natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figyelemmel a 2007. január 24-én a digitális környezetben a fogyasztói bizalomról tartott meghallgatásra is, a Parlament véleménye az, hogy Európa olyan kritikus szakaszban van, amely meghatározza, hogy az EU átalakítja-e belső piacát a globalizált és virtuálisan határok nélküli digitális környezetben a többi világszintű versenytárssal szemben komparatív előnnyé vagy hogy a belső piac és a (jelenleg 27) elszigetelt nemzeti piac a digitális környezetben inkább akadályt jelent majd az EU számára az információs társadalom és a lisszaboni stratégia teljes körű megteremtése előtt.
Taking into account also the public hearing on consumer confidence in the digital environment held on 24 January 2007, Parliament considers that Europe is at crucial stage that will determine whether the EU will transform the internal market in the globalised and virtually border-free digital environment into a comparative advantage over other world competitors or whether the internal market and the (currently 27) isolated national markets in the digital environment will represent more of an obstacle for the EU to fully developing the information society and the Lisbon strategy.
A digitális környezetben a fogyasztói bizalomról szóló jelentést a számos statisztika által rendelkezésre bocsátott számadatok is alátámasztják.
The need for a report on consumer confidence in the digital environment is evidenced also by the figures provided by a range of statistics.
Egy Eurobarométer-felmérés szerint a fogyasztók 33%-a számolt be arról, hogy vállalkozások nem adtak el vagy nem szállítottak árut, illetve nem nyújtottak szolgáltatást a számukra azzal az indoklással, hogy a fogyasztó nem az adott ország lakosa.
According to a Eurobarometer survey, 33 % of consumers stated that businesses had refused to sell or to provide goods or services because the consumer was not resident in the same country.
Bár a kiskereskedők 48%-a kész lenne arra, hogy határokon átnyúló értékesítést végezzen, a társaságoknak csak 29 %-a értékesít ténylegesen, határokon átnyúló módon legalább egy további EU-országban; ehhez hasonlóan míg az európai kiskereskedők 18%-a állítja azt, hogy kész határokon átnyúló kereskedelem folytatására 10 vagy több tagállammal, csak 5 %-uk tesz így jelenleg.
Although 48 % of retailers from the EU would be prepared to engage in cross-border trade, only 29 % of companies actually sell cross-border to at least one other EU country; similarly, while 18 % of European retailers state that they would be prepared to engage in cross-border trade with 10 or more Member States, only 5 % of companies currently do so.
A felmérés szerint az EU kiskereskedőinek 57 %-a értékesít az internet útján.
According to the survey, 57 % of retailers in the EU sell over the internet.
A határokon átnyúló kereskedelem legfőbb akadályának a tranzakciókkal kapcsolatos bizonytalanságot (a válaszadók 61 %-a), az eltérő számviteli szabályokat (58 %), a bonyolult panasztételt és vitarendezést (57%), az eltérő nemzeti fogyasztóvédelmi jogszabályokat (55 %), az értékesítés utáni szolgáltatások nyújtásának nehézségeit (55 %), a határokon átnyúló szállítások miatti többletköltségeket (51 %) és a fordítási költségeket (43 %) tekintették.
The biggest obstacles to cross-border commerce were considered to be uncertainty over transactions (61 % of respondents), different accounting rules (58 %), the complicated nature of complaint and dispute resolution (57 %), divergent national consumer protection legislation (55 %), difficulty providing after-sales service (55 %), excessive costs arising from cross‑border deliveries (51 %) and translation costs (43 %).
A kiskereskedők fele véli úgy, hogy ha az egész EU-ra kiterjedően egységes jogszabályok lennének a fogyasztókkal folytatott tranzakciókra vonatkozóan, növekedne a határokon átnyúló értékesítésük.
Half of retailers believe that if uniform legislation on transactions with consumers existed throughout the EU, then their cross-border sales would increase.
Az EU kiskereskedőinek jelentős hányada, 62 %-a nem tudja, hol juthat információkhoz a más tagállamokban hatályos fogyasztóvédelmi jogszabályokról.
Significantly, 62 % of retailers in the EU do not know where to obtain information on the consumer protection legislation in force in other Member States.
Az Eurobarometer-felmérés szerint továbbá a fogyasztók 6%-a vásárol az interneten más tagállamban található szállítótól.
The Eurobarometer survey also reveals that 6 % of consumers made purchases by internet from a supplier in another Member State.
Ennek egyik oka az, hogy a fogyasztók 45%-a kevésbé bízik a külföldi székhelyű vállalkozásoktól történő internetes vásárlásokban (egy tagállamban ez az arány 73%).
