natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A megnövekedett árnyékgazdasági tevékenységek ennek logikus következményei.
Increased informal economic activities are the logical consequence.
(7f) Azok a tagállamok, amelyek attól tartanak, hogy az országuk és a sokkal alacsonyabb mértékeket megszabó szomszédos állam közötti kereskedelem bővülése a verseny torzulását okozza az egységes piacon, szabadon csökkenthetik saját mértékeiket.
(7f) Member States which fear distortions of competition on the single market following the increase in cross-border trade between themselves and a neighbouring Member State applying significantly lower rates are free to lower their rates.
(7g) A jövedékiadó-mértékek szintjének megszabása a tagállamok feladata, és maximális mértékek hiányában nem lehet minimális mértékeket előírni.
(7g) It is up to Member States to set the level of their excise rates and there is no need to lay down minimum rates in the absence of maximum rates.
(8) A 92/84/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell .
(8) Directive 92/84/EEC should, therefore, be amended accordingly ,
(8) A 92/84/EGK irányelvet ezért teljes egészében vissza kell vonni .
(8) Directive 92/84/EEC as a whole should, therefore, be repealed ,
CIKK 1. cikk, 3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, valamint 4., 6. és 8. cikk (92/84/EGK irányelv)
Article 1, Article 3 (1), subparagraph 1, and Articles 4, 6 and 8 (Directive 92/84/EEC)
A 92/84/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul:
Directive 92/84/EEC is amended as follows:
(1) Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
(1) Article 1 is replaced by the following:
A minimum jövedékiadó-mértéket a tagállamok legkésőbb 2008. január 1-jétől alkalmazzák, az ezen irányelvben megállapított szabályokkal összhangban .”
Not later than 1 January 2008, Member States shall apply minimum rates of excise duty in accordance with the rules laid down in this Directive.”
(2) A 3. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép :
(2) In Article 3(1), the first subparagraph is replaced by the following:
„ 2008. január 1-jétől az alkohol és a 4., 5. és 6. cikkben felsoroltaktól eltérő italokban lévő alkohol minimum jövedékiadó-mértéke 720 EUR, a tiszta alkohol egy hektoliterére .”
“As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on alcohol and alcohol contained in beverages other than those referred to in Articles 4, 5 and 6 shall be fixed at EUR 720 per hectolitre of pure alcohol.”
(3) A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép :
(3) Article 4 is replaced by the following:
2008. január 1-jétől a köztes alkoholtermékek minimum jövedékiadó-mértéke 59 EUR a termék egy hektoliterére számítva .”
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on intermediate products shall be fixed at EUR 59 per hectolitre of product.”
(4) A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép :
(4) Article 6 is replaced by the following:
2008. január 1-jétől a sör minimum jövedékiadó-mértéke a következő mértékek egyike a végtermék alapján :
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on beer shall be fixed at one of the following rates, by reference to the finished product:
(a) 0,98 EUR egy hektoliter/Balling-fok ;
(a) EUR 0.98 per hectolitre/degree Plato;
(b) ,45 EUR egy hektoliter/alkoholfok .”
(b) EUR 2.45 per hectolitre/degree of alcohol.”
(5) ,45 EUR egy hektoliter/alkoholfok:
(5) The following Article 7a is inserted:
Az 1. cikktől eltérve, azok a tagállamok, amelyek 2007. december 31-én olyan jövedékiadó-mértéket alkalmaztak, amelynek 10%-os vagy nagyobb emelésére lenne szükség a 3., 4. és 6. cikkben meghatározott minimumok eléréséhez, elhalaszthatják a jövedéki adó minimum mértékeinek alkalmazását 2009. január 1-jéig.
By way of derogation from Article 1, Member States which on 31 December 2007 applied excise duty at a rate such that an increase of 10% or more would be required in order to reach the minima laid down in Articles 3, 4 and 6 may postpone the application of the minimum rates of excise duty until 1 January 2009.
Ha 20%-os vagy nagyobb emelésre lenne szükség, a jövedéki adó minimum mértékeinek alkalmazása 2010. január 1-jéig elhalasztható.”
Where an increase of 20% or more would be required, application of the minimum rates of excise duty may be postponed until 1 January 2010.”
(6) A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép :
(6) Article 8 is replaced by the following:
Négyévente, először legkésőbb 2010. december 31-ig a Bizottság felülvizsgálja az ebben az irányelvben meghatározott jövedékiadó-mértékeket.
