natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1979: „Négy képviselő egy írógép”
German Christian Democrat Ingo Friedrich stresses the great importance of the Parliament's role in 2009: "Back in 1979 it was about enlisting people in the Member States to the idea of a common Europe.
„Mai munkánk sokkal jobban kihat minden egyes személyre mint 1979‑ben, amikor a parlament csak véleményadó jogkörrel rendelkezett.
Today we decide on a broad range of issues, about the tiniest detail of a directive to the great lines of European policies in the concert of world powers."
A nagyközönség azonban még mindig le van maradva az Európai Parlamentről való ismeretek tekintetében” − vélte Bill Newton Dunn.
Bill Newton Dunn, a UK member of the Liberal ALDE group, also underlined the distinct power shift towards the Parliament over the past 30 years: "We are elected and we have the right to say 'yay or nay'.
„1979-ben nem voltak asszisztenseink, írógépünk, irodáink.
In 1979 Sony had just launched the portable cassette player for around €150 and as Mr Newton Dunn recalls, the typewriter was the number one office tool: "In 1979 we had no assistants, no typewriters, no offices, nothing.
A jövőről szólva hozzátette: „Remélem, hogy 10–15 éven belül elnököt választhatunk!”.
"We also have become much more relevant for the media which requires us to be more professional.
20081107STO41554 A Parlament, hatásköre és eljárásai Ingo Friedrich Elmar Brok Bill Newton Dunn
20081107STO41554 Ingo Friedrich MEP Elmar Brok MEP Bill Newton Dunn MEP Parliament`s powers and procedures MEP
Európai Ifjúsági Hét 2008
Young people eager to have their say
A különböző szakmai műhelyeken résztvevő fiatalok olyan témákban fogalmazták meg elvárásaikat a jövőbeni uniós ifjúsági politikával kapcsolatban mint az oktatás, a foglalkoztatás, az önkéntesség, a társadalmi integráció és a fiatalok jogai.
As part of European Youth Week across the EU, the EP event had workshops on education, employment, volunteering, social inclusion and the rights of young people.
Elképzeléseiket a november 5-én megrendezett plenáris vita keretében ismertethették az európai parlamenti képviselőkkel.
So what do young people think about the EU and will they be voting in next year's European elections?
„A fiatalok éltetik a kultúrák közötti párbeszédet”
Before talking to us, participants met Members of parliament's Culture Committee, who have a decisive role in the allocation of youth projects and of funding.
A plenáris vitát megnyitó Katerina Batzeli (szocialista, görög), az EP kulturális szakbizottságának elnök asszonya szerint az EU soha nem volt annyira tevékeny az ifjúsági politika terén mint most: „Most először finanszíroz az EU 33 ágazati programot, amelyek a legjobb gyakorlatok cseréjére irányuló ifjúsági projektek”.
The Chair of the Committee Katerina Batzeli noted that there is strong support for youth projects with "EU financing for 33 programs".
Ez különösen napjainkban fontos − emlékeztetett az egykori vívóolimpikon −, amikor a fiatalok egyharmada túlsúlyos és 70 százalékuk az iskolai tornaórán kívül nem folytat semmiféle sporttevékenységet.
Hungarian MEP Pál Schmitt (EPP-ED) stressed the importance of sports project, with 70% of young people doing no sports outside the school curriculum, and 25–30% of children overweight.
Julian (29, bolgár), aki egy uniós projekt keretében bolgár árvaházak számára szexuálhigiéniai előadásokat tartott, azt szeretné, ha az EP több, a Fiatalok Lendületben Programhoz hasonló programot támogatna.
Bulgarian Julian (29), who is involved in a project to provide information about sexual diseases in orphanages in Bulgarian villages said, "The EP could vote for more programs like Youth in Action."
Szonja (26, szlovén), a Szlovén Ifjúsági Tanácstól elsősorban a munkaerőpiacra belépő fiatalokat és a lakhatási problémákkal küszködő fiatal családokat támogató parlamenti intézkedéseket látna szívesen.
Slovenian Sonia (26) wants parliament to do more for young people entering the labour market and young families in need of housing.
