natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Az eszközök értékelésére vonatkozó szabályzat – akár annak előírásával, hogy bizonyos eszköztípusok nem megengedhetők, akár a szabályozói célokból figyelembe vehető eszközök értékének korlátozásával – arra ösztönzi a társaságokat, hogy a viszonylag alacsony kockázatú eszközöket prudens módon ossza el, amelyek az irányelvnek a befektetések sokféleségére vonatkozó előírásokkal összhangban vannak.
Either by providing that certain type of assets are inadmissible or by limiting the value of those assets that can be taken into account for regulatory purposes, valuation of assets regulations encourage companies to hold a prudent spread of relatively low-risk assets, which are in line with the Directive’s prescriptions for investment diversification.
Meghatározott eszközökre vonatkozó befektetési határértékek: az irányelv egyes eszközök vonatkozásában az összes bruttó biztosítástechnikai tartalék százalékában kifejezett befektetési határértékeket ír elő.
Investment limits on specific assets: the Directive prescribes some investment limits on certain type of assets expressed in terms of percentages of total gross technical provisions.
Telekbe például legfeljebb 10% fektethető be, készpénzbe legfeljebb 3% és így tovább.
For instance, no more than 10% can be invested in any piece of land, no more than 3% in the form of cash in hand, and so forth.
Az egyesült királyságbeli jogszabály ehhez hasonlóan olyan szabályokat tartalmaz, amelyek határértékeket állapítanak meg a szabályozói célokból figyelembe vehető egyes eszköztípusok maximálisan megengedhető értéke vonatkozásában.
Similarly, UK legislation includes rules that impose a limit on the maximum admissible value of each type of asset that can be taken into account for regulatory purposes.
Az 57. cikk előírja, hogy amennyiben egy társaságnak bármely leírás alá tartozó eszközök tekintetében meglévő, aggregált kötelezettsége meghaladja az azon leírás alá tartozó eszközökre vonatkozó „maximálisan megengedett értéket”, „a túllépéssel megegyező értékű eszközöket figyelmen kívül kell hagyni”.
Regulation 57 provides that, where the aggregate exposure of the company to assets of any one description exceeds the “maximum admissible value” for assets of that description, “there shall be left out of account assets equal in value to the excess”.
Az 57. cikk továbbá egy hosszú távú tevékenységet végző társaság esetében az I. rész 12. mellékletében meghatározott „hosszú távú tevékenység összegének” százalékos arányával megegyező összegként határozza meg a „maximálisan megengedett értéket”.
Regulation 57 goes on to define “maximum admissible value” for a company carrying on long-term business as an amount equal to the percentage of the “long-term business amount” specified in Schedule 12, Part I.
Az irányelvtől eltérően, az egyesült királyságbeli jogszabály a százalékos korlátozásokat nem a biztosítástechnikai tartalékokra való utalással, hanem a „hosszú távú tevékenység összege” tekintetében vezeti be.
Unlike the Directive, UK legislation imposes the percentage restrictions by reference not to technical provisions but with regard to “long-term business amount”.
A DTI azt állította, hogy nem volt szükséges változtatásokat bevezetni, mivel az egyesült királyságbeli szabályok – az esetek többségében – prudensebbek, mint az irányelvben megállapított szabályok.
The DTI argued that it was not necessary to introduce any changes because UK rules are, in the majority of cases, more prudent than the rules set out in the Directive.
Lásd a 21. cikk (1) bekezdéséhez a WE 20-ban fűzött megjegyzéseket, Wilde Sapte-jelentés, e rész „II.2.2. szakasza”.
See comments on article 21.1 in WE 20, Wilde Sapte Report, 'Section II.2.2' of this Part.
A készpénz esetén maximálisan megengedett érték például a hosszú távú tevékenység összegének 3%-a.
For instance, the maximum admissible value for cash is 3% of the long-term business amount.
