meghozatalát ellenük;
Calls for a list to be drawn up of abusive market practices, such as loss leader pricing and sales commissions, and for such practices to be explicitly prohibited by the EU; demands that companies failing to comply be 'named and shamed' and that penalties be instituted;
15. emlékeztet, hogy a gazdálkodók bevételeinek stabilitása meghatározza lehetőségeiket az éghajlatváltozást mérséklő, megújuló energiákat felhasználó környezetbarát technológiákba történő befektetések terén, ugyanakkor teljesíteniük kell bizonyos környezetvédelmi követelményeket, melyeket a 2013 utáni közös agrárpolitika csak tovább fog szigorítani;
Recalls that the stability of a farmers' income determines their capacity to invest in green technologies, climate mitigation and renewable energy sources, and environmental protection measures for sustainable agriculture, and in addition that farmers are required to meet high environmental standards, and that moreover these requirements will be further strengthened in the post-2013 Common Agricultural Policy;
Áder János, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Oreste Rossi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Oreste Rossi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
a gazdálkodók méltányos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről
on fair revenues for farmers: a better functioning food supply chain in Europe
A vélemény előadója: Ashley Fox
Rapporteur: Ashley Fox
A Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság felhívja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalásra irányuló indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. megjegyzi, hogy a fogyasztói piacok eredménytáblájának második kiadása szerint a fogyasztók elégedettek az élelmiszerüzletek szolgáltatásaival, azonban nem elégedettek az élelmiszerárak összevethetőségével; örömmel üdvözli a Bizottság által kiadott európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz első változatát és a tagállamok által annak érdekében tett hasonló kezdeményezéseket, hogy a költségek, a folyamatok, a hozzáadott érték, a volumenek, az árak és a haszonkulcsok a versenyjoggal és az üzleti titoktartás szabályaival összhangban történő elemzése révén az élelmiszer-ellátási láncon belüli jövedelmek méltányosságát és a fogyasztói árak átláthatóságát biztosítsa;
Notes that the second Consumer Markets Scoreboard shows satisfaction amongst consumers with the services offered by food retailers, but reveals a lack of satisfaction on the comparability of food prices; also notes with satisfaction the first edition of the European Food Prices Monitoring tool published by the Commission as well as similar initiatives taken by Member States to permit fair revenues along the supply chain with an analysis of costs, processes, added value, volumes, prices and margins across all sections of the food supply chain, in line with competition law and commercial confidentiality in order to provide price transparency for consumers;
19. kéri a Bizottságot, hogy az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő állami beszerzők számára tegye egyértelművé az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
Calls on the Commission to clarify, for public purchasers in the food supply chain, the application of the environmental and social criteria of Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts
az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról
on completing the internal market for e-commerce
Előadó: Pablo Arias Echeverría
Rapporteur: Pablo Arias Echeverría
VÉLEMÉNY az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről ............28
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............25
VÉLEMÉNY a Jogi Bizottság részéről .....................................................................35
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................32
A BIZOTTSÁGI ZÁRÓSZAVAZÁS EREDMÉNYE................................................................40
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................36
– tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként,
– having regard to the ECJ judgments on Google (Joined Cases C-236/08 to C-238/08, judgment of 23 March 2010) and BergSpechte (Case C‑278/08, judgment of 25 March 2010) that define the notion of the 'normally informed and reasonably attentive internet user' as the standard internet consumer,
– tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 9 March 2010 on consumer protection,
E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0046 . ,
Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0046 .
– tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled 'Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– tekintettel „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2019. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( SEC(2009)1666 ),
– having regard to the Commission staff working document of 3 December 2009 entitled 'Guidance on the implementation/application of Directive 2005/29/EC on unfair commercial practices' ( SEC(2009)1666 ),
– tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményre ( COM(2009)0557 ),
– having regard to the Commission communication of 22 October 2009 on cross-border business to consumer e-commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
– tekintettel a „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra,
– having regard to the 'Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU', a study conducted on behalf of the European Commission, DG SANCO, by YouGovPsychonomics and published on 20 October 2009,
– tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre ( COM(2009)0330 ),
– having regard to the Commission communication of 2 July 2009 on the enforcement of the consumer acquis ( COM(2009)0330 ),
– tekintettel a Bizottság 2009. július 2-i, a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló jelentésére ( COM(2009)0336 ),
– having regard to the Commission report of 2 July 2009 on the application of Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection cooperation) ( COM(2009)0336 ),
– tekintettel a „Jelentés a határokon átnyúló uniós e-kereskedelemről” című, 2009. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( SEC(2009)0283 ),
– having regard to the Commission staff working document of 5 March 2009 entitled 'Report on cross-border e-commerce in the EU' SEC(2009)0283 ,
– tekintettel a nemzetközi kereskedelemről és az internetről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 5 February 2009 on international trade and the internet,
HL C 67.
OJ C 67E, 18.3.2010, p.