natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. mivel a többnyelvűségnek törekednie kell a sokféleség és a tolerancia tiszteletben tartásának előmozdítására is, hogy megelőzze a tagállamok különböző nyelvi közösségei közötti bárminemű aktív vagy passzív konfliktus kialakulását,
H. whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
I. mivel az összes nyelv, a kultúrához való hozzáférés elsőrendű eszközeként sajátságos módját adja a valóság értelmezésének és leírásának, biztosítani kell számukra a fejlődéshez szükséges feltételeket,
I. whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
J. mivel az idegen nyelvek tanulásának ösztönzése, és ezáltal az „anyanyelv + 2 nyelv” ismerete célkitűzésének elérése érdekében fontos tisztában lenni azokkal az elvekkel, amelyek szerint a beszéd tanulását és az alapvető fogalmak kialakítását és megismerését kisgyermekkorban kell elkezdeni, ami az anyanyelvi ismeretek alapjait képezi,
J. whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of “mother tongue +2”, it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
K. mivel a regionális kisebbségi nyelvek fontos kulturális kincseink közé tartoznak, hiszen közös kulturális örökséget képeznek, megőrzésük támogatását tehát javítani kell,
K. whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation them should be improved,
L. mivel a Parlament és a Régiók Bizottsága több alkalommal is foglalkoztak a kevésbé használt nyelvek jelentőségének kérdésével, és jelenleg nincs európai szintű jogi rendelkezés a regionális és kevésbé használt európai nyelvekre vonatkozóan,
L. whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
M. mivel különös figyelmet kell fordítani annak elősegítésére, hogy a hátrányos vagy nehéz körülmények között élők, illetve a fogyatékkal élők számára is elérhető legyen az idegen nyelvek tanulása,
M. whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
1. üdvözli a Bizottság elkötelezettségét, és különösen a nyelvismeret előmozdítására, és az ebből származó kulturális és társadalmi-gazdasági előnyök kiaknázására irányuló új keretstratégiát;
Welcomes the Commission's commitment, and particularly the new Framework Strategy, to foster the knowledge of languages and take cultural and socio-economic advantage of it;
4. üdvözli a Bizottságnak az egyéni nyelvi képességek javítását célzó hosszú távú célkitűzését, és utal a 2002-i barcelonai európai tanácson kitűzött célra, hogy a polgárok az anyanyelvükön kívül legalább két idegen nyelvet tanuljanak meg;
Welcomes the Commission's long-term objective to improve individual language skills, referring to the target set in 2002 in the Barcelona European Council whereby citizens should learn at least two foreign languages in addition to their mother tongue;
8. üdvözli a Bizottság elkötelezettségét, hogy biztosítsa a polgárok számára az anyanyelvükön való hozzáférést az uniós joghoz, az eljárásokhoz és az információkhoz, bár ennek ki kellene terjednie a tagállamok EU polgárok által használt nyelveinek lehető legnagyobb részére; ily módon valósággá válna a Bizottság azon állítása, hogy a polgároknak joguk van bármiféle korlátozás nélkül a saját nyelvükön az EU-hoz fordulni; ez fontos lépés lenne az EU és a polgárai közötti távolság csökkentése terén, ami a D-terv (demokrácia , dialógus és vita) célkitűzése;
Welcomes the Commission’s commitment to give citizens access to EU legislation, procedures and information in their own languages; however this should include as many as possible of the languages of Member States used by EU citizens; in this way the Commission's statement to the effect that citizens have a right to access the EU in their own language without any barriers would become a reality; this would be an important step in closing the gap between the EU and many of its citizens, which is the main aim of Plan D for Democracy, Dialogue and Debate;
Az összes európai nyelv esetében szükség van az olyan új technológiákra, mint a beszédfeldolgozás, a hangfelismerés stb., valamint a terminológiai munkára, a nyelvoktatás, a nyelvvizsgáztatás és tesztelés fejlesztésére; ellenkező esetben a kevésbé használt nyelvek lemaradnak, és társadalmi-nyelvi terüket a szélesebb körben beszélt nyelvek – különösen az angol – veszik át;
Supports the proposals to develop language-related professions and industries; all European languages will need new technologies such as speech processing, voice recognition and so on, as well work on terminology, developing language teaching, certification and testing; otherwise lesser-used languages will be left behind with their linguistic social space taken over by the more widely spoken languages - especially English;
24. egyértelmű, következetes uniós nyelvi tervet és uniós nyelvi jogalkotást kér; szükség van egy olyan uniós nyelvi jogszabályra, amely biztosítaná a kollektív és egyéni nyelvi jogok jogalapját; e jogalkotás alapján létre lehetne hozni a nyelvi sokszínűséget és a nyelvi jogokat biztosító uniós nyelvi tervet;
Calls for a clear, coherent EU language plan and EU language legislation; there is a need for an EU language act to give a legal base to language rights both collectively and individually; on the basis of such legislation an EU language plan could be drawn up to ensure linguistic diversity and language rights;
26. felhívja a Bizottságot, hogy segítse a Bizottság által 2007-től finanszírozott hálózatokon és/vagy projekteken keresztül a többnyelvűséget ösztönözni kívánó pályázó szervezeteknek nyújtott információhoz és finanszírozáshoz való hozzáférést;
Calls on the Commission to facilitate and promote access to information and funding for applicant bodies seeking to promote multilingualism through networks and/or projects funded by the Commission from 2007 onwards;
A közlemény összefoglalása
Summary of the Communication
A közlemény megerősíti a Bizottság többnyelvűség melletti elkötelezettségét, és konkrét intézkedéseket javasol.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Megállapítja, hogy az EU alapja az egység a sokféleségben, és az Unió 21 hivatalos nyelve mellett körülbelül 60 további őshonos nyelv és számos, bevándorló közösségek által beszélt nyelv létezik.
