natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0203 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0203 . ,
– tekintettel a 2007. március 8–9-i Európai Tanács következtetéseire
– having regard to the conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007
– tekintettel a Bizottság által a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – Az előttünk álló út 2020-ig és azon túl” című közleményre ( COM(2007)0002 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on "Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond" ( COM(2007)0002 ),
– tekintettel a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a repülési tevékenységnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerébe történő bevételére vonatkozó módosítására irányuló bizottsági javaslatra ( COM(2006)0818 ),
– having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ( COM(2006)0818 ),
– tekintettel a Sir Nicholas Stern által 2006. október 30-án benyújtott, „Az éghajlatváltozás gazdaságtanáról” szóló jelentésre,
– having regard to the "Review on the Economics of Climate Change" by Sir Nicholas Stern, presented on 30 October 2006,
- tekintettel az OECD „Bioüzemanyagok: több a kár, mint haszon” című, 2007. szeptember 11–12-i jelentésére (SG/SD/RT(2007)3),
- having regard to the OECD Report on "Biofuels: is the cure worse than the disease", of 11 and 12 September 2007 (SG/SD/RT(2007)3),
Munkacsoportja társelnökének, Bert Metznek és a Parlament által kinevezett szakértőknek a 2007. június 27-i meghallgatás során megtartott előadására,
– having regard to the presentations by the co-chair of IPCC Working group III, Bert Metz, and the experts appointed by Parliament, during the hearing of 27 June 2007,
– tekintettel a Bizottság éves jelentése az Európai Parlamentnek harmadik országok Közösséggel szembeni dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységéről szóló, 2006. október 25-i állásfoglalására (2004)
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004)
HL C 313.
OJ C 313E, 20.12.2006, p.
– tekintettel a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokról és beruházási kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira, és különösen az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló, 2005. október 13-i
– having regard to its resolutions on bilateral trade and investment relations, notably those of 13 October 2005 on prospects for trade relations between the EU and China
HL C 233 E, 2006.9.28., 103. o. , valamint az EU Indiával fennálló gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására
OJ C 233 E, 28.9.2006, p.103. and of 28 September 2006 on the EU's economic and trade relations with India
– tekintettel a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló, 2006. július 4-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation
HL C 303.
OJ C 303 E, 13.12.2006, p.
– tekintettel a globális éghajlatváltozás legyőzéséről szóló 2005. november 16-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on "Winning the Battle Against Global Climate Change"
– tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére ( A6‑0409/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0409/2007 ),
A. mivel az éghajlatváltozás gazdasági és ökológiai hatásai zavaró méreteket öltenek, és az e téren már politikai vezető szerepet betöltő EU-nak meg kell kettőznie erőfeszítéseit,
A. whereas the economic and ecological impact of climate change is assuming disturbing proportions and the EU, which has already taken on a political leadership role in this area, should redouble its efforts,
B. mivel a becslések szerint a globális kibocsátások legkorábban 2015-re történő – a fejlett országokban 2020-ra történő 25–40%-os – csökkentése nem biztosítja annak a célkitűzésnek a megvalósítását, hogy a hőmérséklet-növekedés 2°C-nál nagyobb mértékben ne haladja meg az iparosodás előtti szintet,
B. whereas it is estimated that a reduction in global emissions by as early as 2015, with a 25% to 40% reduction by 2020 in developed countries, would not ensure that the objective of limiting temperature increases to 2°C above pre-industrial levels would be attained,
C. mivel a globális felmelegedés 2°C-ra történő korlátozása csökkenti, de nem küszöböli ki a mezőgazdaságot, a veszélyes időjárást, a migrációt és a biológiai sokféleséget érintő drámai következményeket,
C. whereas limiting global warming to 2˚C would reduce, but not eliminate, dramatic consequences for agriculture, weather hazards, migration and biodiversity,
D. mivel az elmúlt évtizedekben a világkereskedelem a globális gazdasági teljesítmény mértékének több mint kétszeresével növekedett,
D. whereas global trade has increased at more than twice the rate of global economic output in recent decades,
E. E. mivel a tengeri szállítás volumene 40-szerese a légi szállításénak (tonna/km-ben), és mégis csak kétszeres az általa üvegházhatást okozó gázokkal történő szennyezés, míg a teherautók tonna/km-enként négyszer annyi üvegházhatást okozó gázt bocsátanak ki, mint a vonatok,
E. whereas the volume of sea transport is 40 times that of air transport (in tonnes/km) and yet produces only twice its greenhouse gas (GHG) contamination, whilst lorries produce 4 times more GHG emissions than trains per tonne/km,
F. mivel a világkereskedelem számára lényeges a szállítóeszközök megválasztásának szabadsága,
F. whereas freedom of choice as regards the means of transport used is essential to worldwide trade,
G. mivel sürgősen fejleszteni kell az éghajlatváltozást és annak gazdasági hatását csökkentő termelési, fogyasztási és kereskedelmi mintákat, és maximalizálni a teljes jólétet,
G. whereas there is an urgent need to develop production, consumption and trade patterns that mitigate climate change and its economic impact and maximise total welfare,
H. mivel az energiahatékonyságnak, a fenntartható közlekedésirányításnak és a gyártók közötti, valamint a gyártóktól a fogyasztókig tartó rövidebb távolságoknak szerepelniük kell az EU valamennyi olyan kereskedelmi politikájában, amely következményekkel jár az éghajlatváltozás kérdésére,
H. whereas energy efficiency, sustainable traffic management and shorter distances between producers and from producers to consumers are elements which must be included in any EU trade policy that has a bearing on the issue of climate change,
I. mivel a fenntartható fejlődés előmozdításának – ideértve az annak biztosítására való törekvésen keresztül történő előmozdítását is, hogy felgyorsuljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés – továbbra is az EU kereskedelempolitikája fő céljának kell lennie,
I. whereas promoting sustainable development should continue to be the main objective of EU trade policy, including through seeking to ensure that this accelerates the transition to a low carbon economy,
J. mivel a fogyasztóknak a lehető legjobb tájékoztatást kell kapniuk az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a vásárlásaikra gyakorolt hatásairól,
J. whereas consumers should receive the best possible information about the GHG emission effects of their purchases,
K. mivel az áraknak magukban kell foglalniuk a globális közjavak, mint például a tartós éghajlat költségét,
K. whereas prices must internalise the cost of global commons such as a stable climate,
L. mivel az ENSZ 2007 decemberében Balin tartott éghajlatváltozási konferenciájának (COP 13) el kellene indítania egy Kiotó utánra (2013. január 1-jével kezdődő időszakra) vonatkozó átfogó és minden részletre kiterjedő – az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó kötelező célokat is magában foglaló – megállapodásra irányuló tárgyalásokat,
L. whereas the UN Climate Change Conference (COP 13) in Bali in December 2007 should launch negotiations to establish a global and comprehensive post-Kyoto agreement (covering the period from 1 January 2013), including binding GHG emission targets,
M. M. mivel a hosszú távú célkitűzésnek kellene biztosítania 2050-ig az egy főre eső üvegházhatást okozó gázkibocsátások egyenlő mennyiségének nemzetközi konvergenciáját,
M. whereas the long-term objective should be to ensure the international convergence of equal per capita GHG emissions by 2050,
N. mivel azok az országok, amelyek megerősítették a Kiotói Jegyzőkönyvet, nem károsították a versenyképességüket (a cementágazat jelentős kivételével), és vezető pozíciókat szereztek maguknak abban a világban, amelyben szabályozni lehet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását,
N. whereas the countries that have ratified the Kyoto Protocol have not damaged their competitiveness (with the notable exception of the cement sector) and have positioned themselves as leaders in a world where GHG emissions may be regulated,
O. O. mivel ez nem folytatódhat a Kiotó utáni időszakban, ha egyes országok – különösen többek között az USA, Ausztrália, Kína és India – nem vállalják a +2°C-célkitűzést, torzítva ezáltal a versenyt azon vállalkozások javára, amelyek szabályozatlan lokalizációt végeznek, és a termeléstől a szállításig növelik az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását,
O. whereas this may not continue in the post-Kyoto period if some countries, in particular the USA, Australia, China and India, amongst others, are not involved in the '+2°C' objective , thus distorting competition in favour of firms moving to unregulated locations and increasing GHG emissions from production and transport,
P. mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó fellépésnek széles fronton kell zajlania, és annak sikerességéhez a világ valamennyi főbb szereplőjének – fejlettségüktől függően – az e célkitűzésekkel összeegyeztethető kereskedelempolitikai pozíciók irányába való konvergenciája szükséges,
P. whereas action to combat climate change should be taken across a broad front and, if it is to succeed, requires the convergence of all the main players in the world, depending on their respective levels of development, towards trade policy positions compatible with that objective,
Az egyetértésről a cselekvésig
From consensus to action
9. emlékeztet arra, hogy a kereskedelem útjában álló kormányzati akadályok lebontása, és a klímaváltozás elleni cselekvés csak a lehető legszélesebb nemzetközi összefogással valósítható meg, amely a mindkét területen vezető szerepet játszó Európai Uniónak is elemi érdeke, különösen Európa versenyképességének megőrzése szempontjából;
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be achieved through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the EU, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
A többoldalúság felé az éghajlatváltozás ellen
Towards multilateralism against climate change
17. sürgeti az EU-t, hogy tekintettel a lisszaboni célok teljesítésére, az egész világon mindenütt mozdítsa elő az „éghajlatbarát ipart”, különösen mivel a technológia fejlődő országok számára történő átadásának jelentős eszköze a kereskedelem; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a „zöld kereskedelem” előtt álló akadályokat, például megszüntetve a „zöld termékek” után kivetett vámokat a WTO szintjén, felülvizsgálva a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó szabályokat, megkönnyítve egyúttal a „zöld technológiák” piacra jutását, figyelembe véve az éghajlati szempontot a kivitel során nyújtott hitelbiztosítékok megadása során, valamint felszámolva a piactorzító hatású ösztönző intézkedéseket, például a fosszilis üzemanyagok támogatását;
Urges the EU, with a view to achieving the Lisbon objectives, to develop and promote 'climate-friendly industry' at a global level particularly as trade is an important tool for the transfer of technology to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to "green trade" by, for example, removing tariffs on "green goods" at the WTO level, reshaping the rules on intellectual property rights (IPR), facilitating the market entry of green technology by allowing climate concerns to guide export credit guarantees, as well as by removing perverse incentives and distortions of the market, such as fossil fuel subsidies;
19. elismeri, hogy az EU történelmi felelősséget visel az üvegházhatású gázok kibocsátásáért, és belátja, hogy lényeges változtatásokra van szükség az Unió kereskedelempolitikájában, amelyek bátorítják a helyi termelést mint a szállítási szükségleteket csökkentő eszközt; hangsúlyozza, hogy erőteljesebb technológiai együttműködésre van szükség a fejlődő és a feltörekvő országokkal, különösen Kínával, Brazíliával és Indiával, annak lehetővé tétele érdekében, hogy a környezetvédelmi szempontokat fokozatosan beépítsék politikáikba; sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a meglévő technológiaátadási mechanizmusok, mint például a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) elégtelenek, és ezért erőteljesebb társfinanszírozásra és kapacitásépítő intézkedésekre szólít fel;
Recognises that the EU bears a historical responsibility for greenhouse gas emissions and realises that substantial changes to its trade policy are required to encourage local production as a means of reducing the need for transport; stresses the need for more intensive technological cooperation with developing and emerging countries, particularly China, Brazil and India, in order to enable them to mainstream environmental protection in their policies; regrets, however, that existing technology-transfer mechanisms like the Clean Development Mechanism (CDM) are insufficient and therefore calls for increased co-financing and capacity building measures;
24. támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy az erős éghajlati tényezőkkel együtt minden kereskedelmi megállapodásban hozzanak létre egy fenntartható fejlődési fórumot, amely nyitva állna a megválasztott képviselők, a civil társadalom (különösen a környezetvédelmi területen működő nem kormányzati szervezetek) és egyéb kulcsfontosságú érdekelt felek részvétele előtt és felhív arra, hogy ezt biztosítsák a jelenlegi tárgyalások során;
Supports the Commission’s proposal to establish in each trade agreement a Sustainable Development Forum, with a strong climate component, which would be open to participation by elected representatives and by civil society (particularly NGOs operating in the environmental field) and other key stakeholders and calls for this to be ensured during ongoing negotiations;
27. elismeri, hogy a kereskedelem túl gyakran vezet az ökológiai rendszerek, különösen az erdők túlzott kihasználásához a fejlődő országokban; nyomatékosan felszólítja a fejlett ipari országokat arra, hogy vállaljanak felelősséget az erdőknek a nemzetközi kereskedelem által okozott széleskörű kiirtása miatt; hangsúlyozza az erdők pusztulásának súlyos éghajlati következményeit, és ebből fakadóan azt, hogy az erdők érintetlenül hagyásának hosszú távon hatalmas gazdasági értéke van; komoly uniós erőfeszítésekre szólít fel az „erdőpusztulás megelőzésének” jutalmazására szolgáló mechanizmusok létrehozása érdekében, a természeti erőforrások felelősségteljes kereskedelmének előmozdítását célzó egyéb hathatós politikai intézkedésekkel párhuzamosan;
Recognises that trade too often leads to overexploitation of eco-systems, particularly forests, in developing countries; urges industrialised countries to take responsibility for the widespread deforestation caused by international trade; emphasises the significant climate impact of deforestation and therefore the long-term economic value and importance of preserving forests intact; calls for serious EU efforts to establish reward mechanisms for “avoided deforestation” in the international climate negotiations, along with other strong policy measures to promote responsible trade in natural resources;
31. javasolja a WTO támogatásokról szóló megállapodásának módosítását annak érdekében, hogy újból bevezetésre kerüljön az egyes környezetvédelmi támogatások esetére az intézkedés mellőzésének lehetőségét előíró rendelkezés;
31. suggests amending the WTO subsidies agreement in order to reintroduce a clause providing for the non-action ability of certain environmental subsidies;
Az EU többet tud tenni a CO 2 -szivárgás elkerülése érdekében
The EU can do more to avoid CO 2 leakage
40. sürgeti az áruszállítási szolgáltatások támogatásának a különböző szállítási módok környezetre gyakorolt hatása alapján történő kiszámítását, illetve az éghajlatvédelmet elősegítő piackonform kereskedelmi eszközök (címkézés, szabványok) alkalmazhatóságának vizsgálatát;
Urges that aid granted to the transport sector be calculated taking into account the environmental impact of the different modes of transport, and that consideration be given to using market-compatible trade instruments (such as labelling and standards) which promote climate protection;
49. hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kereskedelmi védintézkedések reformja során azoknak figyelembe kell venniük a környezeti tényezők megvalósíthatóságának bevezetését annak érdekében, hogy elkerüljék az azon harmadik országokból származó termékek környezeti dömpingjét, amelyek nem erősítik meg a Kiotói utáni jegyzőkönyvet;
Stresses at the same time that when trade defence instruments are reformed they should take account of the feasibility of introducing environmental factors in order to avoid the environmental dumping of products originating from countries that do not ratify the post-Kyoto protocol;
Az Éghajlat-változási Kormányközi Testület 3. munkacsoportjának 4. jelentése (2007) kíméletlenül szembesítette a nemzetközi közösséget a kötelezettségeivel.
The fourth IPCC Working Group III report (2007), confronted the international community with its responsibilities.
Az éghajlatváltozás+2 és +2,4°C közé történő mérséklésére vonatkozó forgatókönyvek azzal járnak, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátása 2015-től elkezd csökkenni, és 2020 felé a fejlett országok összességében 25%-40%-ra, 2050-ben pedig 80%-ra csökken.
The scenarios limiting global warming to between +2 and +2.4°C rely on the planet’s greenhouse gas (GHG) emissions starting to decrease from 2015, dropping by around 25% to 40% by 2020 in all developed countries (Annex B of the Kyoto Protocol) and by 80% by 2050.
Ha az első határidőket nem tartják be, a felmelegedés elkerülhetetlenül meg fogja haladni a 3°C-ot, aminek a költségét a Stern-jelentés 5 ezer milliárd euróban állapítja meg.
If these first deadlines are not met, global warming will inevitably rise above 3°C, costing five thousand billion euros according to the Stern review.
E költségek egy világháború költségeinek felelnek meg.
These costs are in the same league as those of a world war.
Összehasonlításképpen, a meghozandó intézkedések költsége nevetséges.
By comparison, the cost of taking action is negligible.
Még mindig a Stern-jelentés szerint, az éghajlat-romlás +2°C-on való tartására vonatkozó stratégia költsége egy globális terméknek a mostantól 2050-ig évenként 2,5%-os növekedésre szánt 1%-ának a teljes csökkenését jelentené, vagyis legalább féléves késést a globális fogyasztás szintjén.
Again according to the Stern report, the cost of a strategy to limit climate change to +2°C would represent a total reduction of 1% of global product, which is set to increase by 2.5% per annum from now until 2050, or a delay of less than one half-year in global consumption level.
A meghozandó intézkedések zöme ugyanis befektetés és szolgáltatás, amelyek növelik a foglalkoztatottságot, és egyéb pozitív hatásaik is vannak (a zajszint csökkenése, a közúti balesetek számának csökkenése…) a pazarló gazdaságokban, amelyek növelik a háztartások vásárlóerejét, a „Pigou-féle” környezetvédelmi adók terén, amelyek más adók helyébe lépnek, vagy más kormányzati politikákat tesznek lehetővé, mint például az AIDS elleni küzdelem.
The majority of measures to be taken consist in investments and services which will increase employment and have other positive effects (decreasing noise levels, drop in road accidents etc.), in reducing waste, thus increasing households’ purchasing power, on Pigovian ecotaxes to replace other taxes or facilitate other public policies, such as the fight against AIDS.
Az Unió valamennyi politikájának, amely biztosítja a globális vezető szerepet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, e rendkívül közeli célkitűzéshez kell tehát illeszkednie.
All the policies of the European Union, which is providing global leadership in the fight against climate change, should therefore be geared to this objective which is very close in time.
Egyetértés hiányában, Európa úgy határozott, hogy előrelép a Bizottság által javasolt szerényebb célkitűzésekkel (20%-nál kevesebb 2020-ban).
In the absence of consensus, Europe is determined to lead the way with the more modest proposals made by the Commission (20% reduction by 2020).
Ebben az esetben azonban kockáztathatja azokat a kétoldalú megállapodásokat, amelyekről jelenleg tárgyal annak érdekében, hogy a világ legnagyobb részét bevonják ebbe a közös küzdelembe.
But in this case it could use the bilateral agreements which it is currently negotiating to involve as much of the world as possible in this joint fight.
Ha valamennyi ország elfogadja a kötelezettségvállalást, biztosan jelentős versenyelőny lesz az Európa által elérendő technológiai előretörés.
If every country agrees to cooperate, the technological advances that Europe will have made will certainly be a competitive advantage.
Nem kizárt azonban, hogy 2012 után néhány nagy kibocsátónak számító ország nem vállal több kötelezettséget az emberiség közös erőfeszítésében.
Still, it cannot be discounted that after 2012 some high-emitting countries may continue to avoid committing themselves to our joint efforts.
Európának ekkor pontos intézkedéseket kell majd hoznia annak elkerülése érdekében, hogy a vállalkozások engedjenek annak a kísértésnek, hogy ezen országok felé delokalizálják a termelésüket, és hogy megvédje magát azoktól az országoktól, amelyek torzítják a versenyt, és ezáltal közvetett támogatást nyújtanak az iparuknak.
Europe will then have to take specific measures to avoid a situation where businesses give in to the temptation to relocate their production centres to such countries and to protect itself from those countries that create unfair competition by granting an implicit subsidy to their own industries in this way.
I A nemzetközi kereskedelem és az üvegházhatás.
I. International trade and the greenhouse effect
Két évtizede a nemzetközi kereskedelem két-két és félszer gyorsabban növekszik, mint a világtermék.
For two decades, international trade has been growing at a rate of two to two and a half times the rate of global production.
Ez az aránytalanság megfelel a nemzetközi munkamegosztásra törekvésnek, amely optimalizálja a munkaerő költségeit és az adóköltségeket, egy olyan környezetben, ahol a szállítási költségek nem tartalmazzák korrektül az üvegházhatást okozó gázkibocsátásaikat.
This imbalance is a result of the search for an international division of labour that optimises salary and tax costs in a context where GHG emissions are not properly internalised into transport costs.