natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. mivel a Bizottság 2006. november 8-i közleményében felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőbeni bővítések esetén azok uniós költségvetési kihatását előzetesen és részletesen elemezni kell, figyelembe véve a vonatkozó politikai területek, például a mezőgazdasági és a kohéziós politika jövőbeni fejlődését,
R. whereas, in its Communication of 8 November 2006, the Commission calls for the effects on the EU budget to be examined in detail ahead of any further enlargements, taking into account the future development of relevant policy areas such as agriculture and cohesion policy,
S. mivel a regionális politikát mint az EU költségvetésének egyik legjelentősebb tételét az uniós költségvetési keretek 2008/2009-re tervezett felülvizsgálata keretében a hatékonysági kritériumok szempontjából is részletesen megvitatják,
S. whereas regional policy, as one of the largest EU budget items, will come under particularly intensive discussion – not least as regards efficiency criteria – in the review of the EU financial framework scheduled for 2008-2009,
T. mivel a továbbra is bővülő Unióban a közösségi politikák hatékonyságára nagyobb szükség van, mint valaha, a kohéziós politika hatékonysága és kézzelfogható hozzáadott értéke nagymértékben függ a rendelkezésre álló költségvetési forrásoktól; mivel ebből következően kiemelt figyelmet kell fordítani a Közösség saját forrásrendszerének,
T. whereas, in a still enlarging Union, the efficiency of Community policies is needed more than ever, the effectiveness of cohesion policy and its demonstrated genuine added-value being heavily dependent on the financial resources available; whereas, therefore, the utmost attention should be paid to the review of the Community's system of own resources,
5. sajnálja ezért, hogy a Bizottság 2006. november 8-i közleményében a bővítési stratégiához és a 2006-2007-es időszak legfontosabb kihívásaihoz nem nyújtja a jövőbeni bővítések pénzügyi következményeinek mélyre ható elemzését;
Regrets, therefore, that, in its Communication of 8 November 2006, the Commission does not offer any in-depth analysis of the financial consequences of future enlargements;
7. kéri továbbá a Bizottságot, hogy a küszöbön álló bővítésekkel kapcsolatban az egyes országokra vonatkozó külön számadatokkal konkrétan és rendszeres időközönként, az EPSON adatbázisának és elemző eszközeinek felhasználásával számolja ki, hogy milyen régiópolitikai kiadások hárulhatnak az Európai Unióra a módosított és kibővült feltételek mellett, és milyen következményekre lehet számítani a régiók eddigi támogathatóságával kapcsolatosan; úgy véli, hogy megfontolandó a különböző közösségi finanszírozási eszközök integrációjának fokozása;
Calls also on the Commission, in connection with forthcoming enlargements, regularly to calculate, showing separate figures for each state, the regional policy expenditure which the EU would be likely to incur, using the current as well as the amended and extended criteria, and what consequences this would have on the existing eligibility for funding of the regions; in this respect, notes that the databases and analytical instruments of ESPON could also be used; believes that consideration should also be given to improving the integration of the various EU funding instruments;
16. felszólítja a Bizottságot, hogy a „megerősített szomszédsági politikát” átfogóbban határozza meg és ennek keretében jobban gondolja át a strukturális támogatás eszközeit;
Calls on the Commission to define in more detail what it means by 'reinforcing the neighbourhood policy', and in this context to give more thought to structural funding instruments;
20. felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni kohéziós politikára vonatkozóan dolgozzon ki a régiók tényleges szükségleteihez szorosabban igazodó javaslatokat, mivel azok a régiók, amelyek az EU alapjaiból 10, 20 vagy 30 éve részesülnek támogatásban, nyilvánvalóan eltérő fejlettségi szinten állnak azokhoz képest, akik még nem részesültek egyik alapból sem; úgy véli, hogy az európai kohéziós politika jövőbeni kihívásaira a nagyobb mértékű differenciálás lehet a válasz;
Calls on the Commission to devise proposals for a future cohesion policy tailored more closely to the actual needs of the regions, since regions which have been receiving aid from EU funds for 10, 20 or 30 years have clearly achieved a different level of development than those which have not yet received any funding; believes that greater differentiation may possibly be the answer to the future challenges facing EU cohesion policy;
29. hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika eredményeit csak akkor lehet felülvizsgálni, ha a strukturális alapok kiosztása átlátható módon folyik és ezért kéri, hogy az Európai Unió állítson szigorú követelményeket a támogatási eszközök átláthatósága tekintetében;
Stresses that the results of cohesion policy can only be reviewed if the award of Structural Funds takes place in a transparent manner, and therefore calls for the European Union to employ very stringent transparency criteria for the award of funding;
31. tudomásul veszi, hogy a korrupció elleni eredményes fellépés, valamint a strukturális alapok programjainak hatékony és átlátható megvalósítására képes igazgatási kapacitások felépítése az európai strukturális támogatások alapvető feltétele; kéri az ellenőrzési eszközök következetes és szigorú alkalmazását;
Notes that successful measures to combat corruption, and the building of administrative capacity to implement Structural Fund programmes efficiently and transparently, are crucial preconditions for the receipt of structural funding; calls for consistent and rigid application of the control instruments;
I. A téma körülhatárolása és a „jövőbeni bővítések” fogalmának meghatározása
I. Parameters and definition of the term "future enlargements"
A saját kezdeményezésű jelentés tervezete azt kívánja elemezni, hogy az Európai Unió jövőbeni bővítései miként hatnak majd a kohéziós politika hatékonyságára, illetve a jövőben milyen formát kell e politikának öltenie ahhoz, hogy közelebb kerülhessünk az egyensúly és a növekedés terén kitűzött célok eléréséhez.
This own-initiative report is concerned with how future enlargements of the EU will impact on the effectiveness of the cohesion policy and how that policy should be shaped in future to continue to achieve the desired effects in terms of equilibrium and growth.
Az Európai Parlament a közelmúltban a bővítési stratégiáról szóló jelentésében – amelyet több képviselőcsoport támogatott – úgy vélte, hogy a jövőbeni bővítések során jobban figyelembe kell venni a Közösség befogadóképességét.
In its recent report on enlargement strategy the European Parliament issued an appeal, with the support of a number of political groups, for greater account to be taken of the Community's absorption capacity in connection with further enlargements.
Az Uniónak ugyanis a költségvetési politika keretében egyaránt képesnek kell lennie, a területi, a gazdasági és a szociális kohézió terén kitűzött célok elérésére.
This must be taken to include the Union’s ability to pursue the objective of social, economic and territorial cohesion in the light of budgetary realities.
A strukturális politikát az EU-költségvetés 2008/2009-re tervezett felülvizsgálata (a Bizottság felülvizsgálati jelentésének tervezett időpontja 2009 kezdete) is próbára teszi.
Structural policy also needs to be considered in the light of the review of the EU budget scheduled for 2008/2009 (Commission review report due in early 2009).
A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó intézményközi megállapodás megemlíti a hatékonyság szempontját, és ezáltal a strukturális és regionális politika is inkább előtérbe kerül, hiszen a legjelentősebb költségvetési tételek egyikéről van szó.
Now that efficiency has been made an issue in the Interinstitutional Agreement on the budget 2007-2013, structural and regional policy, as one of the largest budget items, will be subject to particularly intensive discussion.
A jelentésben elemzett jövőbeni bővítések Románia és Bulgária csatlakozására vonatkoznak, amely 2007. január 1-jén megtörtént.
This report will start by looking at the accession of Romania and Bulgaria on 1 January 2007 as challenges for the future.
E két ország csatlakozása a szó szoros értelmében természetesen nem tekinthető „jövőbeni bővítésnek”, hiszen már figyelembe vették a 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó pénzügyi tervben is.
These accessions do not strictly speaking count as “future enlargement”, since this round of enlargement has already been incorporated in the new financial perspective for the 2007-2013 programming period.
Meg kell azonban jegyezni, hogy kifejezetten a regionális és strukturális politikára vonatkozó statisztikai következményeket mindmáig nem vették még tekintetbe, mert ezen országok gazdasági gyengeségük miatt csekély, csupán 2014-től érzékelhető hatást gyakorolnak az egyéb régiók támogathatóságára.
However, it is significant from the point of view of regional and structural policy that the statistical effect of these economically weak countries regarding the eligibility of other regions has not yet been calculated and will only make itself felt from 2014 onwards.