They note that the EU is founded on ‘unity in diversity’ and that besides the 21 ‘official’ languages of the EU there are around 60 indigenous languages plus migrant languages.
Ez a sokféleség „gazdagság forrása”, amely „nagyobb fokú szolidaritáshoz” és „kölcsönös megértéshez” vezet.
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
Hivatkozva a többnyelvűség általa adott definíciójára, amely többek között magában foglalja „egy földrajzi területen belül különböző nyelvi közösségek együttélését”, a Bizottság olyan politikákat javasol, amelyeknek célja „olyan légkör megteremtése, melyben valamennyi nyelv maradéktalanul érvényesülhet és amelyben számos nyelv oktatása és tanulása felvirágozhat”.
Referring to their definition of multilingualism which includes ‘the co-existence of different language communities in one geographical area’ they propose policies which seek to ‘promote a climate that is conducive to the full expression of all languages, in which the teaching and learning of a variety of languages can flourish.’
A kevésbé használt nyelvekkel összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy a Közösség biztosította a fő pénzügyi támogatást a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodája és a Mercator-hálózatok számára.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
A közlemény megemlíti a nyelvtanulással és a nyelvi sokféleséggel foglalkozó európai ügynökségre vonatkozó tanulmányt – ez az EP teljes támogatását élvezte –, de a Bizottság mégis egy nyelvi sokféleségi központokból álló európai hálózat mellett döntött, amely esetében a Bizottság, nem túl meggyőzően kijelenti, hogy „megvizsgálja annak lehetőségét, hogy ezt több éves alapon a javasolt Élethosszig tartó tanulás program keretében finanszírozzák”.
It notes the study conducted for an Agency for Language Learning and Linguistic Diversity, this had the full support of the EP, but the Commission has opted for a Network of Language Diversity Centres for which it will, somewhat unconvincingly, ‘examine the possibility of financing on a multi-annual basis through the proposed Lifelong Learning programme’.
Figel úr nemrégiben a regionális és kisebbségi nyelvek oktatásban betöltött szerepéről szóló konferencián tartott beszédében ugyanakkor úgy nyilatkozott, hogy most már valószínűbb, hogy ez zöld utat kap.
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
A javaslatok között a Bizottság körvonalazza, hogy a többnyelvűséget ösztönző „nemzeti tervekre” lesz szükség, és meglehetősen lagymatagon megállapítja, hogy „megfelelő figyelemben kell részesülniük a regionális és kisebbségi” nyelvek oktatásának is.
Amongst the proposals they outline that ‘national plans’ will be needed to promote multilingualism and rather half-heartedly that ‘the teaching of regional or minority languages should also be taken into account as appropriate’.
Emellett számos üdvözlendő intézkedést is felsorolnak, többek között az új technológiák felhasználását, új európai nyelvi kompetenciamutató kidolgozását, a bevált gyakorlatokra vonatkozó tanulmány közzétételét, a kutatások támogatást és a tartalomalapú nyelvoktatás (CLIL) szélesebb körű alkalmazását.
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
A III. szakasz a többnyelvű gazdasággal foglalkozik, valamint azzal, hogy a nyelvi készségek miként növelik az EU versenyképességét, továbbá elismeri, hogy az ügyfelek nyelvének ismerete javítja az üzleti lehetőségeket.
Section III turns to the multilingual economy and how language skills make the EU more competitive and recognising that speaking your customer's language is good for business.
Úgy tűnik, hogy a szöveg a „hivatalos nyelvekre” koncentrál.
