natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ragaszkodik ahhoz, hogy az EKB elszámoltathatósági kötelezettsége magába foglalja a döntéshozatali folyamat magas fokú átláthatóságát; sürgeti az EKB-t, hogy vegye fontolóra összefoglaló jegyzőkönyveinek közzétételét;
Insists that the accountability obligation of the ECB implies a high degree of transparency in the decision-making process; urges the ECB to consider the possibility of publishing summary minutes;
Ismételten felhívást intéz a folyamatok nemcsak országok szerinti, de regionális és határokon átnyúló elemzésének éves közzétételére az Egyesült Államok központi bankja, a Federal Reserve „bézs könyvéhez” hasonlóan, ami lehetőséget nyújtana az EKB számára a termelékenységi tendenciákról szóló viták és az árakra és bérekre vonatkozó elvárások befolyásolására;
Repeats the call for an annual publication not only of a country-by-country but also of a regional and cross-border review of trends similar to the US Federal Reserve's "beige book", which would give the ECB the chance to influence discussion of productivity trends and price and wage expectations;
Dicséretes, hogy az EKB politikája az árstabilitás fenntartására összpontosít ahelyett, hogy egyes közgazdászok javaslatai alapján olyan politikába kezdett volna, mely akár eredményezett volna rövid távú csökkenést a munkanélküliségben akár nem, közép- és hosszútávon nyilvánvalóan növelte volna az inflációt és a munkanélküliséget;
Lauds the ESCB's policy to concentrate on maintaining price stability, rather than engage in policies, such as suggested by some economists, which may or may not result in short term decreases in unemployment, but which are known to increase both inflation and unemployment in the medium and long term;
Üdvözli az észt, a litván és a szlovén fizetőeszközök belépését az ERM II-be és támogatja az euró bevezetését mind a régi, mind az új tagállamokban; hangsúlyozza, hogy ehhez mind a sikeres részvétel az ERM II-ben, mind a konvergencia-kritériumoknak való megfelelés szükséges; úgy véli, hogy az új tagországoknak azonos elbánásban kell részesülniük az euró bevezetése és a konvergencia-kritériumoknak való megfelelés tekintetében;
Welcomes the entry of the Estonian, Lithuanian and Slovenian currencies into ERM II and supports the introduction of the euro by all the old and new Member States;stresses that both successful participation in ERM II and compliance with the convergence criteria are required; believes that this compliance should be understood as it has been in 1997 for the first participants; considers that all new Member States should receive equal treatment with regard to the introduction of the euro and the meeting of the convergence criteria;
Elismerését fejezi ki az EKB-nek a 2003-as éves jelentés formátuma és a honlapján történt változtatások miatt;
Commends the ECB for the new format of its 2003 Annual Report and the changes to its website;
Úgy véli, az EKB megfelelően kezelte költségvetését és támogatja a Számvevőszék 2002. évi ellenőrzését;
Considers that the ECB has appropriately managed its budget and supports the Court of Auditors 2002 audit;
Megerősíti az Európai Parlament azon nézetét, mely szerint az EKB-nek prudenciális felügyeletet kellene gyakorolnia az Európai Beruházási Bank tevékenysége felett;
Confirms the European Parliament's views that the ECB should exercise prudential supervision on the banking activities of the European Investment Bank;
Úgy véli, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a bankjegyek és érmék valamennyi címletét, különösen az 1 és 2 eurócentes érméket, illetve a 200 és 500 eurós bankjegyeket a GMU valamennyi tagországában elfogadják;
Believes that the Member States should ensure that all denominations of notes and coins, particularly 1 and 2 cent coins and 200 € and 500 € notes, are accepted in all EMU countries;
Rosszallását fejezi ki a határokon átnyúló euró-átutalások magas költsége miatt és felkéri az EKB-t, hogy tegyen erőfeszítéseket a vonatkozó rendelet teljes végrehajtására; támogatja az Egységes Európai Fizetési Övezet létrehozását;
Deplores the still high cost of cross-border retail payments in euros and asks the ECB to push for full implementation of the regulation thereof; supports the creation of a Single European Payments Area;
Felhívja az EKB-t, hogy kezdjen hozzá a bankjegyek második generációjának kigondolásához; sürgeti az EKB-t, hogy legyen éber a hamisítás tekintetében, és vegye figyelembe a korábbi tapasztalatokat a bankjegyek új generációjának megtervezésekor;
Invites the ECB to start reflecting on the second generation of banknotes; urges the ECB to be very alert to counterfeiting and to take experience into account in the design of a new generation of banknotes;
Felhívja a KBER figyelmét az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságához intézett, a klíring és elszámolás területén való tevékenységre vonatkozó felkérése által okozott problémára, mely kész tények elé állít jóval azelőtt, hogy az Európai Parlamentet magában foglaló demokratikus eljárás megkezdődhetett volna e területen.
