natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. felhívja a figyelmet arra, hogy az európai iparpolitikai intézkedéseknek tekintettel kell lenniük az ágazati dimenzión kívül a területi dimenzióra is; az olyan övezetekben, amelyekben a gyáripari koncentráció igen erős, az ipar- és kereskedelempolitikát ennek megfelelően kell adaptálni; kéri tehát a Bizottságot, hogy kövesse tettekkel a közleményben bejelentett javaslatokat, és tanulmányozza a közös problémákkal és kihívásokkal szembesülő régiók közötti együttműködés megerősítésének lehetőségét, valamint a régiókban található gyártó vállalatok közötti hálózat létrehozásának előmozdítási lehetőségeit, a megfelelő ipar- és gazdaságpolitikák fejlesztésének és összehangolásának támogatása céljából;
Points out that future European industrial policy measures must allow not just for the sectoral dimension, but also for the territorial dimension; notes that areas with a high concentration of manufacturing industry have to have industrial and economic policies geared to their specific needs; calls on the Commission, therefore, to follow up the proposals announced in the Communication by bringing further consideration to bear on the questions whether cooperation should be intensified among regions facing similar problems and challenges and how manufacturing companies in those regions might be encouraged to set up networks within which to pursue and coordinate the necessary industrial and economic policies;
31. az a véleménye, hogy az ágazati szintet, a dolgozók szakszervezeteit, a fogyasztói szervezeteket és a vállalkozói egyesületeket aktívan be kell vonni a vitába annak érdekében, hogy az iparpolitika által nyújtott megoldások minél megfelelőbbek és kimerítőbbek legyenek;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
38. sürgeti a Bizottságot, hogy összpontosítson a piacfelügyeletre, valamint a tisztességtelen verseny és a hamisítás elleni küzdelemre; felkéri a Bizottságot, hogy az év vége előtt terjesszen elő konkrét javaslatot a szellemi tulajdonjogok védelméről és érvényesítéséről; szükségesnek véli e tekintetben az erőfeszítések megkétszerezését a hamisítványok harmadik országokból való behozatala elleni harcban, a tagállamok közötti információcserét felhasználva és az áruk Európai Unió területére való belépési pontjain a legfejlettebb technológiákat alkalmazva az e gyakorlatok ellen folytatott harcban;
Urges the Commission to focus on the area of market surveillance and the fight against unfair competition and counterfeiting; invites the Commission to come forward before the end of this year with concrete proposals in the area of protection and enforcement of intellectual property rights; accordingly considers that efforts need to be intensified with a view to hunting out imported counterfeit products from non-member countries and that, to unearth practices of this kind, Member States should therefore exchange information and employ more advanced technology applications at the points where goods enter the EU;
40. hangsúlyozza a gyáripar piacra jutásának fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett ágazatokkal együttműködve továbbra is tegyen erőfeszítéseket az európai vállalkozások versenyképességére esetleg negatív hatást kifejtő nemzetközi gyakorlatok, elsősorban szabályozások és támogatások azonosítására, és a kereskedelem és a beruházások nemzetközi jogszabályokat sértő akadályainak leküzdésére; a kétoldalú megállapodásokban jó lehetőséget lát a kihívások méltányos, átlátható és előrelátó módon történő leküzdésére, és arra, hogy a kölcsönösség elvét az unió kereskedelmi kapcsolatainak alapelvévé tegyék;
Stresses the importance of market access for the manufacturing industries; urges the Commission to continue its efforts, working in tandem with the sectors affected, to identify international practices which can adversely affect the competitiveness of European undertakings, particularly regulations and subsidies, and tackle barriers to trade and investment that are in breach of international rules; sees in bilateral agreements a good opportunity to overcome these challenges in a fair, transparent and forward-thinking manner and hence to make the principle of reciprocity the general rule in the Union’s trading relations;
Az erős és életképes gyáripar alapvető fontosságú az EU potenciáljának teljes kiaknázásában.
A strong and healthy manufacturing sector is essential to fully exploit EU's potential.
Az EU gyáripara nyújtja az EU termelésének körülbelül 20%-át, és 34 millió embert foglalkoztat.
EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people.
Az EU magánszektorbeli K+F kiadásainak több mint 80%-át költik a gyártásra.