Every four years, and for the first time not later than 31 December 2010, the Commission shall examine the rates of excise duty laid down in this Directive.
Szükség esetén jelentést vagy javaslatot fogad el.
Where appropriate, it shall adopt a report or a proposal.
A Tanács a Szerződés 93. cikkével összhangban elfogadja a szükséges intézkedéseket.”
The Council, acting in accordance with Article 93 of the Treaty, shall adopt the necessary measures.”
Az euróban kifejezett, alacsonyabb jövedékiadó-mértékszintekkel bíró tagállamok az átlagosnál alacsonyabb egy főre jutó GDP-szinttel rendelkező és a bérszint tekintetében is lemaradó államokkal léteznek párhuzamosan.
Member States with a lower level of excise duty rates denominated in EUR coexist with States having a lower than average GDP per capita level and lagging behind as regards the wage level.
Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy e „felzárkózó” országok kötelesek az euróövezethez csatlakozni, amint megfelelnek a követelményeknek.
Moreover, it should be noted that these ‘catching up’ countries are obliged to join the euro zone as soon as they qualify.
Mivel az euróövezethez való csatlakozás feltétele a tartósan alacsony infláció, a jövedéki adó bármely emelését úgy kell végrehajtani, hogy az inflációellenes politikát ne akadályozza abban, hogy a fogyasztói árindex csökkenő tendenciáját fenntartsa.
Due to the fact that accession to the euro zone lays down a low standard inflation rate maintained in a sustainable manner, any rise in excise duty must be implemented without distracting the anti-inflation policy from keeping the CPI on a downward trajectory.
Magatartási kódex
Code of Conduct
A tagállamok – a Bizottság javaslatára – legkésőbb 2009. december 31-ig magatartási kódexet hoznak létre, amelyben az uniós átlag feletti jövedékiadó-mértékeket kivető tagállamok – gazdasági ciklusaik alakulása függvényében – intézkedéseket hoznak jövedéki adóik befagyasztása és azok fokozatos csökkentése céljából.
The Member States, on a proposal from the Commission, shall lay down a Code of Conduct no later than 31 December 2009 in which the Member States levying excise duty rates above the EU average should take measures with a view to freezing their excise duties and reducing them gradually, depending on the status of their economic cycles.
Az uniós átlag alatti jövedéki adókat kivető tagállamok nem csökkenthetik a jövedékiadó-mértékeket a 2007. január 1-jei intézkedések alapján, hanem – gazdasági ciklusaik alakulása függvényében – azok megfelelő mértékű emelését kell mérlegelniük.
Member States levying excise duties falling short of the EU average should not decrease the excise duty rates based on the measures of 1 January 2007 but should consider raising their rates by an appropriate amount, depending on the status of their economic cycles.
A magatartási kódex végrehajtását első alkalommal az elfogadásától számított négy éven belül kell felülvizsgálni.
The implementation of the Code of Conduct shall be reviewed for the first time in the fourth year after its adoption.
Megegyezik a 14. módosításéval.
Same as Amendment 14.
A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. december 31-ig megfeleljenek.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 31 December 2007 at the latest.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni.
When Member States adopt those provisions, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Jogalkotási háttér
Legislative context
2006. szeptember 8-án az Európai Bizottság irányelvjavaslatot fogadott el az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló 92/84/EGK irányelv módosítása céljából
On 8 September 2006 the Commission adopted a proposal for a directive amending Directive 92/84/CEE on the approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
Ennek a javaslatnak a célja az ún. minimális mértékek emelése az infláció követése, valamint – a Tanács által 1992-ben elhatározott szint fenntartásával – a mértékek reálérték-vesztésének elkerülése céljából.
The proposal is aimed at increasing the minimum rates, supposedly to take account of inflation and avoid a reduction in the real value of rates by maintaining the level established by the Council in 1992.
Az Eurostatnak a HICP (harmonizált fogyasztóiár-index) éves változására vonatkozó statisztikái alapján a Bizottság számításai szerint 1993 és 2006 között az összinfláció mértéke 31% körül volt.
Based on Eurostat data on the annual rate of change of the HICP (harmonized index of consumer prices), the total inflation rate for the period between 1993 and 2006 has been estimated by the Commission at around 31%.
