natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We carried out our audit between September 2017 and May 2018, collecting audit evidence from the following sources: − documentary reviews and interviews with staff from five Commission Directorates-General39; − audit visits to five Member States declared as being affected by desertification: Spain, Italy, Cyprus, Portugal and Romania, selected because of their vulnerability to desertification, and to cover a range of climatic conditions, vegetation, man-made activities, and identified risks. 
Ellenőrzésünket 2017 szeptembere és 2018 májusa között hajtottuk végre, és a következő forrásokból gyűjtöttünk ellenőrzési bizonyítékokat: − a dokumentumok áttekintése és az Európai Bizottság öt főigazgatóságának39munkatársaival készített interjúk; − helyszíni vizsgálatok öt olyan tagállamban, amely az elsivatagosodás által érintett országnak nyilvánította magát: Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Portugália és Románia, amelyeket az elsivatagosodással szembeni kiszolgáltatottságuk miatt választottunk ki, valamint azért, hogy sokféle éghajlati adottságot, vegetációt, emberi tevékenységet és azonosított kockázatot vizsgálhassunk meg.
We carried out interviews, analysed strategic documents (including rural development programmes), procedures and data; − visits to a sample of 25 projects identified by these five Member States as relevant for desertification and financed or co-financed by the EU. 
Interjúkat készítettünk, stratégiai dokumentumokat (köztük vidékfejlesztési programokat), eljárásokat és adatokat elemeztünk; − felkerestük egy 25 projektből álló minta olyan elemeit, amelyeket az említett öt tagállam az elsivatagosodás szempontjából relevánsnak nevezett meg, és amelyeket az Unió finanszírozott vagy társfinanszírozott.
These projects included irrigation investments, forestry projects, crop rotation, or restoration of dry-stone walls or dykes to prevent soil erosion. 
E projektek között voltak öntözési beruházások, erdőgazdálkodási és vetésforgó-projektek, valamint száraz-sziklás hegyoldalak vagy töltések helyreállítása a talajerózió megakadályozása érdekében.
The aim of the project visits was to assess whether the projects had made a sustainable impact on addressing desertification, not to issue an opinion on their legality or regularity. 
A projektek felkeresésével azt kívántuk felmérni, hogy a projektek tartós hatást gyakoroltak-e az elsivatagosodás kezelésére, azok jogszerűségéről vagy Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (AGRI), Éghajlat-politikai Főigazgatóság (CLIMA), Környezetvédelmi Főigazgatóság (ENV), Közös Kutatóközpont Főigazgatóság (JRC) és Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (RTD).
We also audited projects involving research into techniques for addressing desertification (see Annex III); − meetings with various stakeholders, including the UNCCD, the EEA and academic experts, to discuss strategic approaches or techniques for addressing and monitoring desertification and land degradation in the EU. 
Ellenőriztünk olyan projekteket is, amelyek az elsivatagosodás kezelésének technikáit kutatták (lásd: III. melléklet); − találkozók különböző érdekelt felekkel, köztük az UNCCD-vel, az EEA-val és tudományos szakértőkkel, hogy megvitassuk az Unión belül megfigyelhető elsivatagosodás és talajromlás kezelésének és nyomon követésének stratégiai megközelítéseit vagy technikáit.
The scope of the audit did not include land taken as a result of urban and other artificial development. 
Az ellenőrzés hatóköre nem terjedt ki arra, hogy városfejlesztés és más mesterséges fejlesztés következtében mekkora földterületet vonnak ki a művelés alól.
According to the EEA40, between 2006 and 2012, the annual land take in EU 28 countries was approximately 850 km2 – less than 0.1 % of the EU’s total land area. 
Az EEA szerint40 2006 és 2012 között az Unió 28 országában a művelés alól kivont földterület évente megközelítőleg 850 km2 volt, kevesebb, mint az Unió teljes földterületének 0,1%-a.
In addressing the audit questions set out in paragraph 25, we did not assess the framework established by the UNCCD to combat desertification. 
A 25. bekezdésben megfogalmazott ellenőrzési kérdések vizsgálatakor nem értékeltük az UNCCD által az elsivatagosodás elleni küzdelem érdekében létrehozott keretet.