Draws the attention of the ESCB to the problem created by its request to CESR to act in the field of clearing and settlement, which creates facts well before the democratic procedure - which includes the European Parliament - can even start in this area;
Utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKB-hez.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the ECB.
A választott képviselők számára mindig nehéz feladat az Európai Központi Bank tevékenységét kommentálni, mivel a Szerződés 108. cikke megtiltja, hogy annak „befolyásolására kísérletet” tegyenek.
It is always a difficult exercise for elected representatives to comment on the actions of the European Central Bank, given that Article 108 of the Treaty prohibits them from ‘seeking to influence’ it!
Szerencsére a 113. cikk rendelkezik egy, az EKB éves jelentéséről szóló általános európai parlamenti vitáról, mely e jelentés tárgyát képezi.
Fortunately, Article 113 provides for a general debate to be held by the European Parliament on the ECB’s Annual Report, which is the subject of this report.
Jelentésünk harmadik részét ezen elvnek szenteltük.
We will devote the third part of our report to that principle.
Mivel az EKB kifejezetten felkért minket rá, jelentésünk első részében megvizsgáljuk, hogy az általa 2003 végéig folytatott politika teljesíti-e a számára a Szerződések által rendelt célkitűzéseket; a második részben áttekintjük az EKB doktrínájában 2003-ban bekövetkezett jelentősebb változásokat.
Since the ECB has expressly asked us to do so, we will consider in the first part of our report whether the policy it actually implemented up until the end of 2003 fulfils the objectives assigned to it under the Treaties; in the second part we will look at the major changes which took place in the ECB’s doctrine in 2003.
A negyedik részben a monetáris politikával kapcsolatos aktuális viták különböző kérdéseit tekintjük át.
In the fourth part we will look at various issues in the current debates on monetary policy.
I. AZ EKB HOZZÁJÁRULÁSA A SZERZŐDÉSEK ÁLTAL SZÁMÁRA RENDELT CÉLKITŰZÉSEK TELJESÍTÉSÉHEZ
I. ECB’s CONTRIBUTION TO FULFILMENT OF ITS TREATY OBJECTIVES
A 105. cikk rendelkezései szerint „A KBER elsődleges célja az árstabilitás fenntartása.
Under the terms of Article 105, ‘The primary objective of the ESCB shall be to maintain price stability.
Az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül a KBER támogatja a Közösségen belüli általános gazdaságpolitikát azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a 2. cikkben megállapított közösségi célkitűzések megvalósításához.”
Without prejudice to the objective of price stability, the ESCB shall support the general economic policies in the Community with a view to contributing to the achievement of the objectives of the Community as laid down in Article 2.’
A 2. cikk szerinti célkitűzéseket (például hogy „közösség egész területén előmozdítsa a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését, a foglalkoztatottság és a szociális védelem magas szintjét, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, fenntartható és nem infláción alapuló növekedést) a lisszaboni (a versenyképességen alapuló teljes foglalkoztatottság) és a göteborgi (fenntartható fejlődés, a kiotói megállapodás végrehajtása) csúcsértekezleten teljesítették ki.
