natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E tendencia keretében kell vizsgálni a hajléktalan-jelenséget, illetve az Európai Unió más régióiból, illetve harmadik országokból érkező migránsok társadalmi beilleszkedésének problémáját is, valamint a külvárosok problémáit, amelyek több tagállam városaiban is sorozatos erőszakos cselekményekben nyilvánulnak meg.
They are also a contributory factor to homelessness and problems relating to the social integration of migrants from both other regions of the EU and non-member states, not to mention the problem of the suburbs, which manifests itself in repeated violent upsurges in the cities of several Member States.
Ebben az összefüggésben a kultúra értékes eszköznek bizonyulhat a városokat és külvárosaikat alkotó különböző közösségek integrációjának elősegítésében.
In this context, culture can be a precious tool for encouraging the integration of the various communities which make up the cities and their suburbs.
A kulturális központok kialakítása, illetve a városnegyedek közötti együttműködési projektek létrehozása lehetővé teszi a kultúraközi párbeszéd kialakítását, különösen azokban a városokban és külvárosokban, ahol a bevándorlók magas arányban vannak jelen, és ahol az integrációs problémák a legmarkánsabban mutatkoznak meg.
The establishment of cultural centres or the implementation of cooperation projects between districts can thus foster intercultural dialogue, especially in the cities and suburbs with a high concentration of immigrants and in areas where integration problems are more marked.
A kulturális tevékenységeket tehát fontos belefoglalni a várostervezés és a városrehabilitáció integrált megközelítésébe.
It is therefore important to include cultural activities in an integrated approach to planning and urban regeneration.
A társadalmi kirekesztés ellentétes az európai szociális modellel, amely minden európai polgárnak jövő-perspektívákat kíván kínálni.
Social exclusion runs counter to the European social model, which is supposed to offer all citizens future prospects.
Nagyobb társadalmi kohézió garantálására van tehát szükség, különös figyelmet fordítva a fiatalok és az idősek beilleszkedésének elősegítésére.
We therefore need to ensure greater social cohesion and encourage, in particular, the integration of the young and the elderly.
Mindez a történelmi központ és a perifériák, a jómódú és a hátrányos helyzetű városnegyedek, a városi területek és a hátország közötti viszony átértékelésének keretében valósulhat meg.
A key aspect of this is also to improve the relationship between historic centres and suburbs, between wealthy and underprivileged areas, between urban territory and the hinterland.
Megjegyzendő továbbá az is, hogy a lakásszektor önmagában jelentős foglalkoztatási tényezőt képvisel mind az építőipar területén, mind pedig a felújítás, a területrendezés, a közelségi szolgáltatások és a pénzügyi szolgáltatások területén.
Moreover, the housing sector in itself is an importance source of employment in the field of construction, but also of renovation, conversion and local and financial services.
A környezeti és energetikai dimenzió
Environmental and energy dimension
A városi lakásfejlesztési stratégia az általános városfejlesztési stratégia tágabb kontextusába illeszkedik.
The development strategy for urban housing should be seen against the wider background of a general urban development strategy.
E leszakadási folyamatot gyakran energiaellátási problémák is súlyosbítják.
This impoverishment is often exacerbated by energy problems.
Az emelkedő energiaárak egyik oldalról az energiafelhasználás racionalizálását eredményezik (energiatakarékosságot ösztönző intézkedések és technológiák bevezetése, fenntartható energiatermelés, új energiaforrások fejlesztése stb.), de a másik oldalról az alacsony jövedelmek, a magas energiaárak és a nem megfelelő fűtési és szigetelési rendszerek együttes hatása az „energiaszegénység”
Although growing energy prices may result in a rationalisation of use (the establishment of measures and technologies to help save energy and the introduction of sustainable energy, development of new energy sources, etc.), the combination of low income, high energy prices and inadequate heating and insulation systems result in 'fuel poverty'
Akkor beszélünk „energiaszegénységről”, amikor az energiaszámlák kifizetése a jövedelem több mint 10%-át emészti fel. jelenségéhez és az energiaellátásból való kirekesztettséghez vezet.
'Fuel poverty' is when more than 10% of income is devoted to paying energy bills. and energy exclusion.
Érdemes végiggondolni, hogy a legnagyobb mértékű energiatakarékosságra a lakásszektorban van lehetőség, ahol becslések szerint a felhasznált energia 27%-a megtakarítható lenne, ahogy azt az Európai Bizottság energiával kapcsolatos cselekvési tervében hangsúlyozza.