A „jövőbeni várható” bővítések fogalma ezen kívül azokra az államokra vonatkozik, amelyek hivatalosan tagjelölt országok, és amelyekkel az EU már megkezdte a csatlakozási tárgyalásokat, még akkor is, ha azok eredményeit nem lehet előre megjósolni: Törökországra és Horvátországra .
The term “future” enlargements also covers those countries with official candidate status with which the European Union has already begun accession negotiations, albeit on an open-ended basis, namely Turkey and Croatia .
Ezen kívül egyéb nyugat-balkáni országokat (a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Albániát, Bosznia-és-Hercegovinát, Montenegrót, Szerbiát (Koszovót is beleértve)) lehetséges tagjelölt országoknak kell tekinteti, amelyek az EU-előcsatlakozási támogatás keretében egyébként már ma is részesülnek az IPA-programból.
The other countries of the Western Balkans (the former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) also count as potential candidates, and are also – like the candidate countries – in receipt of the IPA (Instrument for Pre-accession Assistance).
Macedónia 2004. március 22-én csatlakozási kérelmet nyújtott be az Európai Unióhoz, és a Nyugat-Balkán egyetlen olyan országa, amely tagjelölt státusszal rendelkezik.
Macedonia applied on 22 March 2004 for accession to the European Union and is currently the only country of the Western Balkans to enjoy candidate status.
A jövőbeni bővítések hatásai a kohéziós politika hatékonyságára.
“Effects of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy”.
A strukturális és kohéziós politikai főosztály (Policy Department) 2006.7.31-i közleménye; PE 375.308
Communication of the Policy department on structural and cohesion policy of 31 July 2006; PE 375.308.
A csatlakozási eljárásban részt vevő, illetve tagjelölt országokat a továbbiakban összefoglaló kifejezéssel a „tagjelölt kilenceknek” nevezzük.
The above-mentioned nine acceding and candidate countries will hereafter be referred to collectively as the ACC-9.
A jelentés a tagjelölt kilencek csoportjával foglalkozik, amelyek valamennyien – jóllehet különböző időpontokban – már középtávon csatlakozhatnak az Unióhoz.
This report concerns the ACC-9 as a whole, all of which could become members of the EU in the medium term, though not necessarily at the same time.
A jelentés kidolgozásához felhasznált adatok azonban a csatlakozó országonként különböznek; egyes országokat ezért a tárgyalási helyzetüktől függően külön csoportokba soroltunk.
However, the material on which this report is based distinguishes between the various ACCs, which are dealt with together in groups depending on their negotiating status.
A jelentés nem terjed ki sem azokra az államokra, amelyekkel az EU partnerségi megállapodást kötött (Ukrajnára és Oroszországra), sem az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre (ENPI) jogosult országokra, mert azok csak igen hosszú idő elteltével tekinthetők majd potenciálisan tagjelölt országoknak.
Other states with which the EU has concluded partnership agreements (Ukraine, Russia) or which are included in the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), are not covered in this report, since they only have a very long-term prospect of being potential candidate countries.
A jövőbeni regionális politika keretfeltételei
Framework for future regional policy
A konvergencia fejlődése az EU-ban
Progress on convergence in the EU
A strukturális alapok halmozott hatása itt hozzájárult ahhoz, hogy a GDP Görögországban, Portugáliában és Írországban 10 százalékponttal emelkedett az 1989 és 1999 közötti időszakban, elérve az EU átlagának 70%-át (63,5%-ról).
Thanks to the cumulative effects of the Structural Fund, GDP in Greece, Portugal and Ireland rose between 1989 and 1999 by 10% from 63.5% to over 70% of the EU average.
Európai Bizottság COM(2004)343, 2004. február Az akkori csatlakozó országok közül ma sokan a 75%-os, sőt a 90%-os értékhatár felett vannak.
Many of the former candidate regions have now passed the 75% or 90% thresholds.
A keleti bővítés mérlege ennél viszonylag szerényebb.
The results of eastward enlargement are rather more modest.
Igaz, a kihívás is sokkal nagyobb, hiszen a kiinduló gazdasági szint alacsonyabb volt.