„Olyan Európát, ahol nem a pénz az úr”
What sort of Europe would you like to live in?
Réka (21), a Kodolányi János főiskola hallgatója, és a Vörösmarty rádió gyakornok‑újságírója ifjúsági diák-önkormányzati önkéntes tapasztalatának köszönhetően került ki a brüsszeli Ifjúsági hétre. „Olyan Európát szeretnék, ahol nem feltétlenül a pénz és a gazdasági érdekek mozgatnak mindent, hanem odafigyelünk a klímaváltozásra, és ahol a fiatalokra nem problémaként, hanem problémamegoldóként tekintenek” – mondta.
Réka, a 21-year old Hungarian girl doing Communication and Media Studies said, "I would like to live in a Europe, where it is not only money and economic interests that matter, but also issues such as climate change."
Az Európai Ifjúsági Hét hivatalos bloggere, a 22 éves ír Paddy szerint „az EP többet tehetne annak érdekében, hogy elmagyarázza a fiataloknak, mi történik Európában.
Paddy, a 22-year old Irish broadcaster, journalist, youth trainer and the official blogger of this year's European Youth Week, said, "The EP could do more explaining to people what goes on in Europe.
Az EU‑nak rossz a hírneve: néha úgy tűnik, mintha túlságosan is beavatkozna, néha pedig nincs hatásköre.
The EU has a bad reputation, often seen as too interventionist, and at other times seen as having no jurisdiction.
Olyan mint a király, aki nem tudott uralkodni a tengeren.”
It’s like a king who cannot control the sea."
Paddy mindenestre úgy véli: „A fiataloknak térítőként kell terjeszteniük az igét Európáról”.
He added that "young people have to be evangelical and spread the word about Europe themselves."
„Obama divatba hozta a választási részvételt”
Are you going to vote in the next EP elections?
Paddy mindenképpen szavaz jövő júniusban: „Obama nagyszerű segítség volt.
Paddy would definitely vote: "Barack Obama has been a great help.
Divatossá tette a részvételt.”
He has really made it fashionable to be involved."
A politikai háttérrel rendelkező Szonja , aki a szlovén szociáldemokraták Ifjúsági Fórumának tagja, semmi esetre sem hagyja ki az európai voksot.
Sonia, who represents the Youth Forum of Social Democrats in Slovenia, is also eager to vote in June.
Marta annak ellenére is szavaz majd, hogy nem igazán hisz a szavazás intézményében.
Even 25-year-old Lithuanian Marta, who does not believe in taking part in political life would cast her ballot.
Sokkal inkább hisz azonban a részvételi demokráciában, ahol „folyamatosan vitáznak a politikusokkal”.
She wants a more participative democracy, "where you keep talking with your politicians".
Szerinte „a fiatalokat nem fél évvel a választások előtt, hanem sokkal korábban kell bevonni a politkába”.
The Commission will take the conclusions from the event into account when it draws up a renewed framework of European cooperation in the youth field in early 2009.
Nem csak ennyiből állt azonban az Európai Ifjúsági Hét brüsszeli eseménye.
The 20th anniversary of European Youth Week was celebrated in 31 European countries, November 2-9.
Az események között megtalálható volt a Fiatalok Lendületben Program legjobb projektjeinek gálája is.
This year's theme was "intercultural dialogue" in line with the European year of intercultural dialogue.
20081107STO41555 Európai Ifjúsági Hét A hét következtetései Az EP kulturális és oktatási szakbizottsága Az Európai Bizottság az EU ifjúsági politikájáról
20081107STO41555 European Youth Week 2008 website Youth week conclusions Culture Committee Youth policies
Az első világháborút lezáró fegyverszünet 90. évfordulója
90 years since World War I Armistice
Verdun: negyedmillióan vesztették életüket 1918. november 11-én aláírták az első világháborút hivatalosan lezáró fegyverszünetet. „90 évvel az első világháború lezárását követően az Európai Unió országai között dúló háborúk időszaka a múlté” − fogalmazott Hans‑Gert Pöttering, az Európai Parlament elnöke, aki ma „a nagy háború” több millió áldozatára emlékezik a franciaországi Verdunben.