It is important to consider that the greatest potential for energy savings can be found in the housing sector, where this potential is estimated at 27% of energy used, as pointed out by the Commission in its energy action plan.
Meg kell említeni a városok terjeszkedésének hatását a városi életkörülményekre.
We should also consider the impact of the urban sprawl on the condition of cities.
A központból való kiköltözés és a perifériák növekedése számos városszervezési problémát okoz, amelyek főként a közlekedés (a tömegközlekedés zsúfoltsága, a személygépkocsi használatától való függés), a környezetvédelem (növekvő energiafogyasztás, a személygépjárművek szennyező hatása), illetve a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén éreztetik hatásukat, s ez befolyásolja a város és lakóinak szociális és gazdasági helyzetét is.
The abandonment of city centres and peri-urbanisation are causing numerous organisational problems which affect, amongst others, transport (congestion of public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution caused by individual cars) and accessibility of services; all this has an impact on the social and economic situation of the city and its inhabitants.
A vonzó lakáslehetőség feltételezi a hatékony, kevéssé költséges és praktikus közlekedési eszközök meglétét, amelyek összekötik a lakóhelyeket a munkahelyekkel.
To make housing attractive, it is first necessary to have efficient, cheap and functional means of transport linking homes to workplaces.
Éppen ezért a népesség egészének biztosítani kell a személygépjárművek helyettesítésére alkalmas közlekedési eszközöket.
We therefore need to offer the entire population means of transport which replace private cars.
Ezen túlmenően alapvető jelentőségű a lakások megfelelő hozzáférése a szolgáltatásokhoz is (különös tekintettel a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra, a képzésre, a kereskedelmi egységekre és a közigazgatásra).
Moreover, it is essential for housing to have easy access to services (especially with regard to health and social affairs, training, shops and public authorities).
E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a hátrányos helyzetű városnegyedekre, amelyek gyakran igen gyengén vannak ellátva a közelben elérhető szolgáltatásokkal, a távoli szolgáltatásokkal pedig rossz az összeköttetésük.
Special attention should therefore be paid to underprivileged areas which often have few local services and are badly linked to more distant services.
A közterületek felújítása például segítheti a bűnmegelőzést, illetve a jobb közbiztonság kialakítását.
The renovation of public areas can, for example, prevent delinquency and provide greater security.
A hasonló politikák megvalósítása azonban csak olyan minőségi információk, illetve statisztikák birtokában lehetséges, amelyek lehetővé teszik a politikák célzott alakítását.
In order to implement such policies, we need to have quality information and statistics so that the relevant policies can be better targeted.
Hangsúlyozni kell ezen felül a villamos energia és földgázelosztó, illetve a vízellátó és csatornázási infrastruktúrák biztonságának fontosságát is, mind a hozzáférés biztonsága, mind a meglévő rendszerek és víztisztítási technológiák biztonságossága szempontjából.
The importance of the safety of the electricity and gas distribution infrastructure and the water and sewerage systems should also be stressed, with regard to both access, the safety of existing systems and the upgrading technologies used.
Mindez elsősorban az új közép- és kelet-európai tagállamokban sürgető feladat, ahol a létesítményeket az esetek többségében a hatályos biztonsági normákhoz kell igazítani.
This is particularly important in the new Member States of Central and Eastern Europe, where in most cases housing needs to be brought up to existing safety standards.
A koordináció dimenziója
Coordination dimension
A fent vázolt kontextusban, amelyben a különböző problémák egymást keresztezik és egymással összefonódnak, integrált – mélyen a szubszidiaritás és a közelség elvében gyökerező – megközelítés alkalmazására van szükség, amely lehetővé teszi a városi környezetek életminőségét és vonzerejét biztosító különböző meghatározó elemek egy időben történő megvalósítását, egy olyan közös részvételen alapuló módszer alkalmazásával, amely a lisszaboni, illetve göteborgi stratégia keretébe illeszkedik.
Given that the various problems are intertwined and pervasive, we therefore need to take an integrated approach, albeit one that is deeply rooted in the principles of subsidiarity and proximity, to ensure that different key factors are introduced simultaneously in order to provide quality of life in urban environments and make them more attractive; this should be done by using a common participative methodology in accordance with the Lisbon/Göteborg agenda.
