natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Például: Intelligens otthonok (pl. termosztát, világítás, zene vezérlése), intelligens városok (pl. utcai világítás, közlekedési lámpák, parkolók vezérlése), önvezető autók, intelligens gazdálkodás (a talaj nedvességtartalmára vagy a növényvédő szerek használatára vonatkozó adatok fejlett képalkotással való kiegészítése).
EU policies for broadband 6. 
A szélessávval kapcsolatos uniós szakpolitikák 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. It contains seven flagship initiatives. 
A 2010-ben elindított Európa 2020 stratégia az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló, hosszú távú stratégiája6, amely hét kiemelt kezdeményezést tartalmaz.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. 
Ezek közül az egyik az „Európai digitális menetrend”7, amely célértékeket határoz meg a gyors és ultragyors internetre nézve az információs és kommunikációs technológiák (IKT) – és ezeken belül elsősorban az internet – uniós polgárokra és vállalkozásokra irányuló társadalmi és gazdasági potenciáljának maximalizálása érdekében.
The Digital Agenda, updated in 20128, sets out three objectives for broadband: - by 2013, to bring basic broadband to all Europeans; - by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and ‘The State of Broadband’, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, September 2017. 
A 2012-ben aktualizált digitális menetrend8 a szélessávra vonatkozóan három célkitűzést határoz meg: - 2013-ra valamennyi európai polgár számára elérhetővé váljon az alapvető szélessávú internetkapcsolat; - 2020-ra gyors (30 Mbit/s-nál gyorsabb) szélessávú internet-hozzáférés álljon rendelkezésre valamennyi európai polgár számára; - 2020-ra az európai háztartások legalább 50%-a fizessen elő ultragyors (100 Mbit/s-nál gyorsabb) sávszélességű szolgáltatásokra.
COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
Az első cél így hangzott: „Legalább COM(2010) 2020 „Európa 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”.
5 6 7 8 
13 6 7 8
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
A célok tehát nem a teljes lakosságra vonatkoztak és a célértékek külön feltöltési és letöltési sebességeket határoztak meg.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
2010-ben a Bizottság közös cselekvési keretet is meghatározott uniós, illetve tagállami szinten e célértékek eléréséhez.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
A tagállamok kötelezettségei többek között a következőket tartalmazták: i. 2012-re nemzeti szélessávú tervek kidolgozása és működtetése; ii. a szélessávú beruházásokat elősegítő intézkedések meghozatala, beleértve a jogszabályi rendelkezéseket is; és iii. a strukturális és vidékfejlesztési alapok teljes körű felhasználása.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. 
2016 szeptemberében a Bizottság a gigabitalapú európai társadalom 2025-re való kiépítésével kapcsolatos közleményében9 az alábbi három, 2025-re elérendő stratégia célkitűzést nevezte meg, amelyek a digitális menetrend 2020-ra elérendő célkitűzéseit egészítik ki: - Legalább 1 gigabites kapcsolat10 biztosítása valamennyi fő társadalmi-gazdasági szereplő (többek között az iskolák, közlekedési csomópontok és főbb közszolgáltatás-nyújtók) számára; - minden városi terület és fő szárazföldi közlekedési útvonal rendelkezzen megszakítás nélküli 5G lefedettséggel; - valamennyi vidéki és városi európai háztartásnak álljon rendelkezésére legalább 100 Mbit/s letöltési sebességű, gigabites sebességre fejleszthető internetkapcsolat. 14 9 10 COM(2016) 587.