Az Egyesült Királyság szabálya nem írja elő kifejezetten, hogy a biztosítóintézetek nem fektethetnek be 3%-nál többet készpénzbe; amit az Egyesült Királyság szabálya előír az az, hogy ha a társaság 3%-nál többet fektet készpénzbe, a túllépést nem veszik figyelembe az adott eszköz értékelésénél.
The UK rule does not expressly prescribe that assurance undertakings cannot invest more than 3% on cash; what the UK rule does prescribe is that, if the company does invest more than 3% on cash, the excess will not be counted for the valuation of that particular asset.
Néhány esetben az aggregált kötelezettségre vonatkozó nemzeti határértékek prudensebbek, mint az irányelvben a befektetésekre vonatkozóan megállapított határértékek.
In some cases the national aggregate exposure limits are more prudent than the Directive’s investment limits.
Az irányelv például a telekbe történő befektetéseket a társaság összes bruttó biztosítástechnikai tartalékának legfeljebb 10%-ában korlátozza, míg a nemzeti intézkedés a társaság telkek vonatkozásában meglévő, aggregált kötelezettségét a vállalkozás 5% hosszú távú tevékenysége összegének legfeljebb 5%-ában korlátozza.
For instance, the Directive limits investments in any piece of land to up to 10% of the company’s total gross technical provisions, while the national measure limits the company’s aggregate exposure to a piece of land to up to 5% of the undertaking’s long-term business amount.
Más esetekben a határértékek ugyanazok: például a nem jegyzett részvények (10%) és a készpénz (3%) esetén.
In other cases the limits are the same, for instance for unlisted shares (10%) and cash (3%).
Az egyesült királyságbeli szabályozás továbbá néhány, az irányelvben elő nem írt határértéket is meghatároz: például 5% az engedélyezett befektetésialap-rendszerek, 5% számítógépes berendezések és 2,5% irodai géppark esetén.
UK regulation goes on to prescribe some limits not prescribed by the Directive, for example, 5% on holdings in authorised unit trust schemes, 5% on computer equipment and 2.5% on office machinery.
Ez a cikk a (6) bekezdésben foglaltak értelmében kapcsolódik az ügyhöz, amely bekezdés a cikk többi részében szereplő követelmények alóli kivételt vezet be.
This article is linked to the case within the terms of paragraph 6, which introduces an escape clause to the requirements contained in the rest of the article.
E rendelkezés értelmében „kivételes körülmények között” és „a biztosítóintézet kérésére”, a székhely szerinti tagállam „ideiglenesen” és „megfelelően indokolt döntés alapján” kivételeket engedélyezhet az (1) bekezdésben a foglalt szabályok alól.
According to this provision, "in exceptional circumstances” and “at an assurance undertaking’s request”, the home Member State may “temporarily” and “under a properly reasoned decision" allow exceptions to the rules laid down in paragraph 1.
Ezt a szavatoló tőkéről szóló 25. cikkel és a biztosítástechnikai tartalékok fedezésére felhasználható eszközökről szóló 21. cikkel összefüggésben kell vizsgálni.
This needs to be seen in the context of Article 25 on the Solvency margin and Article 21 on assets allowed to cover technical provisions.
A kérdés itt az, hogy az egyesült királyságbeli jogszabály szélesebb hatásköröket ad-e a szabályozónak (a miniszternek) az irányelvben előírtaknál arra vonatkozóan, hogy felmentést adjon a prudenciális felügyeletre vonatkozó szabályok alól.
The issue at hand is whether UK legislation gives the regulator (the Secretary of State) broader powers than those prescribed by the Directive to waive regulations on prudential supervision.
Az Egyesült Királyság szintjén az 1982. évi ICA 68. cikke értelmében a miniszter a biztosító kérésére vagy annak hozzájárulásával mentesíthet a prudenciális felügyeletre vonatkozó szabályok alkalmazása alól.
At UK level, under section 68 of the 1982 ICA, the Secretary of State may, upon request or with the consent from an insurer, waive the application of prudential supervision rules.