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
A IV. szakasz a többnyelvűségnek a Bizottság és a polgárok közötti kapcsolatban betöltött szerepét emeli ki.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
Mivel az EU a polgárokat közvetlenül kötelező erejű jogszabályokat fogad el, az Unió demokratikus legitimitása és átláthatósága érdekében követelmény, hogy a polgárok saját, a Bizottság által „nemzetinek” nevezett nyelvükön kommunikálhassanak annak intézményeivel, olvashassák az EU jogszabályait, és az európai projektben „anélkül vehessenek részt, hogy nyelvi akadályokba ütköznének”.
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Noha ez dicséretes gondolat, ugyanakkor úgy tűnik, hogy csak a „hivatalos” nyelvekre terjed ki.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Hiba azt állítani, hogy minden polgár egyetemes módon hozzáfér az EU projekthez, miközben az állami léttel nem rendelkező, illetve regionális nyelveket – amelyek közül némelyiket többen beszélnek, mint egyes tagállamok nyelvét – valójában kizárják ebből a körből.
It is mistake when they say that all citizens have universal access to the EU project when stateless and regional languages, some of which have more speakers than member state languages, are in fact excluded.
Hihetetlen, hogy miközben az EU közelebb szeretne jutni polgáraihoz, intézkedéseivel – befogadó nyelvi politika hiányában – 10%-ukat
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
Körülbelül 46 milliónyi regionális vagy kisebbségi nyelvet beszélő polgár él Európában, akik az EU népességének körülbelül 10%-át alkotják. eleve kizárja.
There are around 46 million RML speakers in Europe, making up some 10% of the EU population. of them at the outset because of the lack of an inclusive language policy.
Egyébiránt a felvázolt javaslatokat örömmel fogadjuk, de csak akkor, ha regionális és kisebbségi nyelvekre (RML) is vonatkoznak.
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
A valódi többnyelvűséggel kapcsolatos megfontolások
Considerations on real multilingualism
A nyelvi sokszínűség Európában már hivatalosan is elismert (pl. az EU alapjogi chartájában és az alkotmánytervezetben) és támogatást élvez (pl. az 1993-as koppenhágai kritériumok által), azonban sok olyan nyelv van, amelyet egyre kevesebben beszélnek, amelynek generációk közötti átvitele sikertelen, amelyeken nem folyik oktatás, és sok olyan is, amelyeknek beszélői egyáltalán nem használhatják nyelvüket hivatalos minőségben.
Linguistic diversity in Europe is now officially recognised (e.g. in the EU Charter of Fundamental Rights, the draft constitution) and supported (e.g. the 1993 Copenhagen criteria), but on the ground there are many languages losing speakers, a breakdown in inter-generational transmission, lack of language medium education and many speakers with no rights at all to use their language in any official capacity.
Mindemellett a kevésbé használt nyelveknek számos záradék formájában támogatást biztosító EU-alkotmány kudarcának a kevéssé használt nyelvek előmozdítására és e nyelvek jogainak kivívására gyakorolt hatását nem ismerték fel kellőképpen.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Itt az ideje újra értékelni a taktikákat immáron az alkotmánytervezet nélkül egy olyan helyzetben, amikor a kevésbé használt nyelvek minden, a támogatást és finanszírozást lehetővé tevő jogalap nélkül maradtak.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
Ez azt jelenti, hogy az olyan nem kormányzati szerveknek, mint az EBLUL, új lehetőségeket kell keresniük a jelentésteli nyelvi sokszínűség biztosítására.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Az olyan, már létező nemzetközi szerződéseken kívül és túl, mint az Európa Tanács Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája, valamint az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről szóló Keretegyezménye, olyan kötelező erejű jogszabályokra volna szükség, amelyek mind egyénileg, mind pedig kollektív módon óvják a kevésbé beszélt nyelveket beszélők jogait, annak érdekében, hogy mindennapi életükben saját nyelvüket használhassák, joguk legyen anyanyelvi oktatáshoz, valamint az olyan tagállamokkal szembeni védelemhez, amelyek politikái fenyegetik a kevésbé beszélt nyelveket, és a hontalan nemzetek és/vagy nemzeti kisebbségek asszimilációjára törekednek.
What is needed above and beyond existing international treaties such as the Council of Europe European Charter for Regional or Minority Languages and Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, is binding legislation that enshrines the rights LUL speakers, both individually and collectively, to conduct their lives in their language, the right to receive education in their language and the right to protection from hostile member states who's policies threaten LULs and act to assimilate the stateless nation and/or national minority.
Egy friss kutatás szerint adott állam gazdaságára jó hatással van egy regionális vagy kisebbségi nyelv jelenléte.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
A kevésbé beszélt nyelv/hivatalos nyelv kétnyelvűségre alapozva a kutatás megmutatja, hogy a kétnyelvű emberek jobb kognitív képességekkel rendelkeznek, és kiemelkedő készségű populációt alkotnak.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
A két- és többnyelvűségbe történő befektetés tehát társadalmi tőkebefektetés.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
A közlemény, amely jó elképzeléseket és üdvözlendő újító szándékú javaslatokat tartalmaz, a legjobb esetben is csak tétovázik a nem hivatalos nyelvek kérdésében, legrosszabb esetben pedig semmibe veszi a számos veszélyeztetett európai nyelv helyzetét.