A gigabit per second is 1000 Mbps, significantly faster than the Europe 2020 targets. 9 10 
A másodpercenként egy gigabites kapcsolat 1000 Mbit/s adatátviteli sebességet jelent, ami jelentősen meghaladja az Európa 2020 célértékeit.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
A szélessávú infrastruktúrákra nyújtott uniós pénzügyi támogatás 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Az Európai Bizottság 2013-as becslése szerint akár 250 milliárd euróra is szükség lehet a 2020-as szélessávú célkitűzések eléréséhez11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
A meglévő infrastruktúra felhasználása és a költségek csökkentéséről szóló irányelv eredményes alkalmazásával12 azonban ez az összeg csökkenthető13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
A szélessávú infrastruktúrák területén a legfőbb magánbefektető a távközlési ágazat.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
A piac egyes szegmensei nem vonzóak a magánbefektetők számára, ilyenek pl. a vidéki területek.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Ezeken a területeken a közszférából – tagállami, regionális vagy helyi önkormányzati forrásból – származó finanszírozásnak kell biztosítania a megfelelő sebességű internetkapcsolatot.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
Az Unió más (tagállami, regionális vagy helyi) közfinanszírozási lehetőségeket kiegészítő forrásokat biztosít a piaci hiányosságnak kitett területeken.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
Egyes tagállamokban ez jelenti a fő közfinanszírozási forrást.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
A 2014–2020-as programozási időszakra nézve az Unió közel 15 milliárd eurót bocsátott a tagállamok rendelkezésére – ebből 5,6 milliárd EBB kölcsönök formájában – a szélessávú hozzáférés támogatására, ami jelentős növekedést jelent a 2007–2013-as időszakra rendelkezésre álló 3 milliárd eurós összeghez képest.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
Ez a teljes beruházási összeg mintegy 6%-ának felel meg.
There are five main sources of funding (see Table 2). 
Összesen öt fő finanszírozási forrás áll rendelkezésre (lásd: 2. táblázat).
European Commission,”The socio-economic impact of bandwith”, 2013, p. 207. 
15 11 12 13 Európai Bizottság,„The socio-economic impact of bandwith” (A szélessáv társadalmi-gazdasági hatása), 2013, 207. o.
Directive 2014/61/EU of the European Parliament and the Council of 15 May 2014 on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks (OJ L 155, 23.5.2014, p. 1). 
Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/61/EU irányelve a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről (HL L 155., 2014.5.23., 1. o.).
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, “Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017. 
Fibre to the Home Council Europe, „Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable” (Az optikai hálózatokra épülő gigabitalapú társadalom kiépítése költséges, de megvalósítható), gyorsjelentés, FTTH Konferencia, Marseille, 2017. február 16.
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017. 
2. táblázat. A 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszakok finanszírozási forrásainak áttekintése 2017 június végi ESBA-összegek.
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Forrás: a Bizottság és az EBB adatain alapuló számvevőszéki elemzés.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
A strukturális alapokat (ERFA, EMVA) a Bizottság irányítja, a tagállamokkal együtt.
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
A Bizottság emellett garanciát is nyújt az EBB által finanszírozott projektek támogatása esetében.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
Az EBB az általa nyújtott kölcsönök, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak (ESBA) a kezeléséért felelős.
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
A Bizottság irányítja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt (CEF), és az e finanszírozási eszköz keretében a szélessávra rendelkezésre álló források egy része a tervek szerint az Európai Szélessávfejlesztési Alapba (CEBF) kerül befektetésre.
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
Az EBB, a Bizottság és a többi finanszírozó által jóváhagyott feladatmeghatározásoknak megfelelő eljárással megbízott CEBF kezelését független alapkezelő végzi majd.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE 13.
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Ellenőrzésünk során megvizsgáltuk, hogy a Bizottság, a tagállamok és az EBB intézkedései eredményesek voltak-e az Európa 2020 stratégia szélessávú rendszerekkel kapcsolatos célkitűzéseinek elérése tekintetében.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
A téma különösen jelentős, mivel közeledik a 2020-as határidő és a Bizottság már 2025-ös új célkitűzéseket is közzétett.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
Vizsgálatunk a következőkre irányult: - a tagállamok várhatóan elérik-e az Európa 2020 stratégia szélessávval kapcsolatos célkitűzéseit és a Bizottság nyomon követte-e az eredményeket; - a tagállamok megfelelő stratégiákat dolgoztak-e ki a célkitűzések eléréséhez; - a tagállamok eredményesen végrehajtották-e a stratégiákat – beleértve az intézkedéseket és a kiválasztott, köztük az EBB-től származó, finanszírozási forrásokat, valamint a kialakított szabályozási, verseny-és technológiai környezetet is.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Vizsgálatunk hatókörébe tartozott továbbá az e három témára irányuló bizottsági támogatás is.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Az ellenőrzés a 2. táblázatban szereplő valamennyi finanszírozási forrásra – ERFA, EMVA, CEF, ESBA, EBB-hitelek és CEBF – kiterjedt.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
A következő öt tagállamra összpontosítottunk: Írország, Németország, Magyarország, Lengyelország és Olaszország.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
Ezek a tagállamok az Unió népességének mintegy 40%-át teszik ki, és kiválasztásukkor fontos szempont volt, hogy észszerű módon biztosítva legyen az egyensúly a földrajzi megoszlás és a szélessávú lefedettség, a vidék jelenléte és az előfizetési díj nagysága között.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Ellenőrzésünk hatóköre mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszakot magában foglalta.