OBSERVATIONS The Commission and Member States collect data relevant to desertification and land degradation, but the Commission does not make adequate use of it 28. 
ÉSZREVÉTELEK A Bizottság és a tagállamok összegyűjtik az elsivatagosodás és a talajromlás szempontjából releváns adatokat, a Bizottság azonban nem használja fel azokat megfelelően 28.
We examined the Commission’s use of the available data on desertification and land degradation. 
Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság hogyan használja fel az elsivatagosodásról és a talajromlásról rendelkezésére álló adatokat.
The Commission needs to collect and analyse data on desertification and the risks associated with it, to decide on the action needed to address it, and then to act. 
A Bizottságnak össze kell gyűjtenie és elemeznie kell az elsivatagosodásra és az ahhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkozó adatokat, hogy dönteni tudjon az ezek kezeléséhez szükséges lépésekről, majd pedig cselekedjen.
This data must be sufficient, coherent, reliable, and regularly updated and reviewed. 
Ezeknek az adatoknak elégséges mennyiségűnek, koherensnek és megbízhatónak kell lenniük, továbbá rendszeresen frissíteni és ellenőrizni kell azokat.
The Commission and the Member States collect data related to desertification 29. 
A Bizottság és a tagállamok gyűjtenek adatokat az elsivatagosodással kapcsolatban 29.
A key system used for monitoring indicators relevant to desertification and land degradation in the EU is the Copernicus Earth Observation Programme, which is coordinated and managed by the Commission41. 
Az Unióban az elsivatagosodás és a talajromlás szempontjából releváns mutatók nyomon követésére használt fő rendszer a Kopernikusz Föld-megfigyelési program, amelyet a Bizottság koordinál és irányít41.
This system uses a variety of technologies, from satellites in space to measurement systems on the ground, in the sea and in the air. 
Ez a rendszer sokféle technológiát alkalmaz, a műholdaktól kezdve a szárazföldre, a tengerbe és a levegőbe telepített mérőrendszerekig.
Copernicus delivers data openly and freely across a wide range of areas: atmosphere, marine, land, climate, emergency and security. 
A Kopernikusz nyíltan és szabadon, sokféle területen szolgáltat adatokat: ilyen területek a légkör, a tenger, a szárazföld, az éghajlat, a veszélyhelyzetek és a biztonság.
One of its components, the Copernicus Land Monitoring Service, provides geographical information about land cover and related variables; for example, about vegetation cover and the water cycle. 
Egyik eleme, a szárazföld-monitoring szolgáltatás a felszínborításról és az ahhoz kapcsolódó változókról, például a növénytakaróról és a vízciklusról szolgáltat földrajzi információkat.
In 2015, an additional satellite was launched. 
2015-ben egy újabb műholdat állítottak pályára.
One of its stated objectives is to monitor desertification42, but clear information about this is not yet available (see also paragraph 39). 
Ennek egyik kinyilvánított célja az elsivatagosodás megfigyelése42, erről azonban még nem állnak rendelkezésre egyértelmű információk (lásd még: 39. bekezdés).
The Commission regularly collects useful, relevant information about various elements related to the state of soil in the EU, including information on the three UNCCD sub-indicators (see paragraph 38). 
A Bizottság rendszeresen gyűjt az Unióban a talaj állapotával kapcsolatos különböző hasznos és releváns információkat, beleértve az UNCCD három részmutatójára vonatkozó információkat is (lásd: 38. bekezdés).
Land productivity was analysed by the JRC in a report based on satellite observations between 1982 and 2010 using Copernicus data43. 
A Közös Kutatóközpont az 1982 és 2010 közötti műholdas megfigyelések alapján a Kopernikusz adatait felhasználva elemezte a földterületek termőképességét43.
Figure 5, which is based on the most recent comprehensive data published by the Commission on land productivity dynamics in the EU44, shows that the hot, dry Mediterranean countries are more susceptible to a decline in land productivity. Figure 5 – Land productivity dynamics in Europe (1982-2010) Legend declining productivity early signs of decline stable, but stressed stable, not stressed increasing productivity Source: JRC, 2012. 