These Article 2 objectives (‘to promote throughout the Community a harmonious, balanced and sustainable development of economic activities, a high level of employment and of social protection, equality between men and women, sustainable and non-inflationary growth’, etc.) were fleshed out by the summits at Lisbon (the objective of full employment based on competitiveness) and Gothenburg (sustainable development, implementation of the Kyoto agreement).
Az árinfláció 2%-hoz közel, de az alatti szinten volt 2003. második féléve óta a visszatérő külső sokkhatások ellenére (olaj és élelmiszerárak emelkedése).
As for price inflation, this has been close to but less than 2% since the second half of 2003 in spite of recurrent external shocks (oil and food price rises).
Bár az a tény, hogy ezen sokkhatások nem hatnak vissza a kifizetésekre (és az inflációs spirál ebből következő elmaradása) elsősorban a munkaerő-piaci struktúráknak köszönhető, elismerésünket kell kifejeznünk az EKB-nak a stabilitáshoz való hozzájárulásáért.
Although the fact that these shocks are not having any repercussions on pay (and the consequent absence of an inflationary spiral) is mainly due to the structures of the labour market, the ECB should be congratulated for its contribution to this stability.
Másrészről a 2003. év „az euró kivételes éveként” volt jelentős.
On the other hand, 2003 has been notable for a ‘euro area exceptionalism’.
Míg a világ többi része, sőt az Unió többi része (elsősorban az Egyesült Királyság) kijutott a recesszióból (Egyesült Államok: +3,1%, Japán: +2,5%, Egyesült Királyság: +2,2%-os bruttó hazai termék (GDP) növekedés), az euróövezet további lassulás jeleit mutatta 2002 óta (GDP: 0,4%-os növekedés a 2002. évi 0,9%-os növekedést követően).
While the rest of the world, and even the rest of the EU (mainly the United Kingdom) have emerged from the recession (USA: +3.1%; Japan: + 2.5%; UK: +2.2% of GDP), the Eurozone’s economy has shown an additional slowdown from 2002 (GDP: +0.4% , following + 0.9% in 2002).
Ez az „euroszklerózis” több (köztük demográfiai) okra vezethető vissza, de amennyire a gazdaságpolitika akár a költségvetési, akár a monetáris politika révén (ez utóbbit, amint azt látni fogjuk, az EKB elismeri) befolyásolni tudja, nem lehet nem kitérni az európai hatóságok tehetetlenségére az Egyesült Államokkal vagy Nagy-Britanniával összehasonlítva.
This ‘eurosclerosis’ may have many causes (including demographics), but in so far as it is influenced by economic policy, whether through budgets or monetary policy (which, as we will see, the ECB acknowledges), one cannot but note the marked inertia of the European authorities as compared with those of the USA and Britain.
A gazdasági statisztikák által kimutatható válaszadási sebesség (mely 12 ás 18 hónap között változott) tekintetében a 2001 vége és a 2003 eleje közötti időszakot kell figyelembe vennünk.
In view of the reaction times measured by economic statistics (which vary from 12 to 18 months), we should be looking at the period from the end of 2001 to the beginning of 2003.
Az Egyesült Államok egy kiegyensúlyozott költségvetéstől egy, a bruttó nemzeti termék (GNP) 4%-át meghaladó hiány felé mozdult el; az euróövezet hiánya 2.4%-ról 2.7%-ra emelkedett.
The USA moved from a balanced budget to a deficit of more than 4% of GNP; the euro area’s deficit increased from 2.4% to 2.7%.
2001 elejétől 2003 közepéig az amerikai Szövetségi Alap (Fed) kamatlába 6,5%-ról 1,5%-ra csökkent, negatív reálkamatlábat eredményezve; az EKB refinanszírozási rátája 4,5%-ról csupán 2 %-ra csökkent és 3,25 %-os átlagot eredményezett 2002-re.