Over 80% of EU private sector R&D expenditures are spent in manufacturing.
A gyártás hozza létre az új és innovatív termékeket, amelyek az EU kivitelének megközelítőleg 75%-át teszik ki.
Manufacturing generates new and innovative products that provide some 75% of EU exports.
A gyáripar sok KKV-t foglal magában: a vállalatok 99%-a KKV, és ezek a gyáripari foglalkoztatás 58%-át képviselik.
Manufacturing consists of many SMEs: over 99% of companies and 58% of manufacturing employment are SMEs.
Bár az európai gyártás jólét- és munkahelyteremtő potenciálja óriási, gyors technológiai változással, valamint erős és növekvő versennyel szembesül, mind a csúcstechnológiai, mind az érettebb ágazatokban.
Although European manufacturing has a huge potential for generating wealth and jobs, it faces rapid technological change and intense and growing competitive pressure, both in the high-tech, and in the more mature sectors.
Bár az egyedi gyártóágazatok jól teljesítenek, az EU gyáriparának általános szerkezete miatt globális összefüggésben ezek nem tekinthetők ideális helyzetben lévőnek.
Though a majority of individual manufacturing sectors perform well, the general make-up of EU manufacturing industry leaves it less than ideally positioned in the global context.
Még ha a legtöbb gyártóágazatban korlátozott is a munkahelyeknek az alacsonyabb költségű országokba történő áthelyezése, komoly aggodalomra ad okot a K+F kiadásokért és a külföldi közvetlen befektetésért erősödő nemzetközi verseny.
Even if relocations of jobs to low-cost countries have been limited in most manufacturing sectors, the mounting international competition for R&D spending and foreign direct investment is a matter of considerable concern.
Ezért alapvető fontosságú, de összetett kihívást is jelent a gyáripar virágzásához szükséges megfelelő körülmények megteremtése.
Creating the right conditions in which the manufacturing industry can flourish in Europe is therefore an essential, but also a complex challenge.
Ami a lisszaboni program keretében az új programok palettájáról hiányzik, az az iparági kérdések kezelésére irányuló erőfeszítés, különösen a gyáriparban, és az ágazati vagy vertikális támogatási intézkedések alapjának megteremtése.
What has been missing in the palette of new programmes in the framework of the Lissabon-programme is an effort to target sectoral industry issues, particularly in manufacturing industry, and provide a basis for sectoral or vertical support measures.
Ezzel a közleménnyel a Bizottság ezen igények teljesítését kezdi el.
With this communication the Commission sets out to meet this need.
Ez a közlemény meghatározza az elkövetkező évekre a gyáripar iparpolitikája területén végzendő munka vázlatát.
This Communication sets out an outline of work for industrial policy in manufacturing industries for the coming years.
Az elemzett gyártó ágazatok négy tágabb ipari területre csoportosulnak: élelmiszerekkel és élettudományokkal kapcsolatos iparágak, gépészettel és rendszerekkel kapcsolatos iparágak, divattal és tervezéssel kapcsolatos iparágak, valamint az alapanyagokkal és köztes anyagokkal kapcsolatos iparágak.
The analysed manufacturing sectors are grouped into four broad industry areas: Food and life science industries, Machine and system industries, Fashion and design industries, and Basic and intermediate goods industries.
E területeken 27 egyedi gyártó és építési ágazatot világítanak át részletesen, és a versenyképesség és fejlesztés előmozdításához olyan kulcstényezőket használnak fel, mint a tudás, a jobb szabályozás, környezet és energia, kereskedelem és strukturális változások.
Within those areas, 27 individual sectors of manufacturing and the construction industry are screened in detail, using key factors for furthering competitiveness and development, such as: knowledge, better regulation, environment and energy, trade and structural change.
Ezen átvilágítás alapján ágazati intézkedésekre vonatkozó határozott ajánlások megtételére kerül sor a növekedés, a termelékenység és a versenyképesség növelése érdekében mindegyik elemzett ágazatban.
On the basis of this screening, concrete recommendations for sectoral actions are made to promote growth, productivity and competitiveness in each of the sectors analysed.