Jövedékiadó-mérték kifejezési egysége
Rate expressed per
Jelenlegi minimum jövedékiadó-mérték
Present minimum rate
Javasolt minimum jövedékiadó-mérték
Proposed minimum rate
Hl/tiszta alkohol
Hl of pure alcohol
A sör, a tiszta alkoholok és a köztes alkoholtermékek minimális jövedékiadó-mértékének emelése a 27 tagállamból 9-et érintene, amelyeknek ide vonatkozó jövedékiadó-mértékeiket emelniük kellene.
This increase in the minimum rate for beer, pure alcohol and intermediate products apparently concerns nine of the 27 Member States, which should increase their respective excise rates.
Az érintett tagállamok: Lettország, Málta, Csehország, Németország, Luxemburg, Litvánia, Spanyolország, Románia és Bulgária.
The Member States concerned are Latvia, Malta, the Czech Republic, Germany, Luxembourg, Lithuania, Spain, Romania and Bulgaria.
A többi tagállam már most is olyan mértékeket alkalmaz, amelyek magasabbak a minimális mértékeknél.
The other Member States already apply rates which are above the minimum rates.
Bizonyos tagállamok – Egyesült Királyság, Írország, Finnország és Svédország – a minimális mértékeknél jóval magasabb mértékeket alkalmaznak.
Some Member States, such as the United Kingdom, Ireland, Finland and Sweden, apply rates which are well above the minimum rates.
Például a sör esetében az alkalmazott mértékek meghaladják a végtermék alkoholfoka alapján számított 15€/hl-t, míg a minimális mérték 1,87€: ez emelkedne a Bizottság javaslata alapján 2,45€-ra.
With regard to beer, for example, the rates applied are higher than €15 per hectolitre per degree of alcohol of the finished product compared with the minimum rate of €1.87 which would be raised to €2.45 as a result of the Commission proposal.
Az Európai Bizottság érvei
The Commission's arguments
A Tanács és az Európai Bizottság egyik legfőbb érve az alkohol és az alkoholtermékek minimális jövedékiadó-mértékeinek emelése érdekében a verseny és a promóciós tevékenység torzulásainak csökkentése az egységes piacon.
One of the main arguments put forward by the Council and the Commission to increase the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages is the need to reduce distortions of competition and to promote the single market.
Azonban a minimális mértékek emelésének hatása elhanyagolható lenne, hiszen a tagállamok közötti különbségek ugyanolyan arányúak maradnának.
However, the impact of such an increase in minimum rates would be minimal as significant disparities would continue to exist between Member States.
Egy másik hangoztatott érv az, hogy küzdeni kell azok ellen a versenytorzulások ellen, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a szomszédos tagállamokban alkalmazott eltérő mértékekhez.
Another argument used is the need to combat distortions of competition linked directly to rate disparities between neighbouring Member States.
A minimális mértékek emelése ezen semmit sem változtatna.
The impact of an increase in minimum rates would make no difference.
Például a minimális mértékek emelése azért nem volna hatással az Egyesült Királyság és Franciaország vagy a Finnország és Észtország közötti határokon átívelő kereskedelem szintjére, mivel ezek az országok nem tartoznak az érintettek közé.
For instance, cross-border trade between the United Kingdom and France or between Finland and Estonia will not be affected by an increase in minimum rates as these countries are not concerned.
Például az 5% alkoholtartalmú sör literjére kivetett mérték Csehországban és Máltán 0,09€, Finnországban 1,43€.
For instance, excise duty on a litre of beer at 5% abv is €0.09 in the Czech Republic and Malta and €1.43 in Finland.
70cl legfeljebb 15% alkoholtartalmú csendes borért Franciaországban 0,02€-t, Írországban 1,91€-t kell leróni.
The rate for 70cl of still wine at 15% abv is € 0.02 in France and € 1.91 in Ireland.
70cl legfeljebb 15% alkoholtartalmú habzóbor esetében Franciaországban 0,06€, Írországban 3,82€ jövedéki adó fizetendő.
Excise duty on 70cl of sparkling wine at 15% max. abv is € 0.06 in France and €3.82 in Ireland.
70cl legfeljebb 22% alkoholtartalmú köztes alkoholtermék esetében Görögországban 0,31€, Finnországban 4,94€ az adómérték.