Verdun: some of the estimated 250,000 who died 1918, on the 11th hour of the 11th day of the 11th month the armistice that ended the fighting in the First World War came into effect.
„Az EU a jogon és szolidaritáson alapuló közösség, olyan közösség, amelyben valamennyi ország − kicsi, nagy és közepes − alapvető és emberi jogait tiszteletben tartják.
A ceremony this morning in Verdun - scene of some of the worst slaughter - will be attended by Parliament's President Hans-Gert Pöttering.
Az EU fejlődése a világon egyedülálló, szinte csodával határos az emberi szenvedéssel teli 20. század közepette” − jelentette ki Hans-Gert Pöttering, az Európai Parlament elnöke az első világháború lezárásának 90. évfordulója alkalmából november 11-én tartott megemlékezésen a franciaországi Verdunben.
Paying tribute to the millions who lost their lives in the "Great War" and changed circumstances, he said "90 years after the end of the First World War, the era of wars between countries of the European Union belongs to history."
A megemlékezésen részt vett, többek között, Nicolas Sarkozy francia elnök és az EU soros elnöke, François Fillon francia kormányfő, José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke, valamint Károly herceg, brit trónörökös és hitvese, Kamilla cornwalli hercegnő is.
Between February and December 1916 Verdun was the site of one of the bloodiest battles of the War resulting in more than a quarter of a million dead and at least a million wounded.
I. világháború: 20 millió halott, 20 millió sérült
Mr Pöttering contrasted that with the present situation in Europe.
Mint ismert, a francia és a német csapatok között 1916. február 21‑től december 18‑áig lezajlott verduni csatát az I. világháború legvéresebb csatái közt tartják számon.
The EU is " a community based on law and solidarity, a community in which the rights of all countries - small, medium and large, fundamental and human rights are respected.
A durván 10 hónapig tartó küzdelem több mint negyedmillió halottat és közel egymillió sebesültet eredményezett.
This development is unique in the world, almost a miracle in the history of the 20th century full of immense human suffering."
A mintegy 20 millió halálos áldozattal és hozzávetőleg ugyanennyi sérülttel járó első világháború (a II. világháború előtt egyszerűen csak „A nagy háború”) 1914‑től 1918‑ig tartott.
The war resulted in an estimated 40 million casualties - including approximately 20 million military and civilian deaths.
Végének hivatalosan a november 11-én aláírt fegyverszünetet tekintik, és a legtöbb országban ezen a napon emlékeznek meg az első világháború áldozatairól.
Political, economic and moral devastation brought turmoil to interwar Europe and left many grievances that were later exploited in the run up to the Second World War.
A háborút lezáró békerendszer igazságtalanságai a második világháború kitöréséhez vezettek.
Also attending the ceremony in Verdun are French President Nicolas Sarkozy, French Prime Minister Francois Fillon, Commission President José Manuel Barroso, Prince Charles and his wife Camilla, Grand Duc Henri de Luxembourg, Lady Quentin Bryce - Governor General of Australia and Peter Müller, President of the German Bundesrat.
20081107STO41556 Hans-Gert Pöttering
20081107STO41556 Pöttering webpage Verdun- wikipedia
„Tovább romlik a palesztin menekültek helyzete”
UN's Palestinian Refugee chief on "grim" situation
Karen Koning AbuZayd asszony az EP weboldalának elmondta: az európaiak megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy előmozdítsák a közel‑keleti békefolyamatot.
Ms AbuZayd oversees health & education aid for 4.6 million Palestinian refugees "Hopelessness, frustration and anger" are how a senior UN official described the feelings of Palestinians in Gaza and the West Bank.
Karen Koning AbuZayd amerikai állampolgár előzőleg 19 évig az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságánál (UNHCR) dolgozott.
Karen Koning AbuZayd spoke to us on 11 November after she had met MEPs on the Foreign Affairs and Development Committees.
A szervezet misszióvezetőjeként két évet szolgált Szarajevóban a bosnyák háború idején.
She described the desperate plight of the Palestinians and how Europe is seen as an unbiased broker in peace negotiations.