One reason to this is that as many as 45 % of the consumers feel less confident in making purchases on the internet from businesses located abroad (in one Member State this figure amounted to 73 %).
Általában a fogyasztók 56%-a vélte úgy, hogy ha valaki más tagállamban letelepedett vállalkozástól vásárol árut és szolgáltatást, a vállalkozások kisebb valószínűséggel tartják tiszteletben a fogyasztóvédelmi jogszabályokat.
In general terms, 56 % of consumers were of the opinion that, when purchasing goods and services from businesses in other Member States, businesses are less likely to respect consumer protection laws.
A fogyasztók 71%-a hitte úgy, hogy nehezebb olyan problémákat megoldani, mint a panaszok, a visszaküldések, az árcsökkentés, a garancia stb., ha más tagállamban letelepedett vállalkozástól vásárolnak.
71 % of consumers believed it is harder to resolve problems such as complaints, returns, price reductions, guarantees etc. when purchasing from businesses in other Member States.
A fogyasztók 65%-a tekintette problémásabbnak egy távértékesítéssel vásárolt termék határidőn belüli visszaküldését, ha másik tagállamban letelepedett szolgáltatótól vásárol.
65 % of consumers considered it to be more problematic returning a product bought by distance selling within the cooling-off period when purchasing from a supplier in a different Member State.
A vizsgálatok szerint annak az egyik oka, hogy a fogyasztók óvatosak a határokon átnyúló vásárlásokat illetően, az, hogy a fogyasztók nem lehetnek biztosak abban, hogy a védelem otthon élvezett szintje a határokon átnyúló vásárlások esetén is biztosított.
Studies have shown that one reason for consumers being reluctant to make cross-border purchases is that consumers cannot be sure that the level of protection that they enjoy at home will apply when they buy cross‑border.
Általánosságban elmondható, hogy alacsony az európai fogyasztói és vállalati bizalom a digitális környezetben, illetve hogy Európa az elektronikus kereskedelem egyes aspektusait tekintve elmarad az Egyesült Államok és Ázsia mögött.
Generally, it can be said that European consumer and business confidence in the digital environment is low and that, in some aspects of e-commerce, Europe is lagging behind the United States and Asia.
Ez azonban a távértékesítés más formáit is jellemzi (pl. a mobiltelefonos vásárlást).
However, this applies also to other forms of distance commerce (e.g. via mobile telephones).
Az elektronikus piac az áruk, szolgáltatások vagy tartalom nyújtásának egyes területein az EU-n belül lezajló fragmentálódása veszélyezteti a belső piac közös célkitűzéseit, sérti a fogyasztói bizalmat, és fenyegeti a közösségi vívmányokban megállapított jogokat és szabadságokat is.
The fragmentation of the electronic market within the EU in certain areas of the provision of goods, services or content jeopardises the common objectives of the internal market, damages consumer confidence and even threatens the rights and freedoms laid down in the acquis communautaire .
Az európai fogyasztók digitális környezetet illető bizalmának hiánya és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelmet korlátozó számos tényező miatt sajnálatos, hogy az EU jelenleg nem rendelkezik saját stratégiával a helyzet megoldására.
In the light of the lack of confidence of European consumers in the digital environment and the many factors that limit cross-border e‑commerce, it is regrettable that the EU currently has no strategy of its own that would help resolve the situation.
Sajnos az európai fogyasztók és vállalkozók gyakran nem kapnak feltétlen bizonyosságot és védelmet az EU-n belüli, határokon átnyúló elektronikus kereskedelem tekintetében, még az ugyanazon tranzakciónak az EU-n kívüli jogalanyokkal történő lebonyolításához képest sem.
Sadly, European consumers and business operators often do not enjoy above-standard certainty and protection for cross-border e-commerce within the EU, even compared with carrying out the same transaction with entities outside the EU.
Bár az EU jogszabályai által az elektronikus kereskedelem jogi szabályozásának globális fejlesztését illetően tett hozzájárulást értékelni kell, ugyanakkor el kell ismerni, hogy a jelenlegi európai jogszabályok nem veszik figyelembe kellőképpen a digitális környezet legújabb tendenciáit, és ez egyes területeken inkább akadály; pl. egyetlen elektronikus tranzakcióra általában több jogi rendelkezés vonatkozik, amelyek eltérő követelményeket támasztanak, ami azt jelenti, hogy sem a vállalkozók, sem a fogyasztók nem rendelkeznek egyértelmű és könnyen végrehajtható szabályokkal.
