natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given the substantive congruity in the threat assessments presented in both the EBS and the American National Security Strategy, it would seem evident that efforts should be undertaken to allow for both the EU and the US to re-establish, as equal partners, the dialogue, which, for all intents and purposes, has no longer existed between the two since the end of the Cold War.
Given the substantive congruity in the threat assessments presented in both the ESS and the American National Security Strategy, it would seem evident that efforts should be undertaken to allow for both the EU and the US to re-establish, as equal partners, the dialogue, which, for all intents and purposes, has no longer existed between the two since the end of the Cold War.
Perspectives for the Future of the EBS
Perspectives for the Future of the ESS
With the promulgation of the Constitutional Treaty, the EU has a solid basis for pursuing the EBS.
With the promulgation of the Constitutional Treaty, the EU has a solid basis for pursuing the ESS.
An effective EBS would be able to make use of the full diplomatic capacities (i.e. the new post of Minister for Foreign Affairs and of a European External Action Service (Articles I-28 and III-296(3))) and military capabilities (i.e. permanent structured co-operation between Member States for the fulfilment of high-intensity missions demanding higher military capabilities (Articles I-41(6), III-312) and the Specific Protocol) currently foreseen within.
An effective ESS would be able to make use of the full diplomatic capacities (i.e. the new post of Minister for Foreign Affairs and of a European External Action Service (Articles I-28 and III-296(3))) and military capabilities (i.e. permanent structured co-operation between Member States for the fulfilment of high-intensity missions demanding higher military capabilities (Articles I-41(6), III-312) and the Specific Protocol) currently foreseen within.
In harmony with the EBS, the use of these capacities and capabilities are to be exercised in strict adherence to international law and in respect of the principles of the UN Charter, as stated clearly in Articles I-3 and III-292, thus giving the lie to claims of an imminent "militarisation" of the EU.
In harmony with the ESS, the use of these capacities and capabilities are to be exercised in strict adherence to international law and in respect of the principles of the UN Charter, as stated clearly in Articles I-3 and III-292, thus giving the lie to claims of an imminent “militarisation” of the EU.
In the interest of giving life to the EBS, your rapporteur therefore urges the Council and the Commission to begin integrating their activities in a spirit of co-operation (i.e. no sidelining of the Commission) prior to the final ratification of the Constitutional Treaty.
In the interest of giving life to the ESS, your rapporteur therefore urges the Council and the Commission to begin integrating their activities in a spirit of co-operation (i.e. no sidelining of the Commission) prior to the final ratification of the Constitutional Treaty.
That having been said, the Constitutional Treaty has particular shortcomings in the area of parliamentary accountability (failure to extend current Community procedures to KKBP within the treaty) and the failure to remedy the issue of transparent budgeting (joint costs for EBVP-military operations remain funded through subsidiary budgets or start-up funding derived from the Member States' budgets rather than the Community's).Your rapporteur regrets these omissions and can only hope that they will be remedied at the nearest opportunity.
That having been said, the Constitutional Treaty has particular shortcomings in the area of parliamentary accountability (failure to extend current Community procedures to CFSP within the treaty) and the failure to remedy the issue of transparent budgeting (joint costs for ESDP-military operations remain funded through subsidiary budgets or start-up funding derived from the Member States’ budgets rather than the Community’s).Your rapporteur regrets these omissions and can only hope that they will be remedied at the nearest opportunity.
A GUE/NGL – AZ EGYSÉGES EURÓPAI BALOLDAL / AZ ÉSZAKI ZÖLD BALOLDAL KÉPVISELŐCSOPORTJÁNAK – KISEBBSÉGI VÉLEMÉNYE
MINORITY OPINION OF THE GUE/NGL - CONFEDERAL GROUP OF THE EUROPEAN UNITED LEFT - NORDIC GREEN LEFT
A jelentésből – amely elsősorban arra koncentrál, hogyan lehet a katonai beavatkozásokra a legjobban felkészülni – hiányoznak a békés Európa követelményei.
The report lacks the requirements for a Europe of peace, focusing on how best to prepare for military intervention.
· az EU–NATO közötti együttműködést különösen a fegyverkezés és a Berlin Plusz Keret tekintetében hangsúlyozza;
· emphasises EU-NATO cooperation especially regarding armaments and the Berlin-Plus Framework;
· nem említi a szoros EU–NATO együttműködésből adódó, a semleges EU-tagállamok helyzetét fenyegető veszélyeket;
· does not mention dangers to the status of neutral EU states arising from a close EU‑NATO cooperation;
· azt szorgalmazza, hogy az EU kizárólag az ENSZ Alapokmányának alapelveit kövesse intézkedései során;
· urges the EU to bind its actions only to principles of the UN Charter,
· bátorítja a katonai megelőző és kezdeményező akciókat és általában a katonai erő alkalmazását a problémák megoldása céljából, még az EU külső határain kívül is;
· encourages military preventive and pre-emptive actions and generally the use of military force to tackle problems even outside the EU’s external boarders;
· elismeri az EU és az USA által a globális fenyegetésekről készített értékelések egyezését, hangsúlyozva az egyetértés szükségességét olyan aggodalomra okot adó kérdések megoldásában, mint a biztonság és a katonai erő alkalmazása;
· recognises the congruity in EU-US global threat assessments, emphasising the need for common understanding in resolving issues of concern such as security and use of military force;
· csekély jelentőséget tulajdonít az EBS veszélyeinek, nem ejt szót a katonai beavatkozásokat végrehajtó erők felfegyverzése iránti burkolt elkötelezettségről és annak tényleges költségeiről, miközben sürgeti, hogy az európai adófizetők ezeket fedezzék;
· plays down the dangers of ESS, remaining silent about the implicit commitment to and real cost of arming the military intervention forces, while urging European tax payers to cover this;
· nem különíti el a polgári és a katonai akciókat, ehelyett azt szorgalmazza, hogy nagyobb és gyorsabb lépéseket tegyenek;
· does not at least separate civil and military action instead pushes for greater and faster steps to be taken;
· az EU alkotmánytervezetére hivatkozik annak bizonyítására, hogy az EU militarizációja törvényi előírás lesz.
· points to the draft EU Constitution to demonstrate that militarisation of the EU will be required by law.
Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság felhívja a Külügyi Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalási indítványába foglalja bele a következő javaslatokat:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. kéri, hogy a Tanács és a Bizottság tegye megfontolás tárgyává hatékonyabb és interoperábilis ellenőrző rendszerek kifejlesztését, és az EU kommunikációs és felderítő eszközeinek fejlesztését;
Requests that the Council and the Commission give consideration to the development of more efficient and interoperable surveillance systems and to the improvement of EU communication and reconnaissance capabilities;
8. felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy értelmezzék a biztonságot a szó legtágabb értelmében, és alaposan gondolják át az EU területének védelmével, a gazdaság és a környezet védelmével, az energiaellátás biztonságával, a bűnüldözéssel és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos kérdéseket, és vegyék tekintetbe az ezekkel kapcsolatos kezdeményezéseket;
Requests that the Council and the Commission consider security in its broadest sense and ensure that they have given careful thought to and considered initiatives relating to issues concerning the protection of EU territory, protection of the economy, environmental protection, security of energy supplies, law enforcement and humanitarian aid.
Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság felhívja a Külügyi Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy állásfoglalási indítványába foglalja bele az alábbi javaslatokat:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Első javaslatcsomag: Az európai biztonsági stratégia legitimitásának és hatékonyságának megerősítése, mind belül, mind kívül
First set of suggestions: To reinforce the legitimacy and effectiveness of the European Security Strategy, both internally and externally
Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs:
Második javaslatcsomag: A határokon átnyúló szervezett bűnözés és a terrorizmus e l leni uniós politika megerősítése és egyszerűsítése, az alapvető jogok teljes mértékű tisztele t ben tartásának biztosítása mellett
Second set of suggestions: To strengthen and simplify EU policy against organised cross-border crime and terrorism, while ensuring full respect for fundamental rights
Az Európai Tanács 2004. március 25-én elfogadott nyilatkozata a terrorizmus elleni küzdelemről ; továbbá úgy véli, hogy a Tanács és a Bizottság nem eléggé tevékeny a nemzetközi bűnözés és terrorizmus ellen mozgósítandó uniós stratégiák, eljárások, hivatalok és eszközök átszervezésében;
Declaration on combating terrorism adopted by the European Council on 25 March 2004. ; moreover, considers that the Council and the Commission are not sufficiently proactive in reorganising the EU strategy, procedures, agencies and tools to be mobilised against international crime and terrorism;
12. ezért kéri, hogy az EBS végrehajtását folyamatos parlamenti felügyeletnek vessék alá európai és nemzeti szinten; kéri az EBS politikáiról és mechanizmusairól szóló folyamatos tájékoztatást, különösen azokról, melyek gyenge pontokat vagy forráshiányt mutatnak;
Requests, therefore, that the implementation of the ESS be subject to continuous parliamentary scrutiny at European and national level; asks to be kept directly informed about the policies or mechanisms of the ESS, especially those containing weaknesses or a lack of resources;
- egy egységes és összahngolt uniós válságkezelési terv felállítása az EU-n belüli határokon átnyúló hatású válsághelyzetekre,
– set up integrated and coordinated EU crisis-management arrangements for crises with cross-border effects within the EU,
- „Szolidaritási Program” létrehozása, tekintettel a terrorista fenyegetések és támadások következményeinek kezelésére,
– establish “a Solidarity Programme” addressing the consequences of terrorist threats and attacks,
- a tagállamok rendelkezésre álló kapacitásainak felmérése, amelyeket a Civil Védelmi Mechanizmus rendelkezésére tudnának bocsátani támadás esetén,
– assess the capabilities that Member States could make available to the Civil Protection Mechanism in the event of an attack,
- polgári védelmi képességek kifejlesztése, beleértve a közös gyakorlatokat, a nyilvánosság tájékoztatásának koordinációját, és az orvosi eszközökhöz való jobb hozzáférést,
– develop civil protection capabilities, including joint exercises and coordination of public information, and improved availability of medical resources,
- egy európai program elfogadása a legfontosabb infrastruktúrák védelmére, amely esetleg határokon átívelő hatású lehet,
– adopt a European Programme for critical infrastructure protection with potential trans-boundary effects,
- a rendőrségi nyomozás során az illetékes hatóságok közötti együttműködést szolgáló gyorsreagálási mechanizmus megerősítése;
– strengthen the rapid response mechanism for cooperation between the competent authorities in police investigation;
emlékeztet rá, hogy ezen tevékenységek mindegyike alapvető fontosságú egy következetes és teljes EBS kidolgozásához, és ezeket szilárd jogi alapokon kell létrehozni, az Európai Parlament jogalkotó és költségvetési hatósági jelenléte mellett és a nemzeti parlamentek felügyelete alatt.
recalls that all these activities are of fundamental importance to the development of a coherent and complete ESS and should be pursued on a sound legal basis which involves the European Parliament as a legislator and budgetary authority and comes under the scrutiny of the national parliaments.
AZ ELŐADÓ MAGYARÁZATA
RAPPORTEUR’S EXPLANATORY NOTE
Az Európai Tanács által 2003. decemberben jóváhagyott európai biztonsági stratégia („EBS”) az Unió és a tagállamok számára nagyon általános mozgásteret biztosít az Unió belső és külső biztonságának növelésére.
The European Security Strategy (“ESS”) adopted by the European Council in December 2003 outlines a very general scope for the Union and its Member States in improving the Union’s internal and external security.
Az EBS, érdemére, elismeri, hogy számos társadalmi tényező – beleértve a szegénységet, az alultápláltságot, a betegséget és a gazdasági összeomlást – hozzájárul a bizonytalanság légköréhez és a megnövekedett biztonsági fenyegetésekhez, mivel ezek gyakran vezethetnek regionális konfliktusokhoz és államok összeomlásához, és következésképpen ösztönzik a szervezett bűnözés és a terrorizmus támogatását vagy megtűrését.
The ESS, to its credit, recognises that a number of social factors – including poverty, malnutrition, disease, and economic collapse – all contribute to a climate of instability and increased security threats, as they can often lead to regional conflict and failed states and, as a consequence, fuel support or tolerance for organised crime and terrorism.
Az EBS öt Európa ellen irányuló mai „kulcsfontosságú fenyegetést” azonosít: (a) terrorizmus; (b) a tömegpusztító fegyverek elterjedése; (c) regionális konfliktusok (melyek, az EBS szerint, a kisebbségek, az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok fenyegetésével szélsőségekhez, szervezett bűnözéshez és terrorizmushoz vezethetnek); (d) államok összeomlása; és (e) szervezett bűnözés.
The ESS identifies five “key threats” against Europe today: (a) Terrorism; (b) Proliferation of Weapons of Mass Destruction; (c) Regional Conflicts (which, according to the ESS, by threatening minorities, fundamental freedoms, and human rights, can lead to extremism, organised crime and terrorism); (d) State Failure; and (e) Organised Crime.
E fenyegetések kezelésének vonatkozásában az EBS kifejezetten elismeri, hogy egy egész eszköztárat (beleértve a gazdasági, humanitárius, polgári, diplomáciai, igazságügyi, hírszerzési, rendőrségi, kereskedelmi, fejlesztési, kulturális és egyéb területeket) kell egymással összekapcsolva kihasználni, és hogy a katonai eszköz csak egyike annak a sok módszernek, melyeket egy hatékony európai fenyegetés-elhárító stratégiában használni kell.
In addressing these threats, the ESS explicitly recognises that a whole host of means (including economic, humanitarian, civilian, diplomatic, judicial, intelligence, police, trade, development, cultural, and others) should be utilised in conjunction with each other, and that military means may be only one of many methods to be used in an effective European threat-averting strategy.
Az EBS továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az Unió szomszédságában kiépítendő biztonságra való törekvés nagymértékben segítheti a regionális fenyegetések kezelését, mivel a globális jellegű fenyegetéseket olyan hatékony multilaterális rendszereken keresztül kell kezelni, mellyel kapcsolatban „az Egyesült Nemzetek megerősítése, felvértezve azt a feladatai elvégzéséhez és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel, európai prioritás.”
The ESS further notes that the pursuit of building security in the Union’s neighbourhood can largely help in addressing regional threats, whereas threats of a global nature must be tackled through effective multilateral structures where “strengthening the United Nations, equipping it to fulfil its responsibilities and to act effectively, is a European priority”.
Fontos, hogy Európa biztonsági céljai vonatkozásában, az EBS hangsúlyozza, hogy az EU-nak megfelelően ki kell használnia a rendelkezésére álló valamennyi eszközt, a "megfelelő kormányzás, a társadalmi és politikai reformok támogatása, a korrupció és a hatalommal való visszaélés kezelése, a jogállamiság megteremtése és az emberi jogok védelme” terjesztésében.
Significantly, regarding Europe’s security goals, the ESS stresses that the EU must appropriately utilise all the means available to it in “spreading good governance, supporting social and political reform, dealing with corruption and abuse of power, establishing the rule of law and protecting human rights”.
Ez kiemelkedően fontos az EBS szerint, mivel ezek „a nemzetközi rend megerősítésének legjobb eszközei.”
This is of paramount importance, according to the ESS, as these are “the best means of strengthening the international order.”
Mindazonáltal az EBS nem tesz utalást az EU emberi jogokat és alapvető jogokat illető, az EBS-sel kapcsolatos fellépések végrehajtása során érvényes kötelezettségeire.
However, the ESS makes no reference to the human and fundamental rights obligations of the EU when implementing ESS actions.
Végül az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság különleges hatásköreire vonatkozóan az EBS utalásai nem elegendőek.
Finally, with regard to the specific competencies of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, the ESS references are few and far between.
Az EBS elégedetten nyugtázza a legutóbbi intézkedéseket, beleértve az európai elfogatóparancs elfogadását, a terrorizmus finanszírozásának megtámadására irányuló lépéseket, valamint az EU–USA megállapodást a kölcsönös jogi segítségnyújtásról.
The ESS notes with satisfaction recent measures, including the adoption of the European Arrest Warrant, steps to attack terrorist financing, and the EU-US agreement on mutual legal assistance.
Az EBS azt is megemlíti, hogy a „közös fenyegetési értékelések” adják a „legjobb alapot a közös fellépésekre” és kijelenti, hogy „ez a tagállamok és a partnerek közötti jobb információmegosztást követeli meg.”
The ESS also mentions that “common threat assessments” are the “best basis for common actions” and states that “this requires improved sharing of intelligence among Member States and with partners.”
(Az AFET előadója egyetért ezzel a ponttal, és kijelenti, hogy nézete szerint az Unió minden hozzájárulását ebben a tekintetben „a hatókörét és a jellegét illetően kezdetben korlátozni kell, a teljes hatás elérése érdekében.”).
(The AFET Rapporteur agrees on this point and states that, in his view, any contributions by the Union in this regard “must be initially limited in scope and in nature in order to have full effect.”).
Végül, az EBS-jelentés azt a következtetést is levonja, anélkül hogy kitérne a részletekre, hogy „a külső fellépések és az igazságügyi és belügyi politikák közötti jobb koordináció alapvetően fontos a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harcban.”
Finally, the ESS Report also concludes, without elaboration, that “better co-ordination between external action and Justice and Home Affairs policies is crucial in the fight both against terrorism and organised crime.”
(Az AFET előadója tudomásul veszi ezt a rendelkezést, de felhívja a figyelmet – indokoltan – arra, hogy „az EBS-en belül alig történik említés a két fogalomnak a fenyegetések következetes kezelését célzó összekapcsolásáról”.)
(The AFET Rapporteur takes note of this provision but notes, appropriately, the “sparsity of content within the ESS on linking the two concepts to coherently address threats”.)
Az Európai Unió szempontjából, az AFET-jelentés lassú, de biztos javulást jelez a tagállamok közötti együttműködésben (akár államfői, védelmi miniszteri, akár a nemzeti hadseregek vezetőinek szintjén) a külső biztonság megerősítésének célja felé.
From the European Union point of view, the AFET Report indicates a slow but sure improvement in the cooperation among Member States (whether on the level of heads of state, Defence ministers, or heads of national armies) towards the goal of strengthening external security.
A politikai, intézményi és végrehajtási szintek közötti együttműködés ezen a területen valóban egy olyan lendületet hozott létre, amely növelheti az Unió fokozatosan kialakuló képességét egy valódi közös védelmi politika létrehozására, amint azt az alkotmányos szerződésben körvonalazták.
Indeed, the interaction between the political, the institutional and the operational layers in this domain has arguably created a momentum which could increase the Union’s gradual ability to establish a real common defence policy as outlined in the Constitutional Treaty.
Ezzel ellentétben, a külső biztonság kiépítése terén jelen levő nyomást gyakorló tényezők és politikai akarat vagy gyengék, vagy nincsenek meg, ami a hiteles és demokratikusan felelősségre vonható belső biztonsági politikát illeti, különösen mivel az alkotmányos szerződés (melynek hatálybalépését 2006. novemberre tervezik), szolidaritási záradékról rendelkezik terrorista támadások, illetve természeti katasztrófák esetére.
By contrast, the push factors and political will present in external security-building are either weak or non-existent as far as the establishment of a credible and democratically accountable internal security policy is concerned, even as the Constitutional Treaty (which is planned to enter into force in November 2006) foresees a solidarity clause in case of terrorist attacks or natural catastrophes.
Ezt a helyzetet megszűntnek nyilvánította a X. Munkacsoport „Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” című végleges jelentése a Konventnek, amely általánosságban elismerte, hogy „... a jelenlegi operatív együttműködésből hiányzik a hatékonyság, az átláthatóság és a felelősség,” és ez még jobban kifejezésre jutott az Európai Tanács elemzésében a madridi támadást követően, valamint a legutóbbi hágai ötéves tervben.
This situation was denounced in the Working Group X “Freedom, Security and Justice” final report to the Convention which broadly acknowledged that “ ... current operational collaboration lacks efficiency, transparency and responsibility,” and became even more pronounced in the analysis of the European Council after the Madrid attacks and in the recent Hague five-year plan.
Ez az eltérés a törekvések és a valóság között a biztonsági kérdésekre vonatkozóan, nem meglepő, mivel a belső biztonsági rendet már a kezdetek óta (és még mindig) úgy kezelik, mint „tiltott területet” az európai intézmények számára.
This gap between aspirations and reality in dealing with internal security matters is not surprising, as the internal security order has been treated from the beginning (and still is) as a “forbidden area” for the European Institutions.
Ezt kimondva, kétségtelen, hogy az európai biztonsági térséget jelenleg gátló kulturális, jogi és intézményi korlátokat megfelelő módon foglalkozni kell, amennyiben az Unió valaha is létre akar hozni egy belső biztonsági politikát, amely teljes mértékben tiszteletben tartja demokratikus értékeit és polgárainak igényeit.
Having said that, it is beyond doubt that the cultural, legal and institutional barriers presently blocking the European security area will have to be appropriately addressed if the Union is ever to establish an internal security policy that fully respects its democratic values and of the demands of its citizens.
Egy úgynevezett „pragmatikus” vagy fokozatos megközelítés ezen a területen nem valódi lerövidítése az útnak, amint azt nemrégiben az Europollal, az új schengeni rendszerrel és a Külső Határok Hivatalával kapcsolatos tapasztalataink egyértelműen kimutatták.
A so-called “pragmatic” or piecemeal approach in this domain is a false shortcut, as is currently arguably demonstrated by our experience with Europol, the new Schengen System and the External Borders Agency.