Emellett a közös kihívásoknak való megfelelés és a szinergiák erősítése céljából 7 főbb ágazatközi politikai kezdeményezésre tesznek javaslatot:
In addition, 7 major cross-sectoral policy initiatives are proposed, in order to meet the common challenges and reinforce the synergies:
· szellemi tulajdonjogokkal és hamisítással kapcsolatos kezdeményezés
· Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative
· versenyképességgel, energiával és környezetvédelemmel foglalkozó magas szintű munkacsoport
· High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment
· a versenyképesség és a piacra jutás külső vonatkozásai
· External Aspects of Competitiveness and Market Access
· új program a jogszabályok egyszerűsítésére
· New Legislative Simplification Programme
· ágazati készségek javítása
· Improving Sectoral Skills
· a strukturális változás kezelése a gyártásban
· Managing Structural Change in Manufacturing
· az ipari kutatás és innováció integrált európai megközelítése.
· Integrated European approach to Industrial Research and Innovation.
A Bizottság javasolja továbbá számos új, ágazatspecifikus kezdeményezés meghatározását:
Furthermore, the Commission proposes to set up a number of new sector-specific initiatives:
· Gyógyszeripari Fórum
· Pharmaceuticals Forum
· az élettudományokkal és biotechnológiával kapcsolatos stratégia félidős értékelése
· Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy
· a vegyiparral foglalkozó magas szintű munkacsoport
· High-Level Group on the Chemicals Industry
· a védelmi iparral foglalkozó magas szintű munkacsoport
· High-Level Group on the Defence Industry
· európai űrprogram
· European Space Programme
· IKT versenyképességi munkacsoport
· Taskforce on ICT Competitiveness
· gépipari politikai párbeszéd.
· Mechanical Engineering Policy Dialogue.
Az előadó üdvözli a közleményt.
Your Rapporteur welcomes the Communication.
Míg elutasítja a szelektív intervencionista megközelítéshez való visszatérést, a közlemény számításba veszi az egyes ágazatok sajátos összefüggéseit, és az előttük álló lehetőségeknek és kihívásoknak való megfelelés érdekében a politikáknak az egyedi esetek szerinti összevonását javasolja.
While rejecting a return to a selective interventionist approach, the Communication takes account of the specific context of individual sectors and proposes a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face.
Az ipar számára kulcsfontosságú politikai dimenziók egyetlen kezdeményezésben történő összekapcsolása révén a horizontális kezdeményezések jobb összhangot és integrációt biztosíthatnak a politikák között, ezzel növelve a versenyképességet.
Through linking together under a single initiative a number of different policy dimensions of key relevance to industry, the horizontal initiatives could provide increased coherence and integration between policies, thereby enhancing competitiveness.
Az előadó hangsúlyozni kívánja a következők fontosságát, és üdvözölné az ebbe az irányba mutató további intézkedéseket:
Your Rapporteur wishes to stress the importance of the following and would welcome additional actions in that direction:
· az új tagállamokban a gyártás helyzetének és kilátásainak részletes elemzése;
· an in-depth analysis of the situation and the prospects of manufacturing in the new Member States;
· az oktatás, a képzés és tudás átadásának szerepe a jelenlegi iparszerkezetnek fokozottabban a tudásalapú, innovatív társadalom irányában történő alakításában;
· the role of education, training and knowledge transfer in shaping the current industry structure more towards a knowledge based, innovative society;
· a nemzeti (és helyi) iparpolitika és a közösségi intézkedések közötti koordináció;
· the coordination between national (and local) industrial policy and Community actions;
· valamennyi résztvevőnek, és különösen a szociális partnereknek az ágazatok jövőjének formálásába történő szükségszerű bevonása;
· the necessary involvement of all stakeholders, and in particular social partners, in shaping the future of sectors;
· az ágazatközi kezdeményezések tényleges, a gyáripar számra jobb keretfeltételeket eredményező végrehajtása;
· the concrete implementation of the cross-sectoral initiatives, resulting in better framework conditions for the manufacturing industries;
· az EU piacon a nem szabványos vagy hamisított termékek miatt a tisztességtelen verseny jelentős növekedése a gyáriparban;
· the significant rise of unfair competition the manufacturing industry is facing from non-compliant or counterfeit products on the EU market;
· az EBB és az EBA azon ágazati kezdeményezésekben betöltött szerepe, amelyekben a finanszírozás hiányát határozták meg szűk keresztmetszetként;
· the role of the EIB and EIF in the sectoral initiatives, where lack of financing was identified as a bottleneck;
Az előadó meggyőződése, hogy az EU gyáriparának jövője a magasabb értékű és jobb minőségű termékekre történő folyamatos összpontosításban rejlik.