2005‑ben kinevezték az ENSZ Palesztin Menekülteket Segélyező és Munkaközvetítő Hivatalának (UNRWA) főbiztosává.
Appointed in 2005, Ms AbuZayd is Commissioner-General of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNWRA).
Mennyire rossz a helyzetük?
How bad is the situation of Palestinians in Gaza and the West Bank?
A helyzet, főként a Gázai övezetben, rendkívül rossz, és egyre romlik, mivel egyre szigorúbbak a lezárások és egyre kevesebb dolgot engednek be.
The situation, especially in Gaza, is extremely bad and it's getting worse all the time because of closures meaning fewer things are allowed in.
Humanitárius élelemből és gyógyszerből alapilletmény jár.
There's a basic allowance of humanitarian food and medicine.
Nyolc éven keresztül a legalapvetőbb szükségletekre korlátozott fejadagokon élnek emberek, ami nem túl egészséges, mivel ez kalóriaszükségletük csupán 60 százalékát fedezi.
People have been living on their rations, very basic ones, for eight years, and that's not very healthy, because it's only 60% of the calories they need.
Az emberek szinte mindentől meg vannak fosztva: internet, elektromos áram, stb.
People are deprived of almost everything: internet, electricity, etc.
Megteszünk minden tőlünk telhetőt, hogy a lakosság kétharmadát alapvető oktatással és egészségügyi szolgáltatással lássuk el.
They feel hopelessness, frustration and anger about what they can't offer to their children, there are fathers who cannot put food on the table and who don't have jobs.
Mi a helyzet a közel-keleti palesztin menekültekkel?
How is the situation of the Palestinian refugees in the Near East? (not Gaza and the West Bank).
Véleménye szerint a tavalyi és az azt megelőző fegyveres konfliktusokat követően eléggé elkötelezett‑e a nemzetközi közösség, hogy javítson a libanoni menekültek helyzetén?
Is the international community doing enough to improve the situation of the refugees in Lebanon after the conflicts in 2006 and 2007?
A libanoni palesztin menekültek helyzete mindig is a legrosszabb volt, mivel nem dolgozhattak, nem állt módjukban, hogy javítsanak életkörülményeiken a menekülttáborokban.
The situation for Palestinians in Lebanon has always been among the worst, because they were not allowed to work and we were not allowed to improve the living conditions in their camps.
Ám 2005 óta ez megváltozott: a konfliktusok következményképpen elmenekült 30 ezer ember meglehetősen jó körülmények között élt.
But since 2005 this has changed: the 30,000 people that fled due to the conflicts were living in fairly good conditions.
Most azonban újra munka és otthon nélkül vannak: előre gyártott lakásokban élnek, amelyeket mi építettünk nekik.
So it will take a lot of work to improve their situation, but with the necessary money they will be ok.
Dolgozhatnak, egyetemre járhatnak, és Libanontól eltérően nem menekülttáborokban laknak.
So the refugees there can take care of themselves and do not need all this humanitarian aid.
Hogyan vélekedik az izraeli–palesztin konfliktusról, hozhat‑e változást Barack Obama megválasztása?
Do you foresee any change in the conflict between Israel and the Palestinians now that a new US president has been elected?
Emlékeztetni fogjuk tehát választási ígéretére.
We think that that’s important.
Mit tehet még az EU a közel-keleti békefolyamat előmozdítása érdekében?
What can the EU do to increase its contribution to the peace process in the Middle East?
Ehhez általában még több pénzre van szükségünk.
Talking about contributions, we always need more money (laughs).
A jelen pénzügypiaci helyzetben azonban azon aggódunk, hogy megkapjuk‑e jövő évi keretünket.
Of course, with the financial situation in the world we are worried about whether we are going to get more money next year.
Amit a békefolyamatot illeti, az EU és az európaiak kiegyensúlyozott álláspontot képviselnek; mindkét féllel szót értenek, és elfogulatlanul meghallják mindkét fél hangját.
In terms of peace process, the EU and Europeans are seen as being balanced in the Middle East; they can speak to both parties and they can convey messages from both parties without being biased.