Az 5. ábra, amely a Bizottság által az Unióban lévő földterületek termőképességének dinamikájával kapcsolatban közzétett legutóbbi átfogó adatokon alapul44, azt mutatja be, hogy a forró, A tagállamokkal, az Európai Űrügynökséggel, a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetével, a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával, az uniós ügynökségekkel és a Mercator Océan szervezettel partnerségben valósították meg.
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., “Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU”, Joint Research Centre, Institute for Environment and Sustainability, Land Resource Management Unit, 2013. 
Sentinel-2A műhold, lásd http://www.copernicus.eu/main/sentinel-2a-orbit Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., „Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU” (A föld termőképességének dinamikája Európában: A talajromlás értékelése az Unióban), Közös Kutatóközpont, Környezetvédelmi és Fenntarthatósági Intézet, Földerőforrás-gazdálkozási Egység, 2013.
The report estimates that 85.1 % of the total area of the EU is currently unaffected by land productivity decline, 5.6 % shows early signs of land productivity decline, and 1.5 % is in decline. 
A jelentés becslése szerint az Unió teljes területének 85,1%-át jelenleg nem érinti a földterület termőképességének csökkenése, 5,6% mutatja a termőképesség csökkenésének első jeleit, 1,5%-án pedig csökken a termőképesség.
24 43 44 
25 41 42 43 44
Organic carbon in soil is monitored by the Commission using the multipurpose platform of the Land Use/Cover Area frame statistical Survey (LUCAS)45, a standardised three-yearly analysis of the properties of topsoil across the EU, operated by the JRC. 
A talaj szervesszén-tartalmát a Bizottság a földhasználati és földfelszín-borítottsági összeírás (LUCAS)45,) többcélú platformjának segítségével követi nyomon, amely egy, a Közös Kutatóközpont által három évente Unió-szerte elvégzett szabványosított elemzés a A LUCAS 2015 több mint 270 000 ponton végzett megfigyeléseket a 28 uniós tagállamban.
According to the EEA, “On average, soils in Europe are most likely to be accumulating carbon. 
Az EEA szerint „Az átlagos európai talaj esetén a legvalószínűbb az, hogy növekszik a széntartalom.
Figure 6 shows that the areas at risk of desertification, in Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania, are correlated with a low level of organic carbon in the soil. 
A 6. ábra azt mutatja be, hogy Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban, Portugáliában és Romániában az elsivatagosodás kockázatának kitett területek korrelálnak a talaj alacsony szervesszén-tartalmával. 6. ábra.
LUCAS 2018 survey started in March 2018 (it includes more than 240 000 points and about 99 000 photo interpretations), and its results will be available in 2019. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment. 
LUCAS – A talaj szervesszén-tartalma az Unióban – 2015 (g/kg) Forrás: JRC, 2018. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment.
The largest emissions of CO2 from soils are due to conversion (drainage) of organic soils. 
A talajból származó legjelentősebb szén-dioxid-kibocsátásokat a szerves talajok átalakulása (lecsapolás) okozza. 27 46
Land cover and land-cover changes in the EU are regularly monitored through the Coordination of information on the environment programme (CORINE)47, a component of Copernicus, which is managed by the EEA. 
A felszínborítás és a felszínborítás változásának rendszeres megfigyelését a CORINE (a környezetvédelmi programra vonatkozó tájékoztatás koordinációja)47 végzi, amely a Kopernikusz programnak az EEA által irányított egyik eleme.
Relevant CORINE datasets have been produced every six years since 2000, most recently in 2012. 
A CORINE megfelelő adatsorait 2000 óta hatévente állítják elő, a legutóbbi 2012-ben készült el.
Taken together, agricultural land and forests cover 85 % of land in the EU48. 
Összességében az Unióban a mezőgazdasági földterületek és erdők a földterületek 85%-át foglalják el48.
The Commission regularly collects and compiles additional data on various factors related to desertification in the EU, such as soil erosion, droughts, water, forest fires, as described in Annex II. 
A Bizottság a II. mellékletben ismertetettek szerint további adatok rendszeres összegyűjtését és összegzését is elvégzi az elsivatagosodással összefüggő különböző olyan tényezőkkel kapcsolatban, mint a talajerózió, az aszályok, a víz és az erdőtüzek.