From the beginning of 2001 to mid-2003, the American federal funds’ interest rates fell from 6.5% to 1.5%, reaching negative real rates; the ECB refinancing rate fell only from 4.5% to 2%, with a plateau of 3.25% for the whole of 2002.
Rátái a teljes időszakban 1-1,5 %-kal a Fed rátái felett voltak.
For the whole of this period, its rates remained between 1% and 1.5% above those of the Fed.
Az EKB csak 2002 decembere óta, a társadalmi-gazdasági közösség (sőt az IMF) kritikáival szembesülve csökkentette rátáit a defláció kockázata miatt.
It was only from December 2002, in the face of criticisms from the socio-economic community (and even the IMF) that the ECB started to lower its rates owing to the risk of deflation.
2003. május 8-án – amint azt a későbbiekben látni fogjuk – azt az elméleti indoklást adta, hogy a reálrátát csökkentette, és elfogadta az infláció bizonyos mértékét a defláció leküzdése érdekében.
On 8 May 2003 it gave the theoretical justification for this which we will see later, namely that it was reducing real rates, and accepting a certain level of inflation, so as to combat deflation.
A rugalmasság eme megkésett jele örvendetes.
This belated sign of flexibility is to be welcomed.
De hangsúlyozni kell, hogy a monetáris politika egyedül nem felelős az euróövezet gazdasági fellendülésének késedelméért.
But it needs to be stressed that monetary policy alone is not responsible for the delays in the euro area’s economic recovery.
A kamatlábak nem voltak olyan magasak, hogy elbátortalanítanák a befektetéseket, kivéve talán – sajnos – a lisszaboni-göteborgi stratégia által megkövetelt hosszú-távú befektetéseket (kutatás és oktatás, energiatakarékosság).
Interests rates were not high enough to discourage investment, except perhaps –unfortunately – for the long-term investments (research and education, energy saving) required by the Lisbon-Gothenburg strategy.
Más részről az USA/EU kamatláb-hierarchia megfordulása az euró értékének látványos emelkedéséhez vezetett a 2002-2003-as időszakban, ami versenyképesség-vesztéshez vezetett, és ami az export arányában az EKB 2003-as éves jelentése által elismerten is több mint ellensúlyozza a világ keresletnövekedését az uniós árukra és szolgáltatásokra vonatkozóan a 2003. év első felében.
On the other hand, the overturning of the USA/EU interest rates hierarchy led to a spectacular rise in the value of the euro over 2002-2003, leading to a loss of competitiveness which the ECB’s 2003 report admits more than outweighs (in terms of exports) the growth of world demand for EU products and services in the first half of 2003.
Az EKB e téren egyértelműen nem teljesítette a „lisszaboni célkitűzések támogatására” irányuló feladatát.
Here the ECB clearly failed to fulfil its mandate to ‘support the Lisbon objectives’.
Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a Tanács feladata az árfolyampolitika irányvonalainak meghatározása.
However, it has to be remembered that it is up to the Council to set the guidelines for exchange rate policy.
Végül az euróvezet költségvetési politkájának merevsége (mely még az Egyesült Királyságéval is ellentétben áll) egyértelműen a stabilitási egyezmény prociklikus rendelkezéseinek eredménye.
Finally, the rigidity of the euro area’s budgetary policy (which contrasts even with that of the UK) is clearly the result of the pro-cyclic provisions of the Stability Pact.
2002 októberétől Prodi elnök úr elismerte, hogy az egyezmény „ostoba” volt, és a Tanács 2003 novemberétől ténylegesen tartózkodott alkalmazásától, mivel az Unió valamennyi nagy országa (melyek a termelés 80%-át adják) abbahagyta annak alkalmazását, míg az Egyesült Királyság és az USA már régen átlépte a 3%-os hiányra vonatkozó határértéket.
From October 2002, President Prodi acknowledged that this pact was ‘stupid’, and in fact, in November 2003 the Council refrained from applying it, since all the big countries of the EU (accounting for 80% of European production) stopped complying with it , while the UK and USA had long since passed the 3% deficit threshold.
VÁLTOZÁSOK AZ EKB ELMÉLETEIBEN
CHANGES IN THE ECB THEORY
2003. május 8-án, miközben a kamatlábak még csökkentek az EKB bejelentette az elméleti alapjaiban bekövetkező változásokat.
On 8 May 2003, while interest rates were still falling, the ECB announced the changes to its theoretical basis.
Egyértelműbben meghatározták a „gazdasági pillért”.
The ‘economic pillar’ was more clearly defined.
Míg az EKB ezidáig egy „középtávon 2% alatti” inflációs célkitűzésre alapozott, jelenleg egy „középtávon 2% alatti, de ahhoz közeli” rátát céloz meg.
While the ECB had hitherto been basing itself on an inflation objective of ‘below 2% over the medium term’, it is currently aiming at a rate ‘below, but close to, 2% over the medium term’.
Ez nem csak egy 1 %-os elcsúszást jelent az inflációs célkitűzésben.
This does not merely represent a 1% slippage in the inflation objective.
Az elméleti indoklás nagyon fontos.
The theoretical justification is very important.
Az EKB elismeri, hogy hozzájáruljon a növekedés folytatásához a nagyon alacsony, vagy negatív kamatlábak révén, mely csak akkor lehetséges, ha a nominális árak elég gyorsan növekednek.
The ECB recognises its mission to contribute to the resumption of growth by means of very low or negative interest rates, which is only possible if nominal prices rise sufficiently rapidly.
Az EKB ezen felismerése (mely minden bizonnyal nem egy elméleti áttörés, amint azt látni fogjuk) örvendetes.
This recognition by the ECB (which is certainly not a theoretical breakthrough, as we will see) is to be welcomed.
A „monetáris pillér” kiemeli az M3 (monetáris kínálat) jelentőségét rövid- és középtávon, és az EKB jelenleg beszüntette az éves célkitűzések közzétételét.
The ‘monetary pillar’ puts into perspective the importance of M3 (money supply) in the short to medium term, and the BCE has now stopped publishing annual objectives.
Ez megerősíti azt az általánosan elfogadott, tapasztalatokon alapuló megfigyelést, hogy az M3-nak néhány éve alig van befolyása az áruk és szolgáltatások áraira.
This confirms the universal empirical observation that, for some years now, M3 has hardly had any influence on the prices of goods and services.
Az EKB elismerést érdemel ezért a fejlődésért.
The ECB should be congratulated for this development.
Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy a likviditásfelesleg bátoríthatja a spekulatív buborékok kialakulását a pénzügyi és az ingatlanpiacokon, ami a hitelpolitika irányzottság-hiányának (szintén univerzális) problémájával járhat.
However, it needs to be stressed that excess liquidity may encourage the formation of speculative bubbles in the financial and real estate markets, which raises the problem (which is also universal) of the lack of directionality in lending policy.
Más szóval mi a legmegfelelőbb módja annak, hogy az Európai Unió gazdasági szereplőinek és államainak alacsony vagy akár negatív rátával kínáljanak pénzt a lisszaboni (oktatás, kutatás) és göteborgi (energiatakarékosság) politikákból eredő befektetések hosszú távú nyereségességének finanszírozására anélkül, hogy az így teremtett likviditás a piaci spekulációnak kedvezzen?
In other words, what is the best way of offering the agents and the States of the European Union money at very low or even negative rates to fund the long-term profitability investments implied in the policies of Lisbon (education, research) and Gothenburg (energy saving), without the liquidity thus created benefiting market speculation?
Az EKB az Európai Beruházási Bankkal együtt tehetne pár javaslatot.
The ECB, together with the European Investment Bank, might make some suggestions.
AZ EKB „ELSZÁMOLTATHATÓSÁGA”
THE ‘ACCOUNTABILITY’ OF THE ECB
Az 5. fejezet kifejezetten elismeri azt, hogy az EKB-nek, mint minden „közhatóságnak elszámoltathatónak kell lennie a széleskörű nyilvánosság felé, melytől megbízatása és függetlensége végső soron származik”, és helyesen határozza meg a közreműködőt ezen elv gyakorlatba ültetésére, mely az Európai Parlament.