The Communication, while well meaning and with several welcome innovative proposals, remains ambiguous on the issue of non-official languages at best and at worst neglects the plight of several European languages that are endangered .
Ezen kívül a nyelvtervezés és fejlesztés szempontjából nem tud semmiféle egyértelmű haladást felmutatni a jelentésteli nyelvi sokszínűség terén, amely, mint az EU egyik legfontosabb értéke, alapvető ahhoz, hogy az EU elérje a valódi többnyelvűség kitűzött célját.
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Az EU-s támogatásokhoz történő hozzájutás jelenlegi szabályai kizárják a kis nyelvi csoportokat és tagállamokat.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
A cselekvési tervből következően a többnyelvűségről szóló közlemény egyértelmű szakítást jelez azzal az elképzeléssel, hogy elkülönített forrásokat biztosítson a kevésbé használt nyelvekkel kapcsolatos projektek számára, ami tovább marginalizálja a kevésbé használt nyelveket, főleg a már amúgy is veszélyeztetetteket.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
A Bizottság javaslatai egy paradigmaváltást jeleznek a 2000 előtti, a kevésbé használt nyelvek számára korábban közvetlen támogatást nyújtó politikától (a költségvetés B-vonalával) egy olyan politika felé, amelyben a kisebbségi nyelvi közösségeknek a nagy nyelvekkel kell versenyezniük a "nyílt piacon”.
The Commission's proposals signal a paradigm shift away from earlier pre-2000 EU policy of direct support for lesser-used languages (with the B-line budget) to one where minoritised language communities have to compete on the ‘open market’ with the big languages.
Az, hogy milyen módon kívánják mindezt elérni, nem tisztázott.
How they are meant to achieve this remains unclear.
A nagyobb nyelvek nagy költségvetéssel rendelkező nagy szervezetekkel rendelkeznek, mint pl. a British Council, amelynek 750 millió euró állt rendelkezésére 2005-ben az angol nyelv népszerűsítésre, ami sokkal több, mint ami az észt, a svéd, a walesi, a skót vagy a gael nyelveknek rendelkezésére áll.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Egyszerűsíteni kell a támogatások méretével arányos becsült költségek adminisztrációját, amely a kevésbé használt nyelveknek kedvező politika lenne a támogatások elosztásánál és az elkülönített, közvetlen támogatások (ideértve az előfinanszírozást is) társfinanszírozás nélküli visszatérítésénél.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
Ráadásul, az informatikai fejlesztések kapcsán a kevésbé széles körben használt nyelvek a szélesebb körben beszélt nyelvekre fektetett nagyobb hangsúly miatt elesnek a támogatásoktól.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Amennyiben a „nyelv tesz minket emberré”, ahogyan azt Figel biztos állítja, úgy a kevésbé használt nyelvek beszélőinek meg kell adni az a státuszt, ami ezzel a kijelentéssel jár.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Ha az EU hisz az olyan szlogenekben, mint az „egység a sokféleségben”, hogy minden nyelv egyenlő, akkor szükség van egy koherens, jelentésteli EU-s nyelvpolitikára és jogi szabályozásra, amely óvja a nyelvi jogokat, és biztosítja minden európai nyelv védelmét és azt a társadalmi nyelvi közeget, amelyben fejlődni képes.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Annak ellenére, hogy vannak a nyelvekre vonatkozó szabályok és jogszabályok, a mai napig nincs kötelező erejű, koherens EU-s nyelvpolitika, sem az intézmények, sem a tagállamok szintjén.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
A nyelvhasználathoz kapcsolódó emberi jogok az egész EU-ban rendszertelenek.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Ezt az anomáliát tovább fokozza, hogy az újonnan csatlakozott tagállamoknak csak minimális követelményeket kell teljesíteniük a kevésbé használt nyelvekhez kapcsolódó jogok és nemzeti kisebbségek tekintetében.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
És még ennek ellenére is, akadnak olyan „régi” tagállamok, amelyek, ha most pályáznának az EU-hoz történő csatlakozásra, nem felelnének meg ezen kritériumoknak.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.
Ez egy olyan anomália, amely nem tisztességes sem az új tagállamokkal, sem pedig a regionális vagy helyi nyelvi közösségekkel szemben sem, és jól illusztrálja az EU kettős mércéjét.
It is an anomaly that is unfair to the new member states and unfair to RML communities plus it illustrates EU double standards.