While the contribution of EU legislation to the global development of legal regulation of e-commerce is to be valued, it must at the same time be acknowledged that current European legislation does not take sufficient account of the newest trends in the digital environment, and in certain areas it is even more of a hindrance; e.g. one single electronic transaction is usually subject to several legal provisions setting divergent requirements, meaning that neither business operators nor consumers have clear and easily enforceable rules.
Az előadó szerint a digitális környezetben a fogyasztói bizalom javítása felé tett fontos lépés egy különösen az alábbi feltételeket tartalmazó stratégia elfogadása:
The rapporteur believes that an important step towards improving consumer confidence in the digital environment is to adopt a strategy containing in particular the following conditions:
- vonzó vállalkozási környezet megteremtése a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemhez,
- the creation of an attractive business environment for cross-border e-commerce,
- az elektronikus kereskedelem kultúráját segítő európai normák kialakítása,
- the creation of European standards enhancing e-commerce culture,
- a digitális környezetben a fogyasztók és a vállalkozások jogainak és kötelezettségeinek egyértelművé tétele,
- clarification of the rights and obligations of consumers and businesses in the digital environment,
- a belső piac digitális környezetben történő fragmentálódásának megállítása,
- halting the fragmentation of the internal market in the digital environment,
- a fogyasztók jogi védelmének megerősítése és végrehajthatóságának javítása a digitális környezetben.
- strengthening, and improving the enforceability of, the legal protection of consumers in the digital environment.
Ezzel szoros összefüggésben az előadó helyénvalónak véli a már felvázolt tevékenységek folytatását, és így a Bizottságnak újból el kell indítania és a fent megállapított módon korszerűsítenie kell az elektronikus bizalomról szóló kezdeményezést, amelyre bizottsági személyzeti munkadokumentum formájában tettek javaslatot.
In direct connection with this, the rapporteur considers it appropriate to continue the activities already drawn up, and the Commission should therefore relaunch, and modernise in the way set out above, the e-confidence initiative proposed in the form of a Commission staff document.
A fent említett állásfoglalásoknak megfelelően az Európai Parlament továbbra is fenntartja, hogy a „fogyasztó” jelenlegi meghatározása túl szűk, az információs társadalom növekvő igényeinek fényében, amelyek a (z egyszemélyes) kisvállalkozásokat ugyanolyan helyzetbe hozzák, mint amilyenben a fogyasztók vannak a határokon átnyúló kereskedelemben, azonban megfelelő védelem nélkül (garancia-időszakok, az elállás joga stb.).
In line with its resolutions referred to above, the European Parliament maintains that the current definition of ‘consumer’ is too narrow, given the growing needs of the information society, which puts small businesses (of one person) in the same position as consumers in cross‑border trade but without comparable protection (guarantee periods, right of withdrawal etc.).
A digitális környezet túllép a nemzeti és kontinentális határokon, ezért szintén létfontosságú az európai fogyasztóknak harmadik országokban történő elektronikus vásárlások lebonyolítása során biztosított védelem szintjének növelése.
The digital environment transcends national and continental borders, and it is therefore also crucial to improve the level of protection afforded to European consumers when making electronic purchases in third countries.
Ezért az előadó véleménye szerint szükséges az EU-n kívüli országokkal fogyasztóvédelmi együttműködési megállapodásokat kötni (különösen az OECD-országokkal és az Európához földrajzi közelségben lévő országokkal).
Therefore, the rapporteur is of the opinion that it is necessary to agree on the conclusion of consumer protection cooperation agreements with countries outside the EU (particularly those within the OECD and countries geographically close to Europe).
Ez az új és lényegesen szélesebb körű, az elektronikus bizalomról szóló kezdeményezésnek a digitális környezetben a fogyasztói bizalom növelése céljából történő kidolgozására irányuló felhívás lehetőséget kínál számos intézkedés (különösen a nem jogalkotási intézkedések, úgymint a fogyasztói szervezeteket bevonó célzott oktatási és tájékoztató kampányok finanszírozása) meghozatalára, illetve az egyes tevékenységek Bizottság és tagállamok által történő nagyobb mértékű koordinálására (ilyen az Európai Fogyasztóvédelmi Központok hatáskörének olyan célból történő növelése, hogy fokozzák hatékonyságukat a digitális környezetben, illetve létrehozzák a páneurópai szakértői fórumokat a legjobb nemzeti gyakorlat kicserélésére).