Hasonló megközelítések kidolgozására leginkább a helyi szintű hatóságok alkalmasak, amelyek képesek az agglomerációban végrehajtott kezdeményezések és politikák összességének átlátására és optimális összehangolására, és hosszú távú elképzelésük van az agglomeráció fejlesztéséről.
Such an approach can be better adopted by the local authorities, which can provide an overall view, optimal coordination of the policies and measures implemented in the urban area and a long-term vision of development in the town/city.
E megközelítés támogatása érdekében biztosítani kell a (lakhatásra vonatkozó különböző közösségi politikák közötti) horizontális, a (különböző – európai, nemzeti, helyi – szinteken lakásszolgáltatással foglalkozó szereplők közötti) vertikális, illetve az (állami hatóságok, a gazdasági-társadalmi szereplők és a civil társadalom közötti) átfogó koordinációt.
In order to support this approach, the following types of coordination need to be implemented: horizontal (between all housing-related Community policies), vertical (between those dealing with housing at various levels – European, national and local) and mixed (between the public authorities, social and economic interest groups and civil society).
Ezen túlmenően a városoknak, a régióknak és a tagállamoknak rendelkezniük kell a lakásszolgáltatásra vonatkozó tapasztalatok és a „bevált gyakorlatok”, illetve az immár 17 tematikus hálózatot és több munkacsoportot magába foglaló URBACT program tanulságainak kicserélését biztosító mechanizmusokkal.
In addition, the cities, regions and Member States should have a mechanism whereby they can exchange experiences and best practices with regard to housing policy, based on the lessons learned from the URBACT programme, which now includes 17 thematic networks and several working groups.
Nevezetesen gondoskodni kell a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által megvalósított bevált gyakorlatok közzétételéről és terjesztéséről, amelyekből kiindulva – a különböző referencia-kontextusok figyelembe vételével – konkrétan kifejleszthető a fentiekben kifejtett stratégia.
In particular, we should promote and disseminate the best practices implemented by the national, regional and local authorities in order put the above-mentioned strategy into practice, whilst taking into account the different reference backgrounds.
Ez a mechanizmus lehetővé teszi egy továbbképzési ciklus kialakítását, és az európai szinten megjelenő hozzáadott érték egyik alapvető forrásává válhat.
This mechanism will help to establish a cycle of lifelong learning and is an essential way in which Europe can provide added value.
Ugyanakkor – tekintettel a téma összetettségére, valamint arra, hogy az integrált megközelítést helyi szinten kell kidolgozni, illetve megvalósítani – a közösségi hozzájárulás hozzáadott értéke a nemzeti, regionális illetve helyi kompetenciákhoz képest nem a jogalkotásban jelenne meg – ez egyébként sem tudna megfelelni a városok különféle szükségleteinek és helyzeteinek –, hanem egy olyan rendszer kialakításában, amely támogatja a bevált gyakorlatok kicserélését és átültetését a tagállamok között.
However, given the complexity of the subject and the need to plan and to take an integrated approach at the local level, the added value and contribution the EU could provide in comparison with the national, regional and local authorities would not be to take legislative action, which might not meet the different needs of the cities, but rather to establish a support system for the exchange and transfer of best practices between the Member States.