A rendelkezés előírja, hogy a miniszter határozata „feltételektől függhet”, ami egyértelműen a szabályozóhoz rendeli azt a mérlegelési hatáskört, hogy eldöntse, előírja-e feltételeket vagy sem.
The provision stipulates that the Secretary of State’s decision “may be subject to conditions”, clearly attributing to the regulator discretion to decide whether to impose those conditions or not.
Úgy tűnik, ezek szélesebb hatáskörök az irányelvben előírtaknál.
These seem to be broader powers than those prescribed by the Directive.
29. cikk - A biztosítási feltételek és a díjak (a CD 34. cikke)
Article 29 - Conditions of assurance and premiums (Article 34 of CD)
E cikk célja a tagállamok arra irányuló ösztönzése, hogy a kereskedelmet kevésbé korlátozó gyakorlatokat fogadjanak el.
The aim of this article is to encourage Member States to adopt less trade restrictive practices.
Megakadályozza a tagállamokat abban, hogy a szerződési feltételek, díjtáblázatok és biztosítástechnikai tartalékok számításánál alkalmazott biztosítástechnikai alapok, vagy az életbiztosító biztosítóintézet által a biztosítottakkal fenntartott kapcsolatában esetlegesen alkalmazott adatlapok vagy más nyomtatványok előzetes jóváhagyását írják elő.
It prevents Member States requiring the prior approval of policy conditions, scales of premiums, technical bases used for calculating scales of premiums and technical provisions and other printed documents the insurer may use in its dealing with policyholders.
A tagállamok nem fogadhatnak el olyan rendelkezéseket, amelyek megkövetelnék az általános és különös szerződési feltételek, a díjtáblázatok, különösen a díjtáblázatok és biztosítástechnikai tartalékok számításánál alkalmazott biztosítástechnikai alapok, vagy a biztosítóintézet által a biztosítottakkal fenntartott kapcsolatában alkalmazni kívánt űrlapok vagy más nyomtatványok előzetes jóváhagyását, vagy azokra vonatkozó rendszeres értesítést.
Member States shall not adopt provisions requiring the prior approval or systematic notification of general and special policy conditions, scales of premiums, technical bases used in particular for calculating scales of premiums and technical provisions or forms and other printed documents which an assurance undertaking intends to use in its dealings with policy-holders.
Az első albekezdéstől függetlenül, kizárólag a biztosításmatematikai elvekre vonatkozó nemzeti rendelkezések betartásának igazolására, a származás szerinti tagállam megkövetelheti, különösen a díjtáblázatok és biztosítástechnikai tartalékok számításánál felhasznált biztosítástechnikai alapok rendszeres közlését, anélkül azonban, hogy ez a követelmény a vállalkozás tevékenysége folytatásának előfeltétele lenne.
Notwithstanding the first subparagraph, for the sole purpose of verifying compliance with national provisions concerning actuarial principles, the Member State of origin may require systematic communication of the technical Bases used in particular for calculating scales of premiums and technical provisions, without that requirement constituting a prior condition for an undertaking to carry on its business.
Ennek az irányelvnek az alkalmazása időpontjától számított nem később, mint öt évvel, a Bizottság jelentést terjeszt a Tanács elé e rendelkezések végrehajtásáról.
Not later than five years after the date of application of this Directive, the Commission shall submit a report to the Council on the implementation of those provisions.
Az irányelvnek ezt a rendelkezését a biztosítótársaságokról szóló 1994. évi szabályzat 4. cikke és 1. mellékletének 11. pontja ültette át az egyesült királyságbeli jogszabályba.
The Directive’s provision was transposed into UK legislation by Regulation 4 and Schedule 1, paragraph 11 of the Insurance Companies Regulations 1994.
E szabályok szerint a kérelmezők már nem kötelesek információkat benyújtani a társaság által alkalmazni javasolt általános és különös szerződési feltételekről.
According to those rules, applicants are no longer required to submit information on the general and special policy or treaty conditions which the company proposes to use.