The rate for 70cl of an intermediate product at 22% max. abv is €0.31 in Greece and €4.94 in Finland.
Végül 70cl 40% alkoholtartalmú szeszes ital esetében Cipruson 1,68€, Svédországban 15,41€ a mérték.
Finally, the rate for 70cl of spirits at 40% abv is € 1.68 in Cyprus and €15.41 in Sweden.
Ha azok a tagállamok, amelyek még mindig az 1992-ben megszabott minimális mértékeket alkalmazzák, ezeket – akár az adómértékek reálérték-csökkenését megakadályozandó, akár adóbevételeik növelése érdekében – fel akarták volna emelni, ezt szabadon megtehették volna és továbbra is megtehetik.
If those Member States which still apply the minimum rates set in 1992 had wished to increase them, either to avoid reducing the real value of these rates or to increase their tax revenues, they could have done so and are still free to do so.
Abból, hogy ez bizonyos tagállamokban nem történt meg, levonható a következtetés, hogy az érintett tagállamok – köztük három régebbi és hat új tagállam – olyan jogos indokokból cselekedtek így, amelyeket tiszteletben kell tartani.
If this was not the case for some Member States, we can conclude that these Member States, including three old and six new Member States, had valid reasons, which should be respected.
Azoknak a tagállamoknak, amelyek szóban forgó jövedékiadó-mértékeiket a minimális szintnél jóval magasabb szinten határozták meg, és panaszkodnak a határokon átívelő kereskedelem bővülésére, tudomásul kellene venniük, hogy a határokon átívelő kereskedelemnek az áruk szabad forgalma révén történő bővülése az egységes piac egyik célkitűzése.
Member States which have set the excise duty rates in question at levels far higher than the minimum rates and which complain of growing cross-border trade should be aware that the increase in cross-border trade through the free movement of goods is one of the objectives of the single market.
Az egységes piacon az adóverseny teljesen legitim jelenség.
Tax competition is perfectly legitimate in the single market.
Amennyiben a tagállamok szabadon határozhatják meg a jövedékiadó-mértékeket, nem lehet a verseny eltérő adómértékekből adódó torzulásáról beszélni.
There is no reason to consider that there is a distortion of competition as a result of different rates in so far as Member States are free to set such rates as they wish.
Az 1992-ben megszabott – és kevés jelenlegi tagállamban alkalmazott – minimális jövedékiadó-mértékek nem akadályozták meg a többi tagállamot abban, hogy saját adómértékeik ismételt emelésével ne mélyítsék azt a szakadékot, amely a 27 tagállamban jelenleg alkalmazott mértékek között tátong.
The minimum rates set in 1992 and applied by a minority of the current Member States have not prevented the other Member States from widening the gap between rates currently applied by the 27 Member States by repeatedly increasing their rates.
Minimális mértékek meghatározásának tehát ma már nincs helye.
Setting minimum rates is therefore no longer justified.
Az ide vonatkozó közösségi szabályozást el kell törölni.
Community legislation on the matter should be abolished.
Ide tartozik annak megemlítése, hogy a jövedéki és fogyasztási adókból származó bevételek a 25 tagú Unióban átlagban a GDP 2,7%-át teszik ki.
In this connection, it should be noted that income from excise duties and consumption taxes accounts for an average of 2.7% of GDP in the 25-member EU.
Ennek legnagyobb része a kőolajtermékekre és a dohányra – illetve egyes tagállamokban az energiára – kivetett jövedéki adóból származik.
Excise duties on oil products and tobacco and, in some Member States, energy account for the bulk of this figure.
Azokban a tagállamokban, amelyek az alkoholtartalmú italok esetében a minimális mértékekhez közeli jövedékiadó-mértékeket alkalmaznak, az ebből keletkezett adóbevétel a fenti számnak elhanyagolható részét teszi ki.
In Member States which apply excise rates on alcoholic beverages around the minimum rates, the tax revenues generated account for a tiny proportion of this figure.
Németország esetében a sörre kivetett jövedéki adóból származó adóbevétel 2002-ben 808,99€ volt, a cigarettára kivetett jövedéki adóból pedig 13 346,42 millió € – vagyis több mint 13 milliárd € – adóbevétel keletkezett.
In the case of Germany, revenue from excise duty on beer in 2002 was €808.99 million and the tax revenue from excise duty on cigarettes was €13 346.2 million.