However, the Commission does not use it to assess the extent of desertification and land degradation. 
A Bizottság azonban nem használja fel ezeket arra, hogy felmérje az elsivatagosodás és a talajromlás mértékét.
A World Atlas of Desertification was first published in 1992 by the United Nations 49, and then updated in 1997. 
Az Elsivatagosodási világatlasztaz ENSZ49 először 1992-ben tette közzé, majd 1997-ben aktualizálta.
The Commission took over the publication of the Atlas and published a third version in 2018. 
A világatlasz publikálását azután a Bizottság vette át, és 2018-ban egy harmadik kiadást tett közzé.
It contains maps of factors which can lead to desertification, such as soil erosion, salinisation, urbanisation, and migration. 
A kiadvány feltérképezi a potenciálisan elsivatagosodáshoz vezető olyan tényezőket, mint a talajerózió, a szikesedés, az urbanizáció és a migráció.
The new Atlas provides maps and data on a range of human-environment interactions relevant for land degradation, but does not contain any maps specifically on desertification. 
Az új atlasz szolgál ugyan térképekkel és adatokkal számos olyan ember–környezet kölcsönhatásról, amelynek jelentősége lehet a talajromlásra nézve, de kifejezetten az elsivatagosodásról nem tartalmaz térképeket.
The Commission considers that desertification cannot easily be mapped, because it is a very complex process, which studies found to be triggered by many different factors50. 
A Bizottság szerint az elsivatagosodást nem könnyű feltérképezni, mivel rendkívül összetett folyamatról van szó, amelyet a vizsgálatok szerint sok különböző tényező válthat ki50.
The Member States visited have produced maps on the risk of desertification (see Annex I). 
A felkeresett tagállamok készítettek térképeket az elsivatagosodás kockázatáról (lásd: I. melléklet).
However, these maps were not updated regularly, and cannot be compared as they used different indicators and colour coding. Thus, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
Ezeket a térképeket azonban nem frissítették rendszeresen, és nem is lehet őket összevetni egymással, mivel eltérő mutatókat és színkódokat alkalmaznak, ezért nem tudnak átfogó képet adni az elsivatagosodás uniós szintű mértékéről.
The Member States we visited also monitored factors associated with desertification and land degradation, such as water, droughts or precipitation monitoring. 
Az általunk felkeresett tagállamok nyomon követték az elsivatagosodással és talajromlással összefüggő olyan tényezők alakulását is, mint a víz, az aszályok és a csapadék.
Regarding the soil-data collection mechanisms, we found that: − Spain, Italy and Romania had their own systems, which provided more specific soil data but overlapped to some extent with the EU’s own collection mechanisms. 
A talajra vonatkozó adatok összegyűjtési mechanizmusait illetően megállapítottuk, hogy: − Spanyolország, Olaszország és Románia saját rendszerekkel rendelkezik, amelyek konkrétabb talajadatokat szolgáltattak, de bizonyos mértékben átfedésben voltak az Unió saját adatgyűjtési mechanizmusaival.
28 National data concerning soil was incomplete, was not collected and interpreted regularly, and was not always reliable51. − Cyprus and Portugal relied exclusively on the Commission’s LUCAS platform to collect soil data. 
A talajra vonatkozó nemzeti adatok nem voltak teljes körűek, gyűjtésük és értelmezésük nem volt rendszeres, és nem mindig voltak megbízhatóak51. − Ciprus és Portugália a talajra vonatkozó adatgyűjtés során kizárólag a Bizottság LUCAS platformjára hagyatkozott.
There is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU 38. 
Az elsivatagosodás és a talajromlás felmérésének nincs elfogadott módszertana az Unióban 38.
Desertification and land degradation are complex phenomena affected by many interdependent factors, and there is no scientific consensus as to how to assess these factors. 
Az elsivatagosodás és a talajromlás összetett jelenségek, amelyeket számos, egymástól függő tényező befolyásol, arról pedig nincs tudományos konszenzus, hogy miként kell értékelni ezeket a tényezőket.