Chapter 5 explicitly recognises that the ECB, like all ‘public authorities, need[s] to be accountable to the general public, from which its mandate and independence ultimately derive’ and correctly identifies the intermediary enabling it to put this principle into practice: the European Parliament.
Ez és a május 8-i nyilatkozat a legjobb hír e jelentésben!
This, together with the 8 May announcement, is the best piece of news in this report!
Most már csak meg kell határoznunk, hogy mit értünk „elszámoltathatóság” alatt.
We now need to define what we mean by ‘accountable’.
Az EKB jelentés a jelek szerint azt sugallja, hogy ez az elszámoltathatóság nem jelent többet, annál, hogy válaszoljon arra a kérdésre, „mit tettél?”.
The ECB report seems to suggest that this accountability means no more than being required to answer the question “What have you done?”.
Azonban a demokratikus elszámoltathatóság ennél messzebbre megy: felhatalmazza a polgárt, hogy tiltakozzon: „de ez nem az, amit mi kértünk, hogy tegyél”.
But democratic accountability goes further than this: it authorises the citizens to object: “But that’s not what we asked you to do”.
El kell ismerni, hogy a gyakorlatban a Szerződések teljes mértékben nem engedik meg ezen demokratikus elszámoltathatóság teljes mértékű gyakorlását.
It has to be acknowledged that, in practice, the treaties do not permit this democratic accountability to be fully exercised.
Még küldetésének hierarchiáját (infláció ellenőrzése - teljes foglalkoztatottság - fenntartható fejlődés) is gyakran felhasználta érvként az EKB a 2. és 3. célkitűzés mellőzésére.
Even the hierarchy of the ECB’s missions (inflation control – full employment – sustainable development) has often served as an argument for the ECB to dispense with objectives 2 and 3.
Ha az Unió azt akarja, hogy az EKB megfelelően együttműködjön e célkitűzések terén, határozottabban meg kell azt mondania, és el kell látnia magát megfelelő eszközökkel annak érdekében, hogy szankciókat szabjon ki a Bankra annak elmulasztásáért.
If the Union wants the ECB to cooperate properly in these objectives, it must say so more firmly and must provide itself with the means to impose sanctions on the Bank for failure to do so.
Hasznos lenne példát venni az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Bankjának alapokmányáról.
It could usefully take its inspiration from the statues of the Federal Bank of the USA.
Addig is az EKB megerősíthetné helyes elhatározását az „elszámoltathatóságról” azáltal, hogy:
In the mean time, the ECB should confirm its good resolutions on ‘accountability’ by:
· maradéktalanul eleget tesz a Parlament azon rendszeres kérésének, hogy tegye közzé a határozatai során elhangzott érveket és annak szavazását annak érdekében, hogy legalább azt megtudjuk, hogy milyen érvekkel éltek és vajon maradéktalanul egyetértettek-e azokkal;
· responding fully to Parliament’s regular request that it publish the arguments exchanged and the votes on its decisions, so that we can at least find out what arguments were used and whether there was a consensus on them;
· maradéktalanul és arroganciától mentesen részt vesz a társadalmi-gazdasági és a tudományos közösség vitáiban.
· participating fully and without arrogance in the discussions of the socio-economic and academic community.
2001 és 2003 között az EKB hónapokig elutasította annak elismerését, amit végül május 8-án elismert, és pusztán azt a választ rántotta elő, hogy „az EKB részéről a legjobb hozzájárulás a növekedéshez és a foglalkoztatottsághoz az árstabilitás biztosítása”.
For months on end from 2001 to 2003 the ECB refused to admit what it eventually acknowledged on 8 May, and merely trotted out the reply that ‘the best contribution which the ECB can make to growth and employment is to ensure price stability’.