Az ólommentes benzinre kivetett jövedéki adó 22,7 milliárd € adóbevételt eredményezett.
The tax revenue generated by excise duty on unleaded petrol was €22.7 million.
Tehát az alkoholtermékekre kivetett jövedéki adók – a dohány és a kőolajtermékek jövedéki adójából származó bevételekkel összehasonlítva – viszonylag kis súlyt képviselnek az adóbevételek között.
Thus, excise duty on alcohol products accounts for fairly limited tax revenues compared with those generated by tax duty on tobacco and oil products.
Végezetül, ha számításba vesszük a jövedéki adók beszedésével kapcsolatos adminisztrációs és igazgatási költségeket, az alkoholfélékre kivetett jövedéki adókból származó bevételek az esetek többségében éppen csak hogy fedezetet nyújtanak e költségekre, a minimális mértékeket alkalmazó tagállamokban pedig a keletkező tiszta jövedelem elhanyagolható mértékű, illetve ilyen nem is keletkezik.
Lastly, when one considers the bureaucratic and administrative costs related to the collection of excise duty, the revenues generated by excise duty on alcohol barely cover these costs in most cases and the net income is minimal if not inexistent in Member States which apply minimum rates.
Miért kellene esetükben minimális mértékeket megszabni, amikor költségvetési igényeiknek megfelelően szabadon megállapíthatnak magasabb adómértékeket is?
Why impose minimum rates on them when they are free to set higher rates according to their budgetary needs?
A minimális adómértékek léte 15 év alatt semmiféle eredménnyel nem járt az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékeinek közelítése szempontjából, és semmilyen módon nem járul hozzá az állítólagos versenytorzulások problémájának megoldásához.
The existence of minimum rates has in 15 years had no effect on the approximation of excise duty on alcohol and alcoholic beverages and is not helping to solve the alleged distortions of competition.
A határokon átívelő kereskedelem bővülését nem a minimális adómértékek okozzák, hanem az északi tagállamok túlzottan magas adómértékei.
The increase in cross-border trade is not the result of the minimum rates but of the excessive rates applied by northern Member States.
A Bizottság hangsúlyozza az alkoholtartalmú italok minimális jövedékiadó-mértékeinek emelésére tett javaslata minimumhatását a végfelhasználói árakra.
The Commission stresses the minimal impact of its proposal to increase minimum rates of excise duty on alcoholic beverages on final prices.
Elfeledkezik róla, hogy a minimális adómértékek bármiféle emelése a végfelhasználói árakra sokszorozó hatással van (ÁFA és haszonrés), ami inflációs hatást jelent, főleg az új tagállamokban, amelyek joggal fejezik ki ellenérzésüket.
It overlooks the fact that any increase in the minimum rates will have an impact on final prices through its multiplier effects (VAT and profit margins) and would therefore have an inflationary impact, especially in the new Member States, which are justifiably opposed to the idea.
Az intézkedés sem a fogyasztó, sem a termelők számára nem jár semmiféle haszonnal.
Neither consumers nor producers will draw any benefit from this measure.
A dolgok jelenlegi állása szerint az alkoholra és az alkoholtartalmú italokra kivetett minimális jövedékiadó-mértékek elvesztették létjogosultságukat.
As things stand, the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages have lost their raison d'être .
Ezeket el lehet tehát törölni, ami a tagállamokat nem akadályozza meg abban, hogy jelenlegi adómértékeiket saját felelősségük tudatában fenntartsák vagy akár emeljék is.
They can therefore be abolished, and this will not prevent Member States from maintaining the current rates or even increasing them under their own responsibility.
Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítése
Approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
a globális Európáról – a versenyképesség külső szempontjai
on Global Europe - external aspects of competitiveness
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSÁRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY...............3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION ...............................................3
VÉLEMÉNY a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről ..........................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............22
– tekintettel az EU és India közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 28 September 2006 on the EU’s economic and trade relations with India
Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0388 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0388 . ,
– tekintettel az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről a harmadik országok Közösséggel szembeni dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésekkel kapcsolatos tevékenységéről (2004) szóló, 2006. október 25-i bizottsági állásfoglalására
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004)
Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0450 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0450 . ,
– tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006- április 4-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
– tekintettel az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló és az interregionális társulási megállapodás megkötésére irányuló, 2006. október 12-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement
Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0419 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0419 . ,