This call to work on a new and considerably broader e-confidence initiative with a view to increasing consumer confidence in the digital environment provides the opportunity to include a range of measures (particularly non-legislative measures, such as financing targeted educational and information campaigns involving consumer organisations), as well as greater coordination of individual activities by the Commission and the Member States (e.g. increasing the powers of European Consumer Centres to increase their effectiveness in the digital environment and creating pan-European expert forums for the exchange of best national practice).
A hangsúlyt azonban annak biztosítására kell helyezni, hogy az érdekelt felekkel (az iparágak képviselői, fogyasztói szervezetek és ehhez hasonlók) konzultációra kerül sor e dinamikus területen hozandó jövőbeli intézkedéseket illetően, továbbá hogy az ilyen intézkedéseket a „puha jog” (soft law) intézkedései is támogatják (pl. önszabályozási kódexek és a Bizottság által az EU-n belül az elektronikus kereskedelem átfogóbb kultúrájára vonatkozóan javasolt normák).
However, the emphasis must be placed on ensuring that interested parties (industry representatives, consumer organisations, and suchlike) are consulted on future measures in this dynamic area and that such measures are supported also by ‘soft law’ measures (e.g. self‑regulatory codices and the proposal of standards by the Commission for a greater e‑commerce culture within the EU).
Mivel a vizsgálatok és statisztikák szerint jelenleg a csalárd internetes tevékenységek (pl. az „adathalászat”) jelentik a fő veszélyt (és ez meghaladja a kéretlen reklámlevelek – „spamek” – jelentette veszélyt), európai korai előrejelző rendszert kell létrehozni (adatbázissal együtt) a digitális környezetben folytatott csalárd tevékenységek elleni küzdelem céljára.
As studies and statistics show that fraudulent activities on the internet (e.g. ‘phishing’) are currently the greatest threat (greater than unsolicited commercial messages – ‘spam’), a European early-warning system (including database) should be set up to combat fraudulent activities in the digital environment.
A digitális környezetben a nagyobb fogyasztói bizalom elérhető a követelések, panaszok és jogviták azonnali és megfelelő megoldása útján is, amely a legjobban online alternatív vitarendezési rendszerek útján érhető el.
Greater consumer confidence in the digital environment can also be achieved by prompt and proper resolution of claims, complaints and disputes, which can best be achieved by online alternative dispute resolution systems.
A Bizottságnak azt is biztosítania kellene, hogy az elektronikus bizalomról szóló új kezdeményezés nem korlátozódik a fogyasztóvédelemre, hanem koordinált megközelítést is megállapít a digitális környezet használatának egész problematikáját illetően (ideértve a nem piaci tényezők elemzését is).
The Commission should also ensure that the new e-confidence initiative is not limited only to consumer protection but that it also sets out a coordinated approach for the whole issue of the digital environment (including analyses of non-market factors).
Mivel a legtöbb fogyasztó és vállalkozó nem jogi és műszaki szakértő, a Bizottságnak támogatnia kell szabványosított szerződések létrehozását az elektronikus kereskedelem terén, amelyek tisztességes megközelítést garantálnának mindkét fél számára.
As most consumers and business operators are not legal and technical experts, the Commission should support the creation of standardised e-commerce contracts, which would guarantee a fair approach for both parties.
Mivel nincs külön bizalomjel a határokon átnyúló elektronikus tranzakciók tekintetében, az előadó ajánlja európai bizalomjelrendszer bevezetését (amelyhez természetesen számos feltétel teljesülése szükséges, ideértve a költségeknek csak jogvita esetén történő viselését is (ami azt jelenti, hogy az európai bizalomjelet ingyenesen lehetne megszerezni és alkalmazni)).
As there is no specialised trustmark for cross-border electronic transactions, the rapporteur recommends the introduction of a European trustmark system (which would, of course, require the fulfilment of a range of conditions, including costs being borne only in the event of the dispute (i.e. the European trustmark would be obtained and operated free of charge)).
Az európai bizalomjelre irányuló célkitűzés többek között az, hogy létrejöjjön az elégedett fogyasztók olyan kritikus tömege, amely a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem működéséhez szükséges.
The objective of the European trustmark, among other measures, is to reach the critical mass of satisfied customers required for cross-border e-commerce to work.
A fogyasztói bizalomnak a digitális környezetben történő növelését illetően a másik fontos eszköz az előadó nézete szerint az információs társadalomban a felhasználók jogairól szóló európai charta létrehozása lesz, amely nemcsak az információs társadalom szereplőinek – a fogyasztókat is ideértve – jelenleg meglévő jogait és kötelezettségeit tenné egyértelművé, hanem új európai jogokat és kötelezettségeket is teremtene (pl. a digitális tartalom vonatkozásában felhasználói jogokat, vagyis szellemi tulajdon felhasználása esetén a felhasználói jogok egyértelművé tételét, az alapvető együttműködtethetőségi normákat garantáló felhasználói jogokat, illetve a különösen sérülékeny felhasználók jogait, vagyis fejlesztve az internetes oldalak hozzáférhetőségét fogyatékkal élők számára).