However, proxy indicators can be used to detect deterioration in the state of the land. 
Közelítő mutatók alkalmazásával mindazonáltal észlelni lehet a talaj állapotának romlását.
There are several such proxy indicators, but the UNCCD recommends the use of three sub-indicators to assess land degradation: land productivity, organic carbon in soil, and land cover and land-cover change52. 
Több ilyen közelítő mutató létezik, de az UNCCD e három részmutató alkalmazását ajánlja a talajromlás felmérésére: a földterületek termőképessége, a talaj szervesanyag-tartalma, valamint a felszínborítás és annak változása52.
The Commission and the Member States have not agreed on a methodology for compiling the available indicators to come up with a consistent assessment of desertification and land degradation across the EU. 
A Bizottságnak és a tagállamoknak nincs elfogadott módszertanuk a rendelkezésre álló mutatók összesítésére, hogy egy következetes értékelést adjanak az Unió-szerte megfigyelhető elsivatagosodásról és talajromlásról.
This makes it difficult to compare the extent of desertification in the different Member States of the EU. 
Ez megnehezíti az elsivatagosodás mértékének összehasonlítását a különböző uniós tagállamokban.
In the 2018 monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context, the Commission uses two indicators for land degradation which are partially aligned with the UNCCD indicators: artificial land cover per capita, and estimated soil erosion by water (see Table 2). 
Az Unión belül a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról szóló 2018-as nyomon követési jelentésben a Bizottság az UNCCD mutatóihoz részben igazodó két mutató révén méri a talajromlást, ezek: az egy főre jutó mesterséges felszínborítás, illetve a víz által okozott becsült talajerózió (lásd: 2. táblázat).
There are many other characteristics of land degradation which are not covered by these indicators, such as organic carbon in soil, land productivity, salinisation, or contamination. 
A talajromlásnak számos más jellemzője van, amelyeket ezek a mutatók nem írnak le, például a talaj szervesszén-tartalma, a földterület termőképessége, a szikesedés vagy a szennyezettség.
Commission level (see paragraphs 30 and 34) but is not used for the purposes of assessing land degradation in the EU. 
Az egyéb ilyen releváns mutatókról a Bizottság szintjén állnak rendelkezésre további információk (lásd: 30. és 34. bekezdés), ezeket azonban nem használják fel arra, hogy felmérjék a talajromlás mértékét az Unióban.
Table 2 – Comparison of the Commission’s and the UNCCD’s indicators for land degradation 29 Commission Artificial land cover per capita Estimated soil erosion by water Source: ECA, based on UNCCD and DG ESTAT. 
2. táblázat. A Bizottság és az UNCCD talajromlási mutatóinak összehasonlítása Bizottság Egy főre jutó mesterséges felszínborítás A talaj becsült vízeróziója Forrás: Európai Számvevőszék, az UNCCD és a DG ESTAT alapján.
UNCCD Land cover and land cover change Organic carbon in soil Land productivity The EU is taking steps to combat desertification, but with limited coherence 41. 
Az Unió tesz lépéseket az elsivatagosodás leküzdésére, de azok kevéssé koherensek 41.
We examined whether the EU is taking action to combat desertification in a coherent way. 
Megvizsgáltuk, hogy az Unió koherens módon lép-e fel az elsivatagosodással szemben.
Such action needs a coherent governance structure and a good long-term plan to mitigate the risk of poor value-for-money decisions, and to avoid fragmented, uncoordinated actions. 
Ezekhez a fellépésekhez koherens irányítási struktúrára és megfelelő hosszú távú tervre van szükség, hogy mérsékelni lehessen az alacsony értékarányosságú döntések kockázatát, és el lehessen kerülni a szétaprózott, összehangolatlan intézkedéseket.
The UNCCD framework and its implementation in the EU is described in Box 2. 
Az UNCCD keretét és annak uniós végrehajtását a 2. háttérmagyarázat ismerteti.
Box 2 – The UNCCD framework in the EU Under the UNCCD, all parties which declared themselves to be affected by desertification must draw up national action programmes (NAPs). 
Az UNCCD kerete az Unióban Az UNCCD keretében minden olyan részes félnek, amely elsivatagