natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített, a fejlesztés és a humanitárius ügyek terén az ENSZ-szel való hatékony partnerség építéséről szóló közleménnyel kapcsolatos 2002. május 16-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 16 May 2002 on the Commission Communication to the Council and the European Parliament entitled 'Building an effective partnership with the United Nations in the fields of Development and Humanitarian Affairs'
– tekintettel a 2000. évi humanitárius segítségnyújtásról szóló éves bizottsági jelentéssel kapcsolatos 2003. január 14-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 14 January 2003 on the Commission's Annual Report on humanitarian aid 2000
– tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített, a közösségi humanitárius tevékenységek értékeléséről és jövőjéről szóló közleménnyel kapcsolatos 2000. szeptember 5-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 5 September 2000 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: assessment and future of Community humanitarian activities (Article 20 of Regulation (EC) No 1257/96)
– tekintettel a közösségi polgári védelmi mechanizmus kialakításáról (átdolgozás) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal kapcsolatos 2006. október 24-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 24 October 2006 on the proposal for a Council decision establishing a Community civil protection mechanism (recast)
Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0434 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0434 . ,
– tekintettel az Egyesült Nemzetek reformjáról szóló, 2005. június 9-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 9 June 2005 on the reform of the United Nations
HL C 124., 2006.5.25., 549. o. ,
OJ C 124, 25.5.2006, p.549. ,
– tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére ( A6‑0372/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0372/2007 ),
a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus
The European Consensus on Humanitarian Aid
4. tudomásul veszi a humanitárius válsághelyzetekben érintett különböző szereplők növekvő számát, és úgy véli, hogy a konszenzusnak útmutatást és választ kellene adnia az új kockázatok, valamint a végrehajtási és a koordinációs kihívások tekintetében, miközben megerősíti az EU elkötelezettségét a humanitárius alapelvek és a nemzetközi humanitárius jog tekintetében; emlékeztet arra, hogy az EU a legnagyobb humanitárius segítségnyújtó a világon; és továbbá úgy véli, hogy a 2007. június 21–22-i Európai Tanács következtetései – amelyek alapján a humanitárius segítségnyújtást saját jogon EU szakpolitikai területként ismerik el – e ténynek üdvözlésre méltó elismerését jelentik;
Takes note of the increasing number of different actors involved in humanitarian crisis situations, and believes that the Consensus should provide guidance on and answers to the new risks and implementation and coordination challenges, while reaffirming the EU's commitment to humanitarian principles and IHL; recalls that the EU is the largest humanitarian aid donor in the world; and further believes that the conclusions of the European Council of 21-22 June 2007, following which humanitarian aid will be recognised as an EU policy area in its own right in the future Reform Treaty, are a welcome recognition of that fact;
I. Rész: Az EU Humanitárius Segítségnyújtással Kapcsolatos Jövőképe
PART I: The EU Vision of Humanitarian Aid
a) Közös célkitűzések
a) Common objectives
8. hangsúlyozza, hogy az EU humanitárius tevékenységét a humanitárius segélyezés elvei és helyes gyakorlata által meghatározott humanitárius elveknek kell irányítania :
Stresses that the EU's humanitarian action should be guided by the humanitarian principles enshrined by the Principles and Good Practice for Humanitarian Donorship (GHD):
‑ az emberiesség elve, azaz elsőbbséget biztosítani az emberéletek megmentésének és bárminemű szenvedés enyhítésének,
- the principle of humanity, meaning the centrality of saving human lives and alleviating suffering wherever it is found;
‑ a pártatlanság elve, azaz kizárólag a szükségletek arányában olyan intézkedések kidolgozása, amelyek az érintett emberek körében mentesek a diszkriminációtól,
- the principle of impartiality, meaning the implementation of actions solely on the basis of need, without discrimination between or within affected populations;
‑ a semlegesség elve, azaz a humanitárius tevékenység során ne részesítsék előnyben egy fegyveres konfliktus vagy más jellegű nézeteltérés egyetlen felét sem,
- the principle of neutrality, meaning that humanitarian action must not favour any side in an armed conflict or other dispute where such action is carried out;
‑ a függetlenség elve, azaz a humanitárius célkitűzések autonómiája a bárki által meghatározott politikai, gazdasági, katonai vagy más célkitűzésekkel szemben abban a zónában, ahol a humanitárius tevékenység zajlik,
- the principle of independence, meaning the autonomy of humanitarian objectives from the political, economic, military or other objectives that any actor may hold with regard to areas where humanitarian action is being implemented;
Ezenkívül a humanitárius tevékenység megvalósulásának két prioritást kell megcéloznia :
In addition to which, humanitarian action should be implemented in accordance with two priorities:
‑ az azonnaliságot, ami azt jelenti, hogy jobban kell koncentrálni a humanitárius segítség elosztása előtt álló mindennemű ésszerűtlen akadály elhárítására, és adott esetben a késedelmek kritizálására,
- immediacy, meaning a stronger emphasis on the elimination of all unreasonable delays in the supply of humanitarian aid and on questioning any delays when appropriate;
‑ a hatékonyságot, ami azt jelenti, hogy a demokratikus ellenőrzés érdekében lehetővé kell tenni az eredmények megállapítását;
- effectiveness, meaning that there is a clear measurability of output against which democratic accountability can be properly directed;
úgy véli, hogy figyelembe véve az EU-nak politikai súlyából és fő nemzetközi adományozó szerepéből adódó befolyását, fáradhatatlanul elő kell mozdítania ezeket az elveket, hogy garantálja egyrészt a krízis által sújtott népeséghez való eljutást, másrészt a humanitárius tér tiszteletben tartását;
considers that, in view of its political weight and influence as the largest international donor, the EU should consistently promote these principles in order to ensure access to the crisis-affected populations and respect for humanitarian space;
II. rész: Az alapelvek a gyakorlatban: Az EU humanitárius segítségnyújtásának közös kerete
PART II: Translating Principles into Practice: a common framework for EU Humanitarian Aid
a) EU-koordináció, koherencia és kiegészítő jelleg
a) EU coordination, coherence and complementarity
b) Megfelelő és hatékony segítségnyújtás
b) Providing adequate and effective aid
c) A partnerség sokszínűsége és minősége
c) Diversity and quality in partnership
d) Hatékonyság, minőség és elszámoltathatóság
d) Effectiveness, quality and accountability
25. úgy véli, hogy az EU-nak elő kell mozdítania az ügynökségek közötti állandó bizottság humanitárius tevékenységekre vonatkozó iránymutatásainak és elveinek, a belső hontalanná válásról szóló vezérelveknek, valamint a Nemzetközi Vöröskereszt, a Vörös Félhold Mozgalom és a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) számára a katasztrófahelyzetekre való reagálás esetére kidolgozott magatartási elvek (1994) és a Humanitárius Charta (SPHERE) alkalmazását;
Considers that the EU should promote the use of Inter-Agency Standing Committee guidelines and principles on humanitarian activities, the Guiding Principles on Internal Displacement, the 1994 Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and Non-Governmental Organizations (NGOs) in Disaster Relief and the Humanitarian Charter (SPHERE);
27. úgy véli, hogy az EU-nak egyértelműen definiálnia kell a humanitárius tevékenységekben részt vevő polgári védelmi és katonai szereplők szerepét és megbízatását, és tiszteletben kell tartania azokat, különösen a konfliktushelyzetekben, ahol a pártatlanság és a függetlenség elsődleges fontosságú a katasztrófa áldozatainak biztonságos elérése és a hatékony humanitárius segítségnyújtás érdekében;
Considers that the EU should clearly define and ensure respect for the roles and mandates of the civil protection and military actors in humanitarian operations, particularly in conflict situations where impartiality and independence are crucial to guarantee safe access to disaster victims and the efficient delivery of humanitarian aid;
29. úgy véli, hogy – a nemzetközi iránymutatásokkal összhangban – összetett vészhelyzetekben az állami tulajdonú polgári védelmi eszközök alkalmazása kivétel lehet, míg a katonai eszközök és lehetőségek humanitárius tevékenységek támogatására való bevetése csak „végszükség” esetén engedélyezhető, mindkét esetben kizárólag az ENSZ humanitárius szervezeteinek irányítása alatt és a konfliktusérzékenység elvével összhangban;
Considers that, in accordance with international guidelines, recourse to State-owned civil protection assets in complex emergencies should be the exception, while military assets and capabilities in support of humanitarian operations should be used only as a 'last resort', and, in both cases, always under the guidance of UN humanitarian organisations and according to the principle of conflict sensitivity;
f) A katasztrófakockázat csökkentésének és a katasztrófakészültségnek az előmozdítása
f) Promoting disaster risk reduction and disaster preparedness
31. megállapítja, hogy a jövőben az éghajlatváltozás miatt szélsőséges időjárási viszonyok és a kifogyóban lévő természeti erőforrások formájában megjelenő, óriási kihívásokkal kell szembenézni – mindez komoly következményekkel jár a biztonságra és a fejlődésre nézve, többek között a szegények kiszolgáltatottságának növekedése, a csökkenőben lévő természeti erőforrások miatt kialakuló erőszakos konfliktusok, valamint a nagymértékű migrációs folyamatok miatt; rámutat azokra a fenyegetésekre, amelyeket az éghajlatváltozás jelent a szegénység csökkentése és a millenniumi fejlesztési célkitűzések megvalósítása tekintetében, és felhív arra, hogy a szegénység csökkentésére irányuló stratégiákba (PRSP – a szegénység visszaszorításáról szóló stratégiai dokumentumok) építsenek be DRR-, illetve alkalmazkodási intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy a hatékonyság érdekében a kiszolgáltatottság okainak enyhítését célzó DRR-beavatkozásoknak jelentős mértékben igazodniuk kell az éghajlatváltozás megfékezésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló cselekvésekhez;
Notes the immense future challenge of climate change, in the form of extreme weather conditions and dwindling natural resources, with serious security and development implications, ranging from increased vulnerability of the poor, violent conflicts over diminishing natural resources, as well as large-scale migration flows; underlines the threats imposed by climate change to poverty reduction and the attainment of the MDGs and calls for the integration of DRR and adaptation measures into poverty reduction strategies (PRSPs or Poverty Reduction Strategy Papers); emphasises that in order to be effective, DRR interventions aimed at reducing the causes of vulnerability must have significant overlaps with climate change mitigation and adaptation;
g) Az egyéb segítségnyújtási eszközökkel való kapcsolat megerősítése
g) Reinforcing the link to other aid instruments
h) A humanitárius segítségnyújtás konszenzusának végrehajtása
h) Implementation of the Consensus on Humanitarian Aid
2007. június 13-án a Bizottság közzétette „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus felé” című közleményét.
On 13 June 2007 the Commission published a communication entitled 'Towards a European Consensus on Humanitarian Aid'.
Az ágazat főbb szereplőivel folytatott konzultáció eredményei alapján a közlemény alapelvek és értékek összességét fogalmazza meg, és javaslatokat tesz a közösségi humanitárius politika minőségének, koherenciájának és hatékonyságának javítására.
Drawing on the results of consultation with the main actors in this sector, the communication sets out a body of principles and values and puts forward proposals to improve the quality, coherence and effectiveness of European humanitarian policy.
A Bizottság felhívja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy a közleményben szereplő elemek alapján a Bizottsággal együtt fogadjanak el „a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzusra” vonatkozó nyilatkozatot.
The Commission invites the Council and the European Parliament to adopt with it a joint declaration on a 'European Consensus on Humanitarian Aid' based on the contents of the communication.
Ezen a ponton ez a kezdeményezés már elengedhetetlen, és vitára szólít az Európai Unió azon alapelveinek és stratégiáinak lényegéről, amelyek célja a legrászorultabbak részére történő segítségnyújtás.
This most opportune initiative is indispensable and calls for a thorough debate on the European Union's principles and strategies for distributing aid to those most in need.
A három intézmény közötti tárgyalási folyamat fontos alkalmat jelent az egyre bonyolultabb válsághelyzetekre történő reagálás módjára vonatkozó politikai konszenzus eléréséhez és annak meghatározásához, hogy Európa esetében mekkora lehet a humanitárius segítségnyújtás terjedelme.
The negotiation process between the three institutions offers an important opportunity to reach a political consensus on the way to react to increasingly complex crisis situations and to define the boundaries of humanitarian action for Europe.
Egy ilyen erőteljes közös nyilatkozat elfogadásával az Uniónak meg kell határoznia egy világosabb álláspontot, és egységes hangon kell beszélnie a nemzetközi szintéren a humanitárius segítségnyújtásról, utalva arra, hogy az EU nem csak egy legfelsőbb szintű nem kormányzati szervezet, hanem arra törekszik, hogy megelőzze az őt humanitárius segítségnyújtásra kényszerítő okokat, és hogy ezen esetekben segítséget nyújtson a legmegfelelőbb politikai megoldásokhoz.
By adopting a vigorous joint declaration, the Union will also be able to define a clearer position and to speak with a single voice on the international scene in the field of humanitarian aid, pointing out that the EU is not just a super-NGO but is concerned to address the causes which make humanitarian aid necessary and, where possible, to help find the most appropriate political solutions to them.
Az Európai Unió – az Európai Bizottságot és a tagállamokat egyesítve – az első számú humanitárius segítségnyújtó a világon.
The European Union - the European Commission and the Member States, collectively - is the leading humanitarian aid donor in the world.
A tagállamok és a Közösség közötti megosztott hatáskörről van szó.
Humanitarian action is a competence shared between the Member States and the Community.
2006-ban az Unió hozzájárulása e területen meghaladta a 2 milliárd eurót, ami a hivatalos nemzetközi humanitárius segítségnyújtás több mint 40%-át jelenti
In 2006 the EU contributed over €2 billion, which is over 40% of official international humanitarian assistance
Az ENSZ–OCHA pénzügyi nyomon követési rendszer szerint. .
As registered by the OCHA-United Nations financial tracking system. .
A becslések szerint az Unió humanitárius segítségnyújtásában 75 ország és 100 millió személy részesült.
According to estimates, in 2006 EU humanitarian aid reached 75 countries and 100 million people.
A Közösség a 60-as évek vége óta vesz részt humanitárius segítségnyújtási műveletekben.
The Community has engaged in humanitarian aid operations since the end of the 1960s.
A 80-as évek vége óta folytatott nagyszámú segélyezési műveletek a Közösség külső tevékenységének jelentős elemét alkotják.
The large number of such operations undertaken since the late 1980s makes it a vital element in the Community's external action.
Az Európai Parlament ösztönzésére 1992-ben létrehozott Humanitárius Segélyek Hivatala (ECHO) a közelmúltban főigazgatóság lett (ECHO Főigazgatóság), a székhelyén 200 tisztviselővel, és 100 külső helyszínen dolgozó szakértővel rendelkezik.
Established in 1992 at the instigation of the European Parliament, the European Community Humanitarian Aid department (ECHO) has recently become a Directorate-General (DG ECHO) and has 200 officials working at its main office and 100 field experts.
A közösségi humanitárius segítségnyújtás terjedelmét, célkitűzéseit és elosztási eljárásait az 1996-ban hatálybalépett 1257/96/EK tanácsi rendelet határozza meg.
The scope, objectives and distribution procedures for the Community's humanitarian aid are defined in Council Regulation (EC) No 1257/96, which came into force in 1996.
2000 és 2005 között az ECHO Főigazgatóság átlagos költségvetése 543 millió euróra emelkedett (ideértve a sürgősségi segélyezési tartalékot).
Between 2000 and 2005, DG ECHO's average budget was €543 million (including the emergency aid reserve).
A 2007–2013 közötti időszak tekintetében ez a költségvetés 2013-ban el fogja érni a 875 millió eurót, de ezen emelkedés nagy része az AIDCO Főigazgatóság által végzett élelmiszersegély humanitárius részének az ECHO Főigazgatóságra történő átruházásából származik.
For the period 2007-2013, this budget will increase to a total of €875 million in 2013, though a large part of this increase is due to the transfer of the humanitarian part of food aid from DG AIDCO to DG ECHO.
A humanitárius szükségletek minden évben túllépik az ECHO Főigazgatóság részére fenntartott költségvetést, és a Bizottságnak a tartalékalaphoz kell fordulnia.
Each year humanitarian needs exceed the budget set aside for ECHO and the Commission is obliged to call on reserve funds.
A humanitárius segítségnyújtás a jelenlegi EK- és EU-Szerződésekben nem szerepel teljesen önálló szakpolitikai területként.
Humanitarian aid is not a separate area of policy under the current EC and EU Treaties.
Ehelyett a közösségi humanitárius segítségnyújtás az EK-Szerződés 177–179. cikkein (Fejlesztési együttműködés) alapul.
The Community's humanitarian aid is based by default on Articles 177 to 178 of the EC Treaty (development cooperation).
A 2007. június 21–22-i Európai Tanács úgy döntött, hogy a kormányközi konferencia (KKK) által megtárgyalandó reformszerződés meg fogja őrizni e rendelkezéseket, és így létre kell hoznia az EU teljesen önálló humanitárius segítségnyújtási szakpolitikáját.
The European Council of 21 and 22 June 2007 decided that the amending treaty which must be negotiated by the IGC would retain these provisions and should therefore institute an EU humanitarian aid policy in its own right.
A humanitárius segítségnyújtás együttdöntési eljárás alá tartozik.
Humanitarian aid is subject to the codecision procedure.
A Parlament, amely egyébként a humanitárius segítségnyújtásért felelős állandó előadói tisztség létrehozását javasolta, figyelmesen követi e területek fejleményeit, és szüntelenül ragaszkodik ahhoz, hogy a humanitárius segítségnyújtás megfelelő finanszírozásban részesüljön.
Parliament, which has moreover decided to create a post of Permanent Rapporteur for Humanitarian Aid, closely follows developments in this area and constantly insists that adequate funding be made available.
A humanitárius segítségnyújtás összefüggéseinek fejlődése
The changing context of humanitarian aid
Az a környezet, amelyben a humanitárius segítségnyújtás megvalósul, jelentősen fejlődött az utóbbi 15 évben.
The environment in which humanitarian aid is distributed has changed considerably in the last 15 years.
Először is a Kelet–Nyugati konfliktus végét követően, a fegyveres konfliktusok jellege radikálisan megváltozott.
Firstly, after the end of the East-West conflict, the character of armed conflicts has radically changed.
A belső konfliktusok száma megnövekedett és ezzel a belföldi menekülteké is.
The number of internal wars has increased and with it the number of internally displaced people.
A nemzetközi humanitárius jog betartásának elmulasztása vagy akár puszta és egyszerű figyelmen kívül hagyása mára gyakori dolog.
Failure to respect, and even outright rejection of, international humanitarian law are now common.
Az áldozatoknak a humanitárius segélyekhez való hozzáférése gyakran korlátozott, és a humanitárius dolgozók egyre inkább az erőszak vagy a gyilkosság kockázatának vannak kitéve.
Victims' access to humanitarian aid is often limited and humanitarian workers are increasingly exposed to the risk of aggression or even assassination.
Általánosan fogalmazva a „humanitárius tér” veszélyben van.
Generally, the 'humanitarian space' is under threat.
Másodszor, bizonyára az éghajlatváltozás miatt a természeti katasztrófák gyakorisága és hatása megnövekedett.
Secondly, natural disasters have become more frequent and their impact more devastating, due in part no doubt to climate change.
Ez a helyzet felveti a katasztrófákra való felkészülésére fordított hitelek és beruházások szintjével kapcsolatos problémát.
This situation poses the problem of the level of funds and investments earmarked for disaster preparedness.
Meg kell erősíteni azokat a beavatkozásokat, amelyek az eseti segélyezésen túl a támogatás szempontjából a közösségek kapacitásának támogatását jelentik a katasztrófákra való felkészülés, a segítségnyújtás és az újjáépítés terén.
Operations which go beyond one-off relief and support local capacity-building by communities for disaster preparedness, relief and reconstruction must be strengthened.
Harmadrészt, részben a fent említett két fejlemény folytán, egyre nagyobb számban avatkoznak be a humanitárius segítségnyújtásba új szereplők.
Thirdly, new actors , in growing numbers, are now involved in humanitarian aid, partly as a result of the two factors just mentioned.
A szigorú értelemben vett humanitárius szereplőkön (ENSZ-ügynökségek, a Vöröskereszt szervei, nem kormányzati szervek) kívül, a polgári védelem és a katonai erők (azaz az állami szereplők) is megjelentek e területen.
Besides humanitarian actors in the strict sense (UN agencies, Red Cross bodies, NGOs), civil protection resources and military forces (i.e. state-owned actors) have appeared.
Amikor az állam felügyelete alatt katonai és polgári védelmi eszközök alkalmazására kerül sor, a humanitárius fellépések semlegessége és függetlensége megkérdőjeleződik.
When state-controlled military and civil defence assets are deployed, the neutrality and independence of humanitarian action can be called into question.
Ez a kockázatok növekedéséhez vezethet különösen a humanitárius dolgozók szempontjából, mivel úgy tekintik őket mint a konfliktus valamelyik szereplőjének szövetségeseit.
This can result in heightened risk for humanitarian workers, who may find themselves viewed as the allies of certain parties to the conflict.
2001-ben az Európai Unió létrehozott egy polgári védelmi mechanizmust és információ nyomonkövetési központot a Környezetvédelmi Főigazgatóságon belül, az EU-n belüli és kívüli segítségnyújtás érdekében.
The European Union put in place a civil protection mechanism in 2001 and a monitoring centre within DG Environment for interventions inside and outside the EU.
A 2006 májusában közzétett Barnier-jelentés egy európai polgári védelmi erő létrehozását javasolja.
The Barnier report, published in May 2006, proposes the creation of a European civil protection force.
A koordinációs, a hatékonysági és költség-szempontokokat az állami szereplők humanitárius műveletek végrehajtásába történő bevonása előtt figyelembe kell venni.
Coordination, effectiveness and cost are aspects which must be considered before state actors are brought in to implement humanitarian operations.
A magánadományozók egyre jobban hozzájárulnak a segélyezés finanszírozásához, és meg kellene határozni, hogy ezen új szereplőkkel milyen típusú komplementaritást kell létrehozni.
Private donors are contributing more and more to the funding of aid and the types of arrangements for working with these new actors must be defined.