However, it also represented an incomparably larger challenge: the point of departure for economic convergence was lower and at the same time a radical change had to be made to the political system.
A gazdasági változással egyidejűleg radikális politikai rendszerváltást is véghez kellett vinni.
The enlargement from 15 to 25 Member States meant that the EU grew by 23% in area and by 20% in population, but by only 5% in terms of added value.
Az EU 15-ről 25 tagúra történő bővítésével az EU területe 23%-kal, lakossága 20%-kal nőtt, míg a hozzáadott érték csak 5%-kal emelkedett, bár a 10 új tagállam átlagjövedelmét 2005-re a régi 15 tagállam átlagjövedelmének 50%-ra sikerült növelni, szemben a 1997-es 44%-kal.
While the average income of the EU-10 managed to rise from 44% of EU-15 average income in 1997 to 50% in 2005
A bővítés két év távlatából – gazdasági értékelés.
“Enlargement, two years after: an economic evaluation”, European Commission, Occasional Paper no.
Európai Bizottság, 24. sz. alkalmi kiadvány, 2006. május A Bizottság az életkörülmények harmonizálását (a 75%-os küszöb elérését) 2040-nél előbbre nem irányozza elő.
24, May 2006. , the Commission does not expect convergence of living standards (75% threshold) to be achieved until 2040.
Különböző kutatóintézetek szerint a 10 új EU-tagállam növekedése részben jelentősen gyengülhet, tehát a kiegyenlítési folyamat jelentősen elhúzódhat.
Some economic institutes think that the growth of some EU-10 states may significantly fall off, thus slowing down the convergence process even more.
Ugyanakkor azonban a régi 15 EU-tagállamon belül is sok strukturális – illetve a globalizáció következményeként jelentkező gazdasági – probléma van.
Even within the EU-15, however, many structural problems have still not been resolved, and new problems with business location are arising as a result of globalisation.
Számos régiót sújt a vállalatok sorozatos bezárása és a magas munkanélküliség.
Many regions have been affected by business closures and high unemployment.
Az új 10 EU-tagállamnak a régi 15 EU-tagállamhoz történő, fent említett gazdasági felzárkózását a régi 15 EU-tagállamban időközben tapasztalható viszonylag gyenge növekedés is hátráltatja.
The above-mentioned convergence of the EU-10's economic performance with that of the EU-15 is partly the result of a relatively weak growth in the “old” EU-15.
A gazdasági felzárkózás a legtöbb tagállamban feszült nemzeti költségvetési helyzetben megy végbe.
In most Member States, economic convergence is fraught with budgetary problems.
A tíz új tagállam közül hat (Lengyelország, Csehország, Magyarország, Szlovákia, Málta és Ciprus) esetében már most hiányosságok tapasztalhatók a stabilitási és növekedési paktum követelményeinek teljesítése terén.
Six of the new Member States (Poland, Czech Republic, Hungary, Slovakia, Malta and Cyprus) have infringed the Stability and Growth Pact
Ilyen körülmények között csekély az esély arra, hogy a tagállamok képesek és hajlandók lesznek az EU költségvetéséhez, következésképpen a kohéziós politikához hozzájárulni.
This will have a negative impact on the extent to which many Member States are able and willing to make contributions to the EU budget and thus to cohesion policy.
Mindehhez hozzájárulnak még a demográfiai változások kezeléséhez szükséges jövőbeni állami kiadások is.
This is compounded by the prospect of the public expenditure occasioned by demographic change.
A Gazdasági és Pénzügyi Tanács a 2006. február 13-i közleménye
A communication of the Council of Economic and Finance Ministers of 13 February 2006
Az EU befogadóképessége és a jövőbeni bővítések által támasztott kihívás
Absorption capacity and the challenge of future enlargements
Az EU Tanácsa elnökségének következtetése szerint
A decision of the EU Presidency
Ez a befogadóképesség a kohéziós politika szempontjából azt jelenti, hogy a Közösség „régi” régiói/megyéi nem veszíthetik el a regionális támogatáshoz való jogosultságukat a „statisztikai hatás” miatt úgy, hogy helyzetüket a versenyképesség és a strukturális átalakítás terén ne javítanák.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
A keleti bővítést követően a strukturális támogatások megszűntek, illetve hatályuk lejárt, ami már önmagában gondot okozott a 15 régi tagállam számos régiója számára.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
A legnagyobb kárt Olaszország, Németország, Málta, Spanyolország, Görögország és Franciaország szenvedné el.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
A kohéziós alapokból (90%) nem részesülne többé Görögország, Ciprus és Szlovénia.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Csehország közel állna a 90%-os határ átlépéséhez.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Egyes becslések szerint a strukturális alapokból jelenleg szükségesnek ítélt beruházások megvalósíthatóságához 150,2 milliárd eurós költségvetést kellene a tagjelölt kilencek rendelkezésére bocsátani.
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
A strukturális alapok ilyen mértékű növelése politikai szempontból sem reális.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Ugyanilyen kevéssé valószínű a támogatási összegek ennek megfelelő lineáris csökkentése az eddig támogatott országokban: Lengyelországnak például a jelenleg folyósított strukturális támogatás közel 50%-kal való csökkentését kellene elviselnie.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Gondoskodni kell továbbá arról, hogy a leírt bővítési forgatókönyvek ne egyszerre következzenek be.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
A 2007-ben csatlakozó országok, Románia és Bulgária statisztikai hatásait mindenképpen a következő finanszírozási időszakban veszik figyelembe.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Ugyanakkor az előcsatlakozási támogatásban részesülő valamennyi ország célja is a mihamarabbi csatlakozás.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Jelenleg azonban semmiképpen sincsen mód sem a különböző országok tervezett csatlakozási idejének kitűzésére, sem az EU gazdasági fejlődésének megjósolására.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
A strukturális támogatások 4%-os besorolása sem következik be azonnal minden országban.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
A jövőbeni bővítések kiterjedését viszont a strukturális politikára vonatkozó hatályos jogszabályok alapján kell elképzelni.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
E mégoly leegyszerűsített ismertetésből is egyértelműen kiderül, hogy a jövőbeni csatlakozások egészükben a jelenlegi strukturális politika látószögéből túlságosan nagy terhet rónak a Közösségre.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
A számítások azonban azt is mutatják, hogy az egyes csatlakozások az Unióra kifejtett hatásaik tekintetében jelentősen különböznek.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Törökország minden szempontból különleges eset.
Turkey is a special case in every respect.
Ha Törökország már ma az EU tagja lenne, akkor becslések szerint egymaga a strukturális alapokból folyósított összegek 27,3%-át kapná.
It is estimated that, if Turkey were now an EU Member State, it would be receiving 27.3% of Structural Fund appropriations, an annual amount of € 16 billion, corresponding to Commission estimates – based on growth rates of 4.5% for 2024 accompanied by a 4% absorption rate – of an annual contribution of € 22.4 billion.
Ez az évi kb. 16 milliárd eurós összeg nagyjából megfelel az Európai Bizottság számításainak is, amelyek 2024-re 4–5%-os növekedési rátát és 4%-os abszorpció mellett évi 22,4 milliárd eurós összeget jeleznek.
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma a Törökország csatlakozásának perspektívájából eredő kérdésekről.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
SEC(2004) 1202, 2004. október Más számításokból pedig az derül ki, hogy Törökország csupán 2025-ben egymaga 16 milliárd eurót kapna a strukturális politika jogcímén.
“Der EU-Beitritt der Türkei: Wie teuer wird die Gemeinsame Agrarpolitik", [Turkey’s EU membership: How expensive will it be for agricultural policy?]
„Törökország EU-csatlakozása: mennyire lesz drága a közös agrárpolitika?”, Harald Grethe.
Harald Grethe.
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) 2/ 2005. sz. füzet
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) Heft 2/ 2005.
Az előadó gondolatai
Rapporteur’s observations
A fentiekben ismertetett előrejelzések kimutatják, hogy a tagjelölt államok csatlakozása miatt a regionális életszínvonalbeli különbségek a kibővült Unióban ismét jelentős mértékben növekednének.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
A regionális egyensúly megteremtését célul kitűző kohéziós politika által jelentett problémát súlyosbítja, hogy az egész világon, így a 27 tagú Unió országaiban is feszült a költségvetési helyzet és egyre nő a globális verseny nyomása.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.