natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18. felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre reformokat a tagállami szociális rendszerek pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása érdekében, a már megszerzett jogok, a kölcsönös támogatás és a generációk közötti szolidaritás sérelme nélkül, és figyelembe véve a változó társadalmat és munkaerőpiacot, a demográfiai változásokat, a globalizációt és a technológiai fejlődést; kiemeli, hogy a legsikeresebb tagállamok némelyike már véghezvitt ilyen reformokat szociális rendszerük fenntarthatóságának és hatékonyságának megőrzése mellett; ennélfogva úgy véli, hogy összehasonlító elemzést kell készíteni a már végrehajtott reformokról a még végrehajtásra váró reformok SWOT (erősségek, gyengék, lehetőségek és veszélyek) elemzései mellett; hangsúlyozza a kiválóság támogatásának jelentőségét, többek között a helyes gyakorlatok összegyűjtésével;
18. calls on Member States to undertake reforms in order to ensure the financial sustainability of national social systems, without prejudicing acquired rights, mutual support and intergenerational solidarity, having regard to the context of the changing society and labour market, demographic change, globalisation and technological developments; points out that some of the most successful Member States have already carried out such reforms, while maintaining the sustainability and effectiveness of their social systems; considers, therefore, that comparative analyses should be made of the reforms already made, together with SWOT (strengths, weaknesses, opportunities and threats) analyses of those still to be implemented; stresses the importance of promoting excellence, inter alia by pooling good practice;
19. tudatában van annak, hogy egyes tagállamokban a szociális rendszerek felé fizetett jelenlegi járulékok nem elegendőek egy olyan rendszer működtetéséhez, amely megfelel a polgárok elvárásainak; úgy véli, a tagállamoknak – a szolidaritás elvének tiszteletben tartása mellett – össze kellene hangolniuk az ilyen rendszerek finanszírozására szolgáló alternatív megoldásokkal kapcsolatos elgondolásokat, amelyek támogatnák a dinamikus reformokat, ugyanakkor nem befolyásolnák kedvezőtlenül a béreket, például a vállalatok által teremtett hozzáadott érték kiaknázásával;
19. is aware that in some Member States current contributions to social protection systems may be inadequate to meet citizens' expectations; considers that Member States, while respecting the principle of solidarity and subsidiarity, should reflect on alternative ways to finance those systems which would promote dynamic reforms while not adversely affecting wages, such as by harnessing the added value produced by companies;
20. felszólít a tagállamok adópolitikáinak jobb összehangolására a káros adóverseny elkerülése, a szociális védelem fenntartható finanszírozásának biztosítása és a foglalkoztatás szempontjából kedvezőbb adópolitika kialakítása céljából; megjegyzi, hogy a tőkeadók és a fogyasztói adók kulcsa az elmúlt 30 évben általánosságban változatlan maradt, míg a munkaerőre vonatkozóan megállapított tényleges adókulcsok ugyanezen időszakban emelkedtek, javasolja, hogy a tagállamok összehangoltan mérlegeljék az adórendszerek fejlesztésének lehetőségeit az Unióban, mivel az ilyen jellegű adóreformok elősegítenék a tagállami szociális rendszerek pénzügyi fenntarthatóságát;
20. calls for improved coordination of Member States' tax policies with a view to avoiding harmful tax competition, ensuring sustainable financing for social protection and making tax policy more employment friendly; notes the fact that tax rates on capital and consumption have, in general, remained stable over the last 30 years while real tax rates on labour have risen over the same period, recommends that the Member States reflect in a coordinated way on the possibilities of improving the existing tax systems in the Union, since tax reforms of this nature would benefit financial sustainability of national social systems;
21. hangsúlyozza, hogy a gazdasági és társadalmi kohézió figyelembevételéhez szükség van a strukturális alapok és a kohéziós alap megerősítésére, és felhívja a tagállamokat, hogy hatékonyabban használják ki az olyan EU-forrásokat a nemzeti reformok társfinanszírozására, mint az európai strukturális alapok; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a pénzügyi keretről a közelmúltban született megállapodás nyilvánvalóan kevés a kohéziót, az oktatást és képzést, az élethosszig tartó tanulást, a mobilitást és a szociális párbeszédet támogató programok megfelelő finanszírozásához;
21. stresses the need to strengthen the structural and cohesion funds in order to take account of economic and social cohesion and calls on the Member States to utilise EU funds, such as the European Structural Funds, more efficiently in order to co-finance national reforms; deplores the fact that the recent agreement on the Financial Framework was manifestly insufficient to properly resource programmes in favour of cohesion, education and training, lifelong learning, mobility and social dialogue;
22. hangsúlyozza, hogy a felmerülő reformterveket a tagállamok költségvetési mozgásterével összefüggésben kell megvizsgálni, ugyanakkor jelzi, hogy az átdolgozott Stabilitási és Növekedési Paktum a korábbinál szélesebb körű lehetőségeket kínál a szociális beruházások terén;
22. stresses that any reforms have to be considered within the context of the Member States budgetary margin of manoeuvre, but suggests that the reformed Stability and Growth Pact offers opportunities for social investment not previously available;
Általános érdekű szolgáltatások és általános gazdasági érdekű szolgáltatások
SGIs and SGEIs
23. emlékeztet arra, hogy az általános érdekű szolgáltatások és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások az európai szociális modell alapelemei, és alapvető fontosságúak a valamennyi polgárnak egyformán biztosított egészségügyi, oktatási, tömegközlekedési, víz- és energiaellátási szolgáltatás szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben terjesszen elő keretirányelvre irányuló javaslatot e szolgáltatásokkal összefüggésben; kulcsfontosságúnak tartja, hogy a szociális rendszerek megújítása során tartsák tiszteletben az általános érdekű szolgáltatásokat és általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat, mivel azok kiemelt szerepet játszanak nemcsak a polgárok életminőségének, hanem a vállalkozások hatékonyságnövelési képességének, valamint a jó minőségű munkaerőhöz való hozzáférésének javításában is;
23. recalls that SGIs and SGEIs are an essential element of the European social model, and are fundamental to the universal delivery of health, education, public transport, water and energy supplies to all citizens; calls on the Commission to bring forward a proposal for a framework directive on these services as a matter of urgency; considers it essential that in reforming the EU's social systems, SGIs and SGEIs are respected, given their key role not only in delivering a better quality of life to citizens, but also in enhancing businesses’ capacity for efficiency and their access to a high-quality labour force;
24. tudomásul veszi, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani az új családtípusokra, és szélesíteni kell az olyan szociális szolgáltatások skáláját, mint az elérhető gyermekgondozás, a különleges gondozást igénylők és a fogyatékkal élők ellátása és az idősek hosszú távú gondozása; ugyanakkor fokozott konzultációt kell fenntartani a helyi szociális partnereknek a közép- és hosszú távú tervezésbe történő bevonásával;
24. notes the necessity to deal adequately with new types of family, in accordance with the principle of subsidiarity, and enlarge the scope of social services, such as accessible childcare, care for those with special needs or disabilities, and long-term-care for elderly persons; while maintaining a high level of consultation involving local social players in medium and long-term planning;
Szociális párbeszéd
Social Dialogue
25. emlékeztet arra, hogy a szociális párbeszéd különböző megnyilvánulási formái a tagállamok hagyományainak alapvető elemét képezik, és hogy a szociális rendszer bárminemű sikeres reformjához – a nemzeti szokásoknak és gyakorlatoknak megfelelően – szükség van az összes érintett, különösen a szociális partnerek bevonására; felhív a szociális párbeszéd valamennyi – nemzeti és európai – szinten történő megújítására és az európai szintű háromoldalú párbeszéd szerepének növelésére;
25. recalls that social dialogue in its various manifestations is an essential element in the traditions of the Member States and, in accordance with national customs and practices, that any successful reform of the social systems should involve all stakeholders, in particular the social partners; calls for the renewal of the social dialogue at all levels, both national and European and the development of a greater role for the trialogue at European level;
26. elismeri, hogy a vállalatok társadalmi felelőssége pozitív szerepet játszhat a társadalmi kohézió előmozdításában a vállalatok magatartásának a helyi közösség mindennapi életére gyakorolt befolyása, valamint a vállalatok érdekeltek előtti elszámoltathatóságának növelése révén; a felelős vállalati magatartás ösztönzése céljából javasolja a társadalmi és környezetvédelmi beszámolási követelmények, valamint a közbeszerzéshez hasonló közpolitikai intézkedések alkalmazását;
26. recognises the positive role that corporate social responsibility can play in promoting social cohesion through the way in which companies' behaviour impacts upon the daily life of the communities in which they are involved and enhancing companies' accountability to their stakeholders; recommends the use of social and environmental reporting requirements and public policy measures such as public procurement, in order to stimulate responsible behaviour by companies;
Emberi erőforrások
Human Resources
27. kitart amellett, hogy a szociális rendszerek korszerűsítésének központi elemeként a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt a munka- és életkörülmények javítását és az emberi erőforrások fenntartható fejlesztését célzó konkrét programok és kezdeményezések létrehozásában, például a jobb egészségügyi ellátásra vonatkozó célok és normák meghatározásában;
27. insists that as a central element of the modernisation of social systems the Commission and the Member States cooperate in the setting up of concrete programmes and initiatives focused on the improvement of working and living conditions and the sustainable development of human resources, such as the setting of targets and standards for improved healthcare;
28. széles körű vitára hív fel az elfogadható szintű nyugdíjhoz való egyetemes jog tekintetében; elismeri, hogy félelmek alakultak ki azzal kapcsolatban, hogy a több országban megkezdett nyugdíjreformok növelni fogják a szegénységben élő nyugdíjasok számát; kiemeli, hogy sürgető szükség van az idősebb munkavállalók folyamatos foglalkoztatását, illetve munkaerőpiacra való visszatérését előmozdító és lehetővé tevő ösztönző fellépésre, valamint egyenlő hozzáférésre és nagyobb rugalmasságra a nyugdíjtervek kiválasztása terén; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a demográfiai változásnak a nyugdíjrendszer fenntarthatóságára és a nyugdíjasok anyagi helyzetére gyakorolt kedvezőtlen hatása következtében kialakuló problémák megoldására irányuló nemzeti erőfeszítéseket, és hogy eredményesebben ellenőrizze a meglévő, az életkorhoz kapcsolódó megkülönböztetés elleni intézkedések végrehajtását;
28. calls for a broad debate concerning the right of all to pensions of an acceptable level; recognises the fear that pension reforms, begun in many Member States, will increase the number of pensioners already living in poverty; highlights the urgent need for positive action to encourage and enable older workers to remain in or re-enter the labour market, grant fair access and more flexibility in choice of pension and retirement schemes; calls on the Commission to study national efforts to address the impact of demographic change on pension sustainability and pensioner poverty; and to monitor more effectively the implementation of existing anti age-discrimination legislation;
29. felhívja a figyelmet a nők helyzetére, akiknek nyugdíjjogosultsága nem csorbulhatna a családi állapotuk miatt, vagy azért, mert szülés vagy szülői szabadság, illetve gyermekgondozási szabadság miatt nem folytonos a foglalkoztatásuk;
29. draws attention to the situation of women whose pension entitlement should not be diminished due to their marital status or interruptions in employment due to maternity or parental leave, or child-care breaks;
30. elismeri a rugalmas biztonságot („flexicurity”) nyújtó rendszerek előnyeit, amelyet a tagállamoknak a saját körülményeiknek megfelelően át kell venniük annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók a mobilitás és/vagy a szakmai készségek munkahelyi képzés és egész életen át tartó tanulás segítségével történő fejlesztése révén megtarthassák munkahelyüket, illetve munkahelyet találhassanak; e rendszereket olyan eszközöknek tekinti, melyek elősegítik a munka és a családi élet, valamint a munkára és az egész életciklusra vonatkozó elképzelések összeegyeztethetőségét;
30. recognises the advantages of 'flexicurity' systems which Member States should adopt, in accordance with their circumstances, in order to protect workers' capacity to keep/find jobs through mobility and/or improvement of professional skills by way of occupational training and lifelong learning and consider them as a means of promoting reconciliation of work-life balance and work and lifecycle concepts;
31. üdvözli a globalizációs kiigazítási alap létrehozását, mint az Európai Szociális Alap lehetséges kiegészítését, valamint a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű erőfeszítéseit a munkavállalók átképzéséhez és új munkahely találásához nyújtott külön támogatásra;
31. welcomes the creation of a Globalisation Adjustment Fund, as a potential complement to the European social fund, as well as the Member States' efforts at national, regional and local level to provide specific support for workers for job conversion and seeking new employment;