Mi is úgy véljük, hogy az európaiak az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog bajnokai, amit partnereiktől is megkövetelnek, ideértve bennünket és a kormányokat is.
We also think of Europeans as champions of human rights and international humanitarian law who are demanding these things from their partners, including us and the governments.
Olyan befogadó, elvszerű folyamatra van szükség, amely jogokon alapul: a palesztinok és az izraeliek jogain egyaránt.
We need an inclusive process, a principled one, which is based on rights, the rights of the Palestinians as well as the rights of the Israelis.
Úgy véljük, az európaiak megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy előmozdítsák ezt a fajta hozzáállást.
We believe Europeans are well placed to be able to push that kind of approach and that's what we are appealing for.
20081107STO41557 Karen Koning AbuZayd UNRWA Az EP külügyi szakbizottsága Az EP fejlesztési szakbizottsága
20081107STO41557 Biography of Ms AbuZayd UNRWA Foreign Affairs Committee Development Committee
48 órás munkahét: pró és kontra
48 hr hour week: To opt in or out
EP: 48 órás munkahetet mindekinek!
MEPs have backed a 48 hr week.
Az EP foglalkoztatási szakbizottságának képviselői 48 órában rögzítenék a heti munkaidőt, és az ez alóli kivételeket három éven belül eltörölnék.
However will this limit a ruthless employer's power to exploit workers, or simply limit an individual's ability to work extra hours in the economic slowdown?
Vajon a 48 órás munkahét rontaná‑e Európa versenyképességét, netán megelőzné a munkavállalók korlátlan túlóráztatását?
The fierce debate centres on a proposed Europe-wide directive stating that the working week in the EU should continue to be limited to a maximum of 48 hours (calculated over 12 months), except where a country invoked a non-participation ("opt-out") clause.
Az uniós munkavállalók heti munkaidejének megállapításáról együttdöntési eljárásban dönt a Tanács és a Parlament.
This opt-out would have allowed workers to agree to work longer, subject to certain limits.
A Tanács legutóbbi javaslata értelmében maximum 48 órában rögzítenék a heti munkaidőt, ezt azonban – a dolgozó beleegyezésével és a kollektív szerződésbe foglalva – növelni lehet 60 órára, illetve ha egy tagállamban az inaktív időt, például az ügyeletet is beleszámolják, 65-re.
It specified no more than 60 hours a week on average when calculated over a period of three months or 65 hours where there is no collective agreement and "when the inactive period of on-call time is considered as working time."
EP: kötelezően 48 órás munkahetet!
Deadlock could be broken
Alább a szakbizottság két tagját kérdezzük.
The debate has generated conflicting opinion in the Parliament.
A javaslatot támogató Alejandro Cercas spanyol szocialista képviselő hevesen ellenzi, hogy a tagállamok „kimaradási lehetőséget” kaphassanak a 48 órás munkahét kötelező hatálya alól.
At the Committee stage, amendments were passed to the bill with a strong majority; however the full Parliament must also give its backing.
A Tanács erre irányuló javaslata szerinte „a szociális Európa projektét támadja”, és „lerombolja a kollektív tárgyalás intézményét, mint a szociális párbeszéd alapvető eszközét”.
For the legislation to pass, it must receive a 393 vote majority.
Cercas úgy véli továbbá, a tanácsi javaslat „az új lisszaboni szerződésben foglalt jogelveket is sérti”.
Speaking to two key MEPs at the Committee, the polarisation of opinion becomes apparent.
A kivétel erősíti a szabályt, vagy mégsem?
"The opt-out can lead to social dumping"
A képviselőnő szerint számos tagállamban, ahol betartják a 48 órás munkahetet sokkal nagyobb arányú a feketemunka, mivel ezekben az országokban például többeket foglalkoztatnak egyéni vállalkozóként, akikre nem vonatkozik az uniós irányelv.
Speaking in her own capacity, British Liberal Liz Lynne of the ALDE group voiced her support for the opt-out clause citing individual choice a key driving force behind working longer hours.
„Európa versenyképességének nem a munkaidő hosszúságán, hanem innovációs képességünkön kell alapulnia” − véli Cercas. „Ez az irányelv veszélyezteti az olyan jólétre való új törekvéseket, mint a munka és a családi élet összeegyeztethetősége” − mondta.