Your Rapporteur strongly believes that the future of EU manufacturing industry lies in a continuous focus towards higher-value and higher quality products.
Ez vállalati szinten alkalmazkodóképességet igényel, továbbá az értéklánc szerkezeti kiigazítását és az erősebben tudásalapú, innovatív gyártás irányába mutató váltást teszi szükségessé.
This requires adaptability on company level, structural adjustment of the value chain and a shift towards a more knowledge-based, innovative production.
Ezt a folyamatot a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kell végrehajtani, a Globalizációs Kiigazítási Alap pénzügyi hozzájárulásának pedig lehetőség szerint az európai gyártó ágazatok ilyen típusú szerkezetátalakítására és modernizációjára kell irányulnia.
This process should be done in close cooperation with the social partners and, where possible, financial contribution from the Globalisation Adjustment Fund should be aimed towards this kind of restructuring and modernization of European manufacturing sectors.
politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
on a policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
3. az a véleménye, hogy az ágazati szintet, a dolgozók szakszervezeteit, a fogyasztó szervezeteket és a vállalkozói egyesületeket aktívan be kell vonni a vitába annak érdekében, hogy az ezen politika igényeire szolgáltatott válaszok minél megfelelőbbek és kimerítőbbek legyenek;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
8. helyesli, hogy a Bizottság által megfogalmazott javaslat az iparpolitika integrációját és koordinációját vetíti előre a többi politika, így a kohéziós, a környezetvédelmi, a kutatás-fejlesztési és az energiapolitika vonatkozásában, tudomásul veszi a kohéziós politika és az iparpolitika között fennálló összefüggést, figyelembe véve, hogy az iparpolitika sikeréhez és az európai vállalati bizottságok fontos szerepének megerősítéséhez szükség van az infrastruktúrára és emberi erőforrásokra mind a különböző politikák közötti koherencia, mind a nagyobb társadalmi részvétel biztosítása érdekében;
Welcomes the Commission proposal to integrate and coordinate industrial policy with other policies, including cohesion, environmental, R & D, and energy policies; notes that cohesion policy and industrial policy are interrelated, given that infrastructure and human resources are needed to enable industrial policy to succeed and to enhance the significant role of the European Works Councils, and hence that it is essential to bring policies into a coherent relationship and secure a high degree of involvement within society;
11. megjegyzi, hogy határozottabban be kell fektetni az emberi erőforrások képzettségének javításába, nevezetesen operatív tudományos és technológiai programok végrehajtása által, biztosítva a képzésre kínált lehetőségek minőségi színvonalát és változatosságát a különböző tagállamokban;
Points out that more clear-cut investment is needed to improve the skill levels of human resources, for instance under training-related operational programmes for science and technology aimed at guaranteeing the quality of, and diversifying, training opportunities in the various Member States;
19. sürgeti az EU tagállamaiban a vállalkozások áttelepülése ellenőrzésének szükségességét és a közösségi alapok jóváhagyási politikájának reformját a foglalkoztatás és a regionális fejlesztés biztosítása érdekében; ugyanakkor elismeri, hogy a vállalatoknak és a dolgozóknak a növekedés serkentése és a munkalehetőségek biztosítása érdekében folyamatosan alkalmazkodniuk kell; hivatkozik arra a modellre, amely a dolgozók nagyfokú rugalmasságát a magas színvonalú szociális biztonsággal egyesíti, a foglalkoztatási piac tekintetében folytatott aktív politika alapján.
Points to the need to monitor company relocations in the EU Member States and maintains that policy as regards granting Community funds needs to be changed with a view to safeguarding employment and regional development, but recognises that undertakings and workers will have to constantly adapt in order to create growth and employment; refers to the “flexicurity” model, with a high level of flexibility among workers and a high level of social security, supported by an active labour market policy.
20. kéri a dolgozók jogvédelmének biztosítását az ipari vállalatok szerkezetátalakításának lebonyolítása során, maradéktalanul garantálva a tájékoztatást és a dolgozói képviseleti szervek, nevezetesen az európai vállalati bizottságok hatékony fellépését a folyamatban mindvégig, ideértve a vétójogot, valamint azon kritériumok meghatározását is, amelyek a dolgozóknak juttatandó kártérítést szabályozzák arra az esetre, ha a vállalat nem teljesíti szerződésben vállalt kötelezettségeit;
Calls for the rights of workers to be protected when manufacturing companies are restructured and hence for the availability of information to be fully guaranteed, for workers’ representative bodies, especially European Works Councils, to wield decisive influence throughout the process, including the right of veto, and for criteria to be laid down to determine what compensation should be paid to workers if a company fails to honour its commitments;
Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy
Felelős bizottság Az engedély plenáris ülésen való bejelentésének dátuma
Committee responsible Date authorisation announced in plenary
ITRE 7.7.2005
ITRE 19.1.2006
JURI 6.7.2005
JURI 19.1.2006
ECON 4.7.2005
ECON 19.1.2006
JURI 6.7.2005
JURI 30.1.2006
ENVI 19.1.2006
ENVI 30.1.2006
ECON 4.7.2005
ECON 8.2.2006
Méltányos kereskedelem és fejlődés
on Fair Trade and Development
VÉLEMÉNY a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részéről ......................18
OPINION of the Committee on International Trade ......................................17
– tekintettel a méltányos kereskedelemről szóló 1998. július 2-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 2 July 1998 on Fair Trade
– tekintettel a nemzetközi kávépiac válságáról szóló 2003. április 10-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on the crisis in the international coffee market
– tekintettel a Bizottság 2004. február 12-i, „Mezőgazdasági termékláncok, függőség és szegénység – javaslat európai uniós cselekvési tervre” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményére ( COM(2004)0089 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 12 February 2004, entitled "Agricultural Commodity Chains, Dependence and Poverty - A proposal for an EU Action Plan" ( COM(2004)0089 ),
– tekintettel a Bizottság 1999. november 29-i „Méltányos kereskedelem” című, a Tanácshoz intézett közleményére ( COM(1999)0619 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council of 29 November 1999 on Fair Trade ( COM(1999)0619 ),
– tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. október 27-i véleményére az etikus kereskedelemről és fogyasztói garanciarendszerekről (REX/196),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 27 October 2005 on Ethical Trade and Consumer Assurance Schemes (REX/196),
– tekintettel az Afrikai Unió kereskedelmi minisztereinek 2005. november 21–23. között Arushá-ban tartott konferenciáján elfogadott, az afrikai árukról szóló nyilatkozatára és cselekvési tervére,
– having regard to the Declaration and plan of action on African Commodities adopted by the Conference of Ministers of Trade of the African Union, held in Arusha, 21 - 23 November 2005,
– tekintettel a São Pauló-i konszenzusra (az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája XI. ülésszaka, São Paulo 2004. június 13–18.),
– having regard to São Paulo Consensus, Eleventh Session of the United Nations Conference on Trade and Development, held in São Paulo, 13-18 June 2004,
– tekintettel az EK-Szerződés 177–181. cikkeire,
– having regard to Articles 177 to 181 of the EC Treaty,
– tekintettel a Cotonou-ban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának (AKCS) tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonou-i megállapodás)
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States, of the one part, and the Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (Cotonou Agreement)
– tekintettel a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendiumra, amelyet a Bizottság 2001-ben bocsátott ki,
– having regard to the Compendium on co-operation strategies to the Cotonou Agreement, issued by the Commission in 2001,
– tekintettel az Európai Bizottság „Zöld közbeszerzés” című 2004-es kézikönyvére a környezetvédelmi szempontú közbeszerzésről,
– having regard to the Handbook on environmental public procurement of the European Commission, entitled "Buying Green", 2004,
– tekintettel az AFNOR „A méltányos kereskedelem megvalósításának kritériumai” című, 2005. december 9-i projektjére,
– having regard to AFNOR project, entitled "Les critères applicables à la démarche de commerce équitable", 9 December 2005,
– tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére ( A6‑0207/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A6‑0207/2006 ),