Another important tool for increasing consumer confidence in the digital environment will, in the view of the rapporteur, be provided by the creation of a European charter of users’ rights in the information society that would clarify not only the current rights and obligations of information society actors, including consumers, but would also put forward new European rights and obligations (e.g. users’ rights relating to digital content, i.e. clarification of users’ rights when using intellectual property, users’ rights guaranteeing basic interoperability standards, and the rights of particularly vulnerable users, i.e. improving accessibility of internet pages for handicapped persons).
Az előadó figyelmeztet a belső piac digitális környezeten belüli fokozódó fragmentálódására (vagyis a határokon átnyúló összefüggésben nyújtott árukhoz, szolgáltatásokhoz és tartalomhoz való hozzáférés visszautasítása) megakadályozására, mivel ez jelentős mértékben megkülönbözteti a főleg az új és kis tagállamokban élő fogyasztókat, kizárólag állampolgárságuk, lakóhelyük vagy annak alapján, hogy van-e birtokukban egy meghatározott tagállamban kiadott fizetési kártya.
The rapporteur warns of the increasing fragmentation of the internal market in the digital environment (i.e. the refusal of access to goods, services and content provided in a cross‑border context), which significantly affects consumers particularly from new and small Member States solely on the basis of their nationality, place of residence and whether they own a payment card issued in a certain Member State.
Az előadó nézete szerint az ilyen magatartással hatékonyan kell szembenézni.
It is the rapporteur’s view that such conduct needs to be confronted effectively.
A fogyasztóvédelem területén egy egyértelműbb és átláthatóbb fogyasztóvédelmi közösségi joganyag – különösen ha ez a horizontális jogi eszközökre és a fogyasztói kötelmi jog felülvizsgálatára irányul – hozzájárulhat a magasabb szintű fogyasztói bizalomhoz.
A clearer and more transparent acquis communautaire in the area of consumer protection in the digital environment, particularly if it is oriented towards horizontal legal measures and a revision of consumer contract law, can contribute towards higher consumer confidence.
Az előadó nézete szerint a fogyasztóvédelmi joganyag jelenlegi hiányosságai legalább a következő területeken szorulnak megoldásra: a végfelhasználókkal kötött licenszszerződések és „technikai szerződési feltételek” esetén a tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó szabályokat kellene alkalmazni; online aukciók során a fogyasztók és a hivatásos kereskedők között kötött szerződésekre, illetve az egyén által interneten rendelt, turisztikai szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre (repülőjegyek, szállodai szállás, gépjárműbérlés, szabadidős szolgáltatások stb.) a távértékesítés szabályait kellene alkalmazni; az elektronikus kereskedelemben az eladó által a vásárló részére kötelezően nyújtandó információra vonatkozó követelményeket egyszerűsíteni és szabványosítani kell; a digitális környezetben az ellátási lánc átláthatóságát növelni kell annak biztosítására, hogy a fogyasztó mindig ismerje a szolgáltató kilétét (és tudatában legyen annak, hogy a szolgáltató közvetítő vagy tényleges szolgáltató); hatékony fogyasztóvédelmi eszközt kell létrehozni olyan esetekre, ahol a fogyasztó vállal minden szerződési kockázatot (a pénzügyi kockázatokat is ideértve, pl. amikor előzetes fizetést írnak elő), különösen a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem vonatkozásában.
In the rapporteur’s view, current shortcomings in the consumer acquis must be resolved at least in the following areas: end-user licence agreements and ‘technical contract terms’ should be subject to the rules on unfair contract terms; contracts concluded between consumers and professional traders in online auction sales, as well as contracts for tourists services (airline tickets, hotel accommodation, car rental, leisure time services etc.) ordered individually over the internet, should be subject to the rules on distance selling; the information that the vendor must provide to the purchaser in an electronic transaction should be simplified and standardised; the transparency of the supply chain in the digital environment on the vendor’s side should be increased to ensure that the consumer knows the actual identity of the supplier (including whether it is an intermediary or an end supplier); an effective consumer protection tool should be created for cases where the consumer assumes all contractual risks (including financial risks, e.g. when there is a requirement to pay in advance), particularly in the context of cross-border e-commerce.