a lakhatási és a regionális politikáról
Housing and regional policy
Illetékes bizottság Date de l'annonce en séance de l'autorisation
Committee responsible Date authorisation announced in plenary
az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009)
on combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009
VÉLEMÉNY az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság részéről 17
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 16
VÉLEMÉNY a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság részéről ..................21
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...20
az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006-2009)
on combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009
– tekintettel a „HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című, 2006. július 6-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on "HIV/AIDS: Time to deliver"
Elfogadott szövegek P6_TA(2006)0321 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0321 . ,
– tekintettel az AIDS-ről szóló, 2006. november 30-i állásfoglalására
– having regard to its resolution of 30 November 2006 on AIDS
Elfogadott szövegek P6_TA(2006)0526 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0526 . ,
– tekintettel a HIV/AIDS elleni küzdelemről szóló, 2005. június 6-i tanácsi következtetésekre,
– having regard to the Council Conclusions of 6 June 2005 on Combating HIV/AIDS,
– tekintettel az „AIDS világnap – EU nyilatkozat a HIV megelőzéséről az AIDS-től mentes generáció érdekében” című, 2005. november 24-i tanácsi következtetésekre,
– having regard to the Council Conclusions of 24 November 2005 on "World AIDS Day - EU Statement on HIV Prevention for an AIDS Free Generation",
– tekintettel az EU kábítószerekkel kapcsolatos stratégiájára (2005-2012), amelyet a Tanács 2004. november 22-én fogadott el,
– having regard to the EU Drugs Strategy (2005-2012) adopted by the Council on 22 November 2004,
– tekintettel „az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről” szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményre ( COM(2005)0654 ),
– having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament on "Combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009" ( COM(2005)0654 ),
– tekintettel „a HIV/AIDS, malária és a tuberkulózis elleni külső fellépés egységes európai keretprogramjáról” szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményre ( COM(2004)0726 ),
– having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament on a "Coherent European Policy Framework for External Action to Confront HIV/AIDS, Malaria and Tuberculosis" ( COM(2004)0726 ),
– tekintettel az európai szomszédságpolitika stratégiai dokumentumáról szóló bizottsági közleményre ( COM(2004)0373 ),
– having regard to the Communication from the Commission on the European Neighbourhood Policy Strategy Paper ( COM(2004)0373 ),
– tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményre ( COM(2006)0726 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ),
– tekintettel az ír EU elnökség keretében, 2004. február 24-én megtartott, „Bontsuk le a gátakat! – Partnerség az Európában és Közép-Ázsiában terjedő HIV/AIDS elleni küzdelemben” elnevezésű miniszteri konferencia által elfogadott, az Európában és Közép-Ázsiában terjedő HIV/AIDS elleni küzdelmet szolgáló partnerségről szóló dublini nyilatkozatra,
– having regard to the "Dublin Declaration" on Partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia, adopted at the Ministerial Conference "Breaking the Barriers - Partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia" held within the framework of the Irish EU Presidency on 24 February 2004,
– tekintettel az Európai Unió és a szomszédos országok miniszterei és kormányaik képviselői által a 2004. szeptember 17-én a litvániai Vilniusban tartott, „Európa és a HIV/AIDS – Új kihívások, új lehetőségek” elnevezésű konferencián elfogadott, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS-re adott válasz megerősítését szolgáló intézkedésekről szóló vilniusi nyilatkozatra,
– having regard to the "Vilnius Declaration" on Measures to strengthen the response to HIV/AIDS in the European Union and in the Neighbouring Countries, adopted by Ministers and representatives of Governments from the European Union and neighbouring countries at the conference "Europe and HIV/AIDS - New Challenges, New Opportunities", held in Vilnius, Lithuania, on 17 September 2004,
– tekintettel az Egyesült Nemzetek közgyűlése által a 2000. szeptember 18-i 55. ülésszakán elfogadott millenniumi ENSZ nyilatkozatra, valamint az ENSZ millenniumi céljaira (MFC-k), és különösen a HIV/AIDS terjedésének 2015-ig történő megállítására vonatkozó célkitűzésre,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration adopted by the United Nations General Assembly at its 55th Session on 18 September 2000 as well as to the UN Millennium Development Goals (MDGs) and in particular the goal of reversing the spread of HIV/AIDS by 2015,
– tekintettel az ENSZ közgyűlés HIV-vel/AIDS-szel foglalkozó, 2001. június 27-i rendkívüli ülésszaka által elfogadott, a HIV-ről/AIDS-ről szóló kötelezettségvállalási nyilatkozatra,