Ezt az információt a biztosítótársaságokról szóló 1981. évi szabályzat megkövetelte, de a biztosítótársaságokról szóló 1994. évi szabályzat hatálybalépése óta a kérelmezőnek csak „a társaság által fedezni kívánt kötelezettségvállalások jellegére” vonatkozóan kell információt szolgáltatni, a fent említett kérdésekre vonatkozóan azonban nem.
This information was required by the Insurance Companies Regulations 1981 but since the Insurance Companies Regulations 1994 came into force the applicant only needs to provide information on “the nature of the commitments which the company proposes to cover” but not on the issues mentioned above.
30. cikk - Elállási időszak (a 2LD 15. cikke és a CD 35. cikke)
Article 30 - Cancellation period (Articles 15 of 2LD and 35 of CD)
Ez a cikk előírja, hogy a tagállamok rendelkezzenek a kötvénytulajdonosok esetében a szerződés megkötéséről szóló tájékoztatás kézhezvételétől számított 14. és 30. nap közötti határidejű elállási időszakkal.
This article requires Member States to have a cancellation period for policyholders of between 14 and 30 days from the time when he/she is informed that the contract has been concluded.
A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk az (1) bekezdést a hathónapos vagy rövidebb lejáratú szerződésekre, sem pedig ott, ahol a biztosított jogállása vagy a szerződés megkötésének körülményei miatt a biztosítottnak erre a különleges védelemre nincs szüksége.
The Member States need not apply paragraph 1 to contracts of six months' duration or less, nor where, because of the status of the policy-holder or the circumstances in which the contract is concluded, the policy-holder does not need this special protection.
A tagállamok saját szabályaikban meghatározzák, hogy mikor nem alkalmazzák az (1) bekezdést.”
Member States shall specify in their rules where paragraph 1 is not applied.'
Ez a rendelkezés – eredeti változatában – lehetővé tette a tagállamok számára, hogy csak a hathónapos vagy rövidebb lejáratú szerződésekre ne írjanak elő elállási időszakot.
In its original version, this provision allowed Member States not to provide for a cancellation period only in the case of contracts of six months’ duration or less.
A 3LD 30. cikke egy második kivételt is bevezet, amely megengedi a tagállamoknak, hogy ne írjanak elő elállási időszakot abban az esetben, amikor a biztosított jogállása vagy a szerződés megkötésének körülményei miatt a biztosítottnak erre a különleges védelemre nincs szüksége.
Article 30 of the 3LD introduces a second exception, allowing Member States not to provide for a cancellation period when, according to the status of the policyholder or the circumstances in which the contract is concluded, there is no need for this special protection.
A rendelkezés az egyes tagállamokra bízza az azt kimondó szabályok meghatározását, hogy – az előírt iránymutatásoknak megfelelően – mikor nem kell alkalmazni az elállási időszakot.
The provision leaves it up to each Member State to specify the rules stating where, according to the prescribed guidelines, the cancellation period is not applied.
Az Egyesült Királyság ezt a cikket az egyesült királyságbeli jogszabályba a biztosítótársaságokról (elállás) szóló 1993. évi szabályzaton és a később a biztosítótársaságokról szóló 1994. évi szabályzattal felváltott, a biztosítótársaságokról (elállás 2.) szóló 1993. évi szabályzaton keresztül ültette át.
The UK transposed this Article into UK legislation via the Insurance Companies (Cancellation) Regulations 1993 and the Insurance Companies (Cancellation No 2) Regulations 1993 subsequently replaced by the Insurance Companies Regulations 1994.
A biztosítótársaságokról (elállás) szóló 1993. évi szabályzat 2. cikke módosítja az 1982. évi ICA 75. szakaszát (A hosszú távú kötvénnyel kapcsolatban a biztosító által megteendő kötelező értesítés) és a 76. szakaszát (A hosszú távú kötvények vonatkozásában az ügylettől való elállás joga).
Regulation 2 of the Insurance Companies (Cancellation) Regulations 1993 amends section 75 (Statutory notice by insurer in relation to long-term policy) and section 76 (Right to withdraw from transaction in respect of long-term policy) of the ICA 1982.