Ms Lynne told us that: "The retention of the opt out from the working time with more stringent conditions on its use is vital; anyone whose work does not have a direct consequence on life and death decisions should have a free choice as to what hours they work, so long as this is truly voluntary."
A munkaidő‑irányelvet eredetileg 1993-ban fogadták el, majd 2000‑ben módosították.
The bill will now face further negotiation rounds between the Council and the Parliament.
1993‑ban az Egyesült Királyság kimaradási lehetőséget kért és kapott az irányelv alkalmazásának hatálya alól.
The vote in plenary will take place in December in Strasbourg.
Az irányelvről második olvasatban decemberben tartanak plenáris szavazást.
The working time directive was originally adopted in 1993, amended in 2000.
Ha az EP nem jut megállapodásra a Tanáccsal, egyeztető tárgyalások kezdődnek.
In 1993, the UK was granted an "opt-out" clause, which allows States not to respect the 48 hour limit under certain conditions.
20081107STO41558 Sajtóközlemény (angolul) Az EP foglalkoztatási szakbizottsága Alejandro Cercas Elizabeth Lynne
20081107STO41558 Press info: Employment Committee Alejandro Cercas MEP Liz Lynne MEP
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081103IPR41250 0 NOT XML V0//HU
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081103IPR41250 0 NOT XML V0//EN
Ütött a reagani–thatcheri kapitalizmus utolsó órája?
MEPs' diagnosis on economy ahead of Washington G20
Kapitalizmus: meghalt, haldoklik vagy műtik?
Is capitalism dead, dying, or just in the operation theatre?
A G20-csoport hétvégi washingtoni pénzügyi válságértekezletét megelőzően arra voltunk kíváncsiak, miként vélekednek az EP‑képviselők a globális pénzügyi rendszer reformjáról.
The financial crisis has become a major threat to the economies, jobs and lives of millions worldwide.
Egyesek szerint a kapitalizmus haláltusája zajlik, mások olyan sürgős sebészeti beavatkozásban részesítenék a beteget, amely megfékezi a „rendkívüli profitéhséget”, megint mások pedig központi szerephez juttatnák a Nemzetközi Valutaalapot a bajbajutott országok megsegítésében.
This weekend in Washington arguably the 20 most important countries in the world will meet to try and come up with a response.
A G-20-csúcsot megelőzően az EU vezetői arra a következtetésre jutottak, hogy a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF) központi szerephez kell jutnia egy hatékonyabb pénzügyi rendszerben, amelynek a válságok megelőzése érdekében képesnek kell lennie felmérni a kockázatokat.
We asked leading MEPs on the Economic and Monetary Affairs Committee what the world should do.
Pervenche Berès (szocialista, francia), az EP gazdasági szakbizottságának elnöke szerint az „Európai Uniónak először is a saját portája előtt kellene söpörgetnie, szembe nézve az adóparadicsomok kérdésével”.
The French Socialist also wants a radical re-think of incentives that encourage short term investment and risk taking.
John Purvis (néppárti, brit) elsősorban azt várja a washingtoni válságértekezlettől, hogy „újra élénkítse az IMF‑et annak érdekében, hogy korlátlan erőforrások álljanak rendelkezésére valamennyi tagállama támogatását élvezve, így az végső esetben, bármely, pénzügyi nehézségekkel küzdő ország hitelezőjeként léphessen fel”.
The Vice-chair of the committee, British Conservative John Purvis, would like to see the International Monetary Fund "revitalised" so it could be a last resort for countries.
Becsey Zsolt fideszes, néppárti képviselő szerint „a pénzügyi tevékenységek egységes mércéjére van szükség, mivel e területet kevésbé szabályozott, mint a versenyjog, az állami támogatások, az áruk szabad mozgása vagy a nemzetközi szintű hagyományos szolgáltatások.
Banning hedge funds, closure of tax havens and reversing the privatisation of pensions are 3 steps advocated by German MEP Sahra Wagenknecht of the left GUE/NGL group.