– having regard to the Declaration of Commitments on HIV/AIDS adopted by the UN General Assembly Special Session on HIV/AIDS on 27 June 2001,
– tekintettel az ENSZ közgyűlés által 2001. augusztus 2-án „A HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos kötelezettségvállalási nyilatkozatról” elfogadott állásfoglalásra,
– having regard to the Resolution adopted by the United Nations General Assembly on the "Declaration of Commitment on HIV/AIDS" of 2 August 2001,
– tekintettel az ENSZ közgyűlésének a HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos kötelezettségvállalási nyilatkozat végrehajtásáról szóló, „Az általános hozzáférés felé: a HIV-vel kapcsolatos megelőzés, kezelés, ellátás és támogatás erősítésének a HIV-vel/AIDS-szel foglalkozó ENSZ program keretében végzett értékelése” című, 2006. március 24-i ellenőrző határozatára,
– having regard to the UN General Assembly's follow-up on the implementation of the Declaration of Commitment on HIV/AIDS, "Towards universal access: Assessment by the United Nations Programme on HIV/AIDS on scaling up HIV prevention, treatment, care and support" of 24 March 2006,
– tekintettel az ENSZ főtitkárának „A HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos kötelezettségvállalási nyilatkozat: öt évvel 2006. március 24. után” című jelentésére,
– having regard to the Report of the Secretary-General of the United Nations regarding the Declaration of Commitment on HIV/AIDS: five years later of 24 March 2006,
– tekintettel „A HIV-ről/AIDS-ről szóló politikai nyilatkozatra”, amelyet az ENSZ közgyűlése 2006. június 2-án fogadott el,
– having regard to the "Political Declaration on HIV/AIDS" adopted by the UN General Assembly on 2 June 2006,
– tekintettel a WHO 2006. évi, „A 2010-ig elérendő általános hozzáférés felé” elnevezésű HIV/AIDS programjára,
– having regard to the WHO HIV/AIDS Programme "Towards Universal Access by 2010" of 2006,
– tekintettel az UNAIDS globális AIDS-járványról szóló, 2006. évi jelentésére,
– having regard to the UNAIDS 2006 Report on the Global AIDS Epidemic,
– tekintettel az UNAIDS 2006. decemberi járványügyi naprakész jelentésére,
– having regard to the UNAIDS Epidemic Update of December 2006,
– tekintettel az EuroHIV 2006 augusztusában közzétett 2005. évi évközi jelentésére,
– having regard to the EuroHIV Mid-year Report 2005 of August 2006,
– tekintettel az AIDS megelőzéséről szóló, 2006. februári Eurobarométerre,
– having regard to the Eurobarometer on AIDS Prevention of February 2006,
– tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 1399 (2004) határozatára, valamint a szexuális és reproduktív egészség és jogok előmozdítására vonatkozó európai stratégiáról szóló 1675 (2004) határozatára,
– having regard to the Council of Europe's Parliamentary Assembly Resolution 1399 (2004) as well as its Recommendation 1675 (2004) on a European Strategy for the promotion of sexual and reproductive health and rights,
– tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére ( A6-0091/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities ( A6-0091/2007 ),
A. mivel az UNAIDS 2006. évi járványügyi naprakész jelentése szerint világszerte több mint 39,5 millió HIV-fertőzött él, 2006-ban pedig 4,3 millió személy fertőződött HIV-vel, és mivel a HIV/AIDS által érintett népesség 95%-a fejlődő országokban él,
A. Whereas according to the UNAIDS Epidemic Update for 2006 more than 39.5 million people worldwide are living with HIV and 4.3 million people were newly infected with HIV in 2006, whereas 95% of the people affected by HIV/AIDS live in developing countries,
B. mivel az EuroHIV 2005. évi évközi jelentése szerint 1998 és 2005 között az Európai Unióban 215 510 személy fertőződött HIV-vel, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) európai régiójában pedig 646 142 személy vált HIV-fertőzötté,
B. Whereas EuroHIV's Mid-year Report 2005 shows that 215,510 people were newly infected with HIV in 1998-2005 within the European Union and 646,142 people were newly infected with HIV in the European Region of the World Health Organization (WHO),
C. mivel az összes új HIV-fertőzés több mint felénél 25 év alatti fiatalok az érintettek,
C. Whereas over half of all new HIV infections affect young people under the age of 25,
D. mivel a HIV/AIDS kezelése terén az utóbbi időben elért előrelépés, valamint a megelőzésre fordított források csökkenése a kockázatos viselkedés növekedéséhez és következésképp az új HIV-fertőzések számának emelkedéséhez vezetett;
D. Whereas recent progress in HIV/AIDS treatment, together with a decline in prevention funding, has contributed to an increase in unsafe behaviour and consequently to growing numbers of new HIV infections,
E. mivel az EuroHIV és az UNAIDS jelentései megerősítik, hogy az új HIV-fertőzések száma az Európai Unióban, valamint a szomszédos országokban továbbra is riasztó mértékben emelkedik, és néhány országban a HIV-fertőzöttek becsült száma a hivatalos számnak csaknem háromszorosa,
E. Whereas the Reports from EuroHIV and UNAIDS confirm that the number of new HIV infections is still rising at an alarming rate within the European Union as well as in the neighbouring countries, and that in some countries the estimated number of people infected with HIV is almost three times higher than the official number,