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
Az Unió szintjén a szélessávú rendszerek terén jelentős szerepet játszó bizottsági főigazgatóságokat14, valamint az ESBA és a CEBF tekintetében az EBB-t vizsgáltuk.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
vállalkozói egyesületeket. A tagállamokban tett látogatásainkkor a szélessávú stratégia kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős minisztériumokat, az esb-alapokból finanszírozott programok irányításáért felelős szervezeteket, a szélessávú rendszerek terén illetékes hivatalokat, és nemzeti szabályozó hatóságokat kerestünk fel.
We also benefited from the input of telecommunication experts on the observations, conclusions and recommendations of this report. 
Ezenkívül jelentésünk észrevételeivel, következtetéseivel és ajánlásaival kapcsolatosan távközlési szakértők véleményét is kikértük.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
ÉSZREVÉTELEK Noha a szélessávú lefedettség egyre javul az Unió egész területén, az Európa 2020 stratégia egyes célértékei várhatóan nem teljesülnek majd 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Áttekintettük, hogy a digitális menetrend három célkitűzését tekintve 2010 óta milyen eredményeket értek el a tagállamok (lásd: 6. és 7. bekezdés).
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Kitértünk arra is, hogy a tagállamok várhatóan elérik-e a 2025-ös célokat, és értékeltük, hogy a Bizottság hogyan követi nyomon a tagállamok eredményeit és hogyan nyújt számukra támogatást.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
2016-ra valamennyi tagállam elérte az alapvető szélessávú lefedettséggel kapcsolatos célt 1. cél: 2013-ra valamennyi európai polgár számára elérhetővé váljon az alapvető szélessávú internetkapcsolat 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
2013 végén a balti államoktól (Észtország, Lettország és Litvánia) eltekintve minden tagállam elérte az alapvető szélessávú lefedettséggel kapcsolatos célt.
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
2016. június végére gyakorlatilag minden uniós polgár rendelkezett hozzáféréssel alapvető szélessávú hálózatokhoz, és a háztartások 98%-a rendelkezett hozzáféréssel vezetékes szélessávú kapcsolathoz.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
A vizsgált tagállamok közül kettő 2020-ra elérheti a 30 Mbit/s-os lefedettségi célt, a vidéki területek azonban továbbra is problémát jelentenek a legtöbb tagállamban 2. cél: 2020-ra gyors (30 Mbit/s-nál gyorsabb) szélessávú internet-hozzáférés álljon rendelkezésre valamennyi európai polgár számára 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
Erre a célra vonatkozóan a legtöbb tagállamban jelentős előrelépéseket tapasztaltunk.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
Az Unió egész területét tekintve a gyors szélessávhoz hozzáféréssel rendelkező háztartások 18 aránya 2011 és 2017 júniusa között 48%-ról 80%-ra nőtt.
At that date, Malta had already achieved the target. 
Erre az időpontra Málta már el is érte a célt.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 
A tagállamok között azonban még továbbra is jelentősek a különbségek: Görögország és Franciaország kb. 50%-os lefedettséget ért el, és hét tagállam lefedettsége továbbra is 80% alatti (lásd: 2. ábra).
17 2 
2. ábra. 30 Mbit/s-os lefedettség a tagállamokban, 2011 és 2017 19 Megjegyzés: Ciprusra és Horvátországra vonatkozóan nem állt rendelkezésre 2011-es adat.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
2011 és 2017 között az általunk vizsgált öt tagállamban is növekvő tendencia volt megfigyelhető a lefedettség tekintetében (lásd: 3. ábra).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Köz-és magánberuházások kombinálásával Magyarország, Írország és Olaszország jelentős mértékben kiterjesztette gyors szélessávú lefedettségét 2011 óta.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
E három tagállam emellett a lefedettség további bővítését tervezi a vidéki és külvárosi területek felé.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
Írország és Olaszország esetében ugyanakkor az eddigi haladás és a jelenlegi tervek alapján nem valószínű, hogy 2020-ra minden polgár számára elérhető lesz a 30 Mbit/s-os hozzáférési sebesség.