· Az első életbiztosítási 1979/267/EK irányelv (1LD)
· First Life Directive (1LD), 1979/267/EC
A 18. cikknek a jövőbeni nyereségek felhasználásáról szóló (3) bekezdése (amely a CD 27. cikkének (4) bekezdése lett) [Lásd a 3LD biztosítástechnikai tartalékokról szóló 18. cikkével, a 3LD biztosítástechnikai tartalékoknak az eszközökbe való felvételéről szóló 21. cikkével és a 3LD fizetőképességről szóló 25. cikkével való összefüggést.]
Article 18.3 on use of future profits (which became Article 27.4 of the CD) [See also the context of Article 18 3LD on technical provisions, Article 21 3LD on inclusion of assets in technical provisions and Article 25 3LD on solvency.]
a vállalkozás által a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságához benyújtott, alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelemre és az illető illetékes hatóság egyetértésével:
Upon application, with supporting evidence, by the undertaking to the supervisory authority of the member state in the territory of which its head office is situated and with the agreement of that authority :
Ha az illetékes hatóságok meghatározták az elért nyereségek fogalmát, a Bizottság javaslatokat nyújt be e fogalom összehangolására egy a biztosítóintézetek éves beszámolóinak összehangolásáról és a 78/660/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében előírt koordináció meghatározásáról szóló irányelv útján A vállalkozás által a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságához benyújtott, megfelelő bizonyítékkal ellátott kérelemre és az illető illetékes hatóság egyetértésével, a rendelkezésre álló szavatoló tőke a következőkből is állhat:
when the competent authorities have defined the concept of profits made , the commission shall submit proposals for the harmonization of this concept by means of a directive on the harmonization of the annual accounts of insurance undertakings and providing for the coordination set out in article 1 ( 2 ) of directive 78/660/eec ( 7 ) ;
b) ahol a zillmerezést nem gyakorolják, vagy amennyiben gyakorolják is, az kevesebb, mint a díjban foglalt szerzési költségek terhe, a nem zillmerezett vagy a részlegesen zillmerezett matematikai tartalék, valamint a díjban foglalt szerzési költségek terhével egyenértékű arányban zillmerezett matematikai tartalék közötti különbség; ez a szám azonban nem haladhatja meg az életbiztosítási tevékenységek vonatkozó tőkeösszegei és mindazon biztosítási kötvényekre vonatkozó matematikai tartalékok közötti különbség 3,5 %-át, amelyeknél a zillmerezés lehetséges; a különbséget csökkenteni kell az eszközként bemutatott esetleges amortizálatlan szerzési költségek összegével;
( b ) where zillmerizing is not practised or where , if practised , it is less than the loading for acquisition costs included in the premium , the difference between a non-zillmerized or partially zillmerized mathematical reserve and a mathematical reserve zillmerized at a rate equal to the loading for acquisition costs included in the premium ; this figure may not , however , exceed 3,5 % of the sum of the differences between the relevant capital sums of life assurance activities and the mathematical reserves for all policies for which zillmerizing is possible ; the difference shall be reduced by the amount of any undepreciated acquisition costs entered as an asset ;
c) amennyiben azon érintett tagállamok illetékes hatóságai, amelyekben a biztosítóintézet tevékenységet folytat, jóváhagyásukat adják, az eszközök alábecsléséből é a matematikai tartalékalaptól eltérő egyéb kötelezettségek túlbecsléséből származó rejtett nettó tartalékok, amennyiben az ilyen rejtett nettó tartalékok nem kivételes jellegűek.
( c ) where approval is given by the supervisory authorities of the member states concerned in which the undertaking is carrying on its activities any hidden reserves resulting from the under-estimation of assets and over-estimation of liabilities other than mathematical reserves in so far as such hidden reserves are not of an exceptional nature.
· Az egységes szerkezetbe foglalt, 2002/83/EK irányelv (CD),
· Consolidated Directive (CD), 2002/83/EC
A 17. cikk a könyvvizsgálók kötelezettségeiről (eredetileg a 95/26/EK irányelv 5. cikke) [Lásd még a 3LD szakmai titoktartásról szóló 15. cikkével való összefüggést.]
Article 17, duties of auditors (originally Article 5 of Directive 95/26/EC) [See also the context of Article 15 of 3LD on professional secrecy.]
a) a 84/253/EGK irányelv [14] értelmében felhatalmazott bármely személy, aki a 78/660/EGK irányelv [15] 51. cikkében, a 83/349/EGK irányelv 37. cikkében vagy a 85/611/EGK irányelv [16] 31. cikkében megállapított feladatot vagy bármilyen egyéb, törvényben meghatározott feladatot végez egy biztosítóintézetben, köteles azonnal jelenteni az illetékes hatóságnak minden olyan, az e feladat végzése során tudomására jutott, e vállalkozást érintő tényt vagy döntést, amelynél fennáll a lehetőség, hogy:
(a) any person authorised within the meaning of Council Directive 84/253/EEC (1), performing in an assurance undertaking the task described in Article 51 of Council Directive 78/660/EEC (2), Article 37 of Directive 83/349/EEC or Article 31 of Council Directive 85/611/EEC (3) or any other statutory task, shall have a duty to report promptly to the competent authorities any fact or decision concerning that undertaking of which he/she has become aware while carrying out that task which is liable to:
- alapvetően megsértik azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az engedélyezésre vonatkozó feltételeket tartalmazzák, vagy amelyek konkrétan a biztosítóintézetek tevékenységének folytatását szabályozzák, vagy
— constitute a material breach of the laws, regulations or administrative provisions which lay down the conditions governing authorisation or which specifically govern pursuit of the activities of assurance undertakings,
- a biztosítóintézet folyamatos működését befolyásolják, vagy
— affect the continuous functioning of the assurance undertaking or
- a beszámolók hitelesítésének megtagadásához vagy fenntartások kinyilvánításához vezetnek;
— lead to refusal to certify the accounts or to the expression of reservations;
b) e személynek hasonlóképpen kötelessége jelenteni minden olyan tényt és döntést, amely akkor jutott tudomására, amikor az a) pontban leírt feladatot végezte egy olyan vállalkozásban, amely azzal a biztosítóintézettel áll ellenőrző viszonyból eredő szoros kapcsolatban, amelyben a fent említett feladatot végzi.
(b) that person shall likewise have a duty to report any facts and decisions of which he/she becomes aware in the course of carrying out a task as described in (a) in an undertaking having close links resulting from a control relationship with the assurance undertaking within which he/she is carrying out the abovementioned task.
· I. tőkemegfelelési irányelv, 2002/12/EK irányelv
· Directive 2002/12/EC, Solvency I
(4) A vállalkozás által a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságához benyújtott, megfelelő bizonyítékkal ellátott kérelemre és az illető illetékes hatóság egyetértésével, a rendelkezésre álló szavatoló tőke a következőkből is állhat:
Upon application, with supporting evidence, by the undertaking to the competent authority of the home Member State and with the agreement of that competent authority, the available solvency margin may also consist of:
a) 2009. december 31-ig a vállalkozás jövőbeni nyereségeinek 50 %-nak megfelelő, de a rendelkezésre álló szavatoló tőke és az előírt szavatoló tőke közül a kisebb összegű fedezet 25 %-át meg nem haladó összeg.
(a) until 31 December 2009 an amount equal to 50 % of the undertaking's future profits, but not exceeding 25 % of the lesser of the available solvency margin and the required solvency margin.
A jövőbeni nyereségek összegét úgy kell kiszámítani, hogy a becsült éves nyereséget meg kell szorozni egy, a biztosítási kötvények még fennmaradó átlagos futamidejének megfelelő szorzóval.
The amount of the future profits shall be obtained by multiplying the estimated annual profit by a factor which represents the average period left to run on policies.
Az alkalmazott szorzó nem lehet nagyobb 6-nál.
The factor used may not exceed 6.