32. emlékeztet arra, hogy a nemek és fajok közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség elvét következetesen bele kell foglalni a szociális politikákba az EK-Szerződés 13. cikke értelmében, amely jogalapot biztosít a nemi, faji vagy etnikai, vallási vagy hitbéli alapokon történő, valamint fogyatékossághoz, életkorhoz vagy szexuális beállítottsághoz kapcsolódó hátrányos megkülönböztetés elleni fellépéshez; úgy véli, hogy az integrációval kapcsolatban kialakuló EU-politikák tulajdonképpen a szociálpolitika kézzelfogható formáját testesítik meg, amelyet fejleszteni kell; meggyőződése, hogy ha mindenki – nők, férfiak, kisebbségek és bevándorlók – számára biztosítjuk a társadalomba való megfelelő beépülést, az a társadalom javára szolgál, és társadalmi előnyökkel jár a kohézió és a munkahelyre való felkészültség szempontjából;
32. recalls that gender and race equality and the principle of non-discrimination under Article 13 of the EC Treaty, which provides a legal basis for appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, must be systematically included in all social policies; considers that emerging EU policies on integration are in fact a concrete form of social policy, which should be developed; believes that ensuring that all: women, men, minority groups, and immigrants, are well integrated delivers benefits to society and social benefits in terms of cohesion and preparedness for the workplace;
Szociális védelem
Social Protection
33. hangsúlyozza, hogy a szociális védelmi rendszereknek hatékonyan működve el kell érniük a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzése és az ezek elleni küzdelem terén kitűzött célokat, különös tekintettel a szegénységcsapdák kiküszöbölésére;
33. emphasises that social protection systems should be efficient in achieving their goals of preventing and combating poverty and social exclusion, with particular emphasis on eliminating poverty traps;
34. úgy véli, hogy a foglalkoztatás a társadalmi integráció megvalósításának meghatározó eszköze; ezért olyan reformokra szólít fel, amelyek keretében az állam a közpénzek egy részét a foglalkoztatottak és a munkába visszatérők arányának növelésére fordítja, és amelyek a szegénységcsapdák és a társadalmi kirekesztés más formáinak felszámolása révén ösztönzik a munkavállalást, valamint sürgősségi kérdésként foglalkoznak azon nők és egyes etnikai kisebbséghez tartozók tömegével, akik munkanélküliek, és akik közül sokan társadalmi és/vagy strukturális akadályokkal szembesülnek a munkaerőpiacra való bejutáskor; szükség van ezen kívül az etnikai kisebbségi közösségekben élő nők és a bevándorló nők egyedi nehézségeinek tanulmányozására és orvoslására;
34. considers that employment is a decisive factor in achieving social inclusion; therefore, calls for reforms that direct public spending towards raising employment rates and return to work rates and provide incentives to work by eliminating poverty traps and other forms of social exclusion, and address as a matter of urgency the numbers of women and some ethnic minorities who are unemployed, many of whom face societal and/or structural barriers to entering the labour market; study and address the specific problems faced by women from ethnic minorities and immigrant women;
36. újólag megerősíti, hogy az EU csak akkor lesz képes sikerrel megvédeni érdekeit a nemzetközi színtéren, ha meg tudja őrizni gazdasági és társadalmi kohézióját;
36. reaffirms that only if the EU can preserve its economic and social cohesion will it be able successfully to defend EU interests at an international level;
37. elismeri, hogy pozitív hatásai ellenére a globalizáció gazdasági és társadalmi kiegyensúlyozatlanságot eredményez, ezáltal mély aggodalmat ébreszt az európai polgárokban, különösen a magas munkanélküliségi ráta jellemezte tagállamokban és a vállalatok áttelepülése által leginkább érintett régiókban; felhívja a tagállamokat, hogy ennek megfelelően hajtsák végre a szükséges reformokat, melyek révén az EU világviszonylatban is vonzó lehetőség maradhat, értékes termékekkel és szolgáltatásokkal;
37. recognises that, despite its positive effects, globalisation is producing economic and social imbalances, thus arousing deep apprehension in the citizens of Europe, especially in those Member States with high unemployment rates and those regions most affected by company relocations; calls on the Member States, accordingly, to undertake the structural reforms that are needed if the EU is to remain an attractive option on the world stage, with high-value products and services;
38. hangsúlyozza, hogy az EU-nak minden kereskedelmi és fejlesztési tárgyalás és megállapodás során magabiztosan érvényesítenie kell a szolidaritást és a társadalmi igazságosságot mint hagyományos szociális értékeit;
38. stresses that the EU should confidently promote its social values of solidarity and social justice in all trade and development negotiations and agreements;
39. felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fogadjanak el politikai fellépéseket a jelentős gazdasági növekedésben lévő harmadik országok (Brazília, Oroszország, India és Kína) irányában egy olyan fejlődési modell elérése érdekében, amely biztosítja az emberi jogok, a demokrácia, a szabadság, a munkahelyi és környezeti normák, valamint a társadalmi igazságosság tiszteletben tartását; felhívja az EU-t, hogy segítse elő a gazdasági növekedés és a magas szintű szociális és környezeti normák közötti globális egyensúly kialakítását;
39. calls on the EU and the Member States to adopt political actions in relation to third countries with a high economic growth (Brazil, Russia, India and China) in order to attain a development model which provides for the respect of human rights, democracy, freedom, labour and environmental standards and social justice; calls on the EU to help in finding a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards;
40. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy következetes irányvonalat kövessenek az olyan fórumokon, mint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), az OECD és a multilaterális környezetvédelmi ügynökségek; meggyőződése, hogy különösen az ILO munkáját jobban kellene integrálni a WTO-megállapodásokba, és úgy ítéli meg, hogy az alapvető munkaügyi normákra vonatkozó ILO értékeléseket integrálni kell az EU által képviselt stratégiába a WTO-ban folytatott és egyéb kétoldalú tárgyalások során; felhívja a Bizottságot, hogy kétoldalú megállapodásokon keresztül biztosítsa legalább az ILO-normák betartását, az emberi munkafeltételek szavatolása érdekében;
40. calls on the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, the OECD, and multilateral environmental agencies; believes, in particular, that the work of the ILO should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO assessments of core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations; calls on the Commission to ensure, through bilateral agreements, that the ILO standards are, as a minimum, respected so that humane working conditions are guaranteed;
41. üdvözli az Általános Preferenciarendszer Plusz bevezetését, ami magasabb társadalmi és környezetvédelmi normák elérését célzó kezdeményezéseket ösztönöz, és felszólít arra, hogy ezt a módszert terjesszék ki a kétoldalú kereskedelmi egyezményekre; figyelmeztet arra, hogy a Bizottságnak szorosan nyomon kell követnie a rendszer alkalmazását a szóban forgó normáknak való megfelelés biztosítása céljából;
41. welcomes the introduction of the GSP+ scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
42. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
42. instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Hogyan növelhető az EU polgárainak életszínvonala úgy, hogy az EU közben megőrizze világgazdasági versenyképességét?
How to continue to improve the standard of living for EU citizens while remaining competitive in the global economy?
Hogyan integrálható a gazdasági, a foglalkoztatási és a szociális politika oly módon, hogy ez egyben fenntartható fejlődést és társadalmi kohéziót eredményezzen?
How to integrate economic, employment and social policy in a way, which delivers sustainable development and social cohesion?
Hogyan biztosítható, hogy a növekedés előnyeiből mindenki részesüljön?
How to ensure that all share the benefits of growth?
Európai szociális modell
European Social Model
Az európai szociális modell mindenek előtt értékekről szól.
The European social model is first and foremost a question of values.
Bármilyen európai szociális modellt vizsgálunk is, annak alapját mindig az egyenlőség, a szolidaritás és az újraelosztás értékei képezik, elemei között pedig megtaláljuk az oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz, valamint egy sor egyéb közszolgáltatáshoz való egyetemes és ingyenes – vagy olcsó – hozzáférést mint állampolgári jogot, amelyek a sikeres modern gazdaság és az igazságos társadalom szegletkövei.
Whatever European social system we examine we find the common values of equality, non discrimination and solidarity and redistribution as fundamentals, with universal, free or cheap access to education and healthcare, and a variety of other public services as the right of a citizen and as essential to creating the basis for a successful modern economy and a fair society.
Ez az egyik aspektus, amiben a mi európai modellünk különbözik az amerikai modelltől.
It is in this respect that our European model differs from the US model for instance.