Two Member States, Hungary and Germany, could still achieve 100 % coverage of the population at 30 Mbps by 2020, based on their deployment plans. 
Két tagállam, Magyarország és Németország – megvalósítási tervük alapján – elérheti 2020-ra azt a célt, hogy a lakosság 100%-a számára elérhető legyen a 30 Mbit/s-os hozzáférési sebesség.
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
2017 végén a lengyelországi megvalósítási tervekben a háztartások 13%-ának (elsősorban külvárosi és vidéki területeken található háztartásoknak) a 2020-ig megvalósuló lefedettsége nem is szerepelt (lásd: 57. bekezdés).
Figure 3 - Evolution of 30 Mbps coverage in the five examined Member States from 2011 to 2017 Coverage (% of population) 100% 80% 60% HU 40% PL IE 20% IT 0% Target 100% DE PL IE IT DE HU 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
A 30 Mbit/s-os lefedettség alakulása az öt vizsgált tagállamban, 2011–2017 20 Lefedettség (a lakosság %-ában) 100% 80% DE 60% 40% IE IT 2011 2012 Célérték 100% IT DE HU PL IE HU PL 20% 0% 2013 2014 2015 2016 2017 Forrás: a Bizottság adatain alapuló számvevőszéki elemzés.
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
A nagy sebességű szélessávú internetlefedettség általános növekedése mögött azonban jelentős eltérés figyelhető meg a városi és a vidéki területek között.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
2016-ban az Unió vidéki területein a háztartások 47%-a rendelkezett ilyen hozzáféréssel, míg az Unió egészére vonatkozó átlag 80% volt15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
tagállam, Málta, Luxemburg és Hollandia esetében volt elmondható, hogy a vidéki területek lefedettsége megegyezett a városi területekével (lásd: 4. ábra).
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Megfelelő szélessávú lefedettség hiányában fennáll a kockázat, hogy a vidéki területek nem részesülnek a meglévő gazdasági és társadalmi előnyökből (lásd: 1. bekezdés).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
Franciaország 2013-as aktualizált szélessávú rendszerekkel kapcsolatos nemzeti terve azt irányozta elő, hogy 2022-re az ország teljes lakossága rendelkezzen 30 Mbit/s-os internetsebességhez való hozzáféréshez, és ezen belül 80% optikai hálózaton keresztül.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
2017 januári jelentésében azonban a francia számvevőszék egyes területeken megkérdőjelezte az optikai hálózat alkalmazásának indokoltságát, mivel ez a technikai megoldás nagy költségekkel jár és a megvalósítás hosszú időt vesz igénybe.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Jelenleg Franciaország egyes területeken alternatív megoldások alkalmazását mérlegeli, pl. a helyhez kötött vezeték nélküli 4G technológiát.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
4. ábra. A vidéki területek 30 Mbit/s-os lefedettsége a teljes lefedettség arányában, 2017 Forrás: a Bizottság adatain alapuló számvevőszéki elemzés.
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ... 
Noha valószínűleg a vizsgált tagállamok nem érik el az előfizetésekkel kapcsolatos 2020-ra kitűzött célt...
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
3. cél: 2020-ra az európai háztartások legalább 50%-a fizessen elő ultragyors (100 Mbit/s-nál gyorsabb) sávszélességű szolgáltatásokra. 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Ahhoz, hogy a háztartások előfizethessenek 100 Mbit/s-os szolgáltatásokra, előfeltétel az ultragyors szélessáv elérhetősége.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Az előfizetéseket ugyanakkor a kereslet is meghatározza, és számos olyan változótól függ, mint pl. a lakosság életkora, végzettsége, az előfizetési díj vagy a vásárlóerő.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
A 3. cél elérése valamennyi tagállam számára igen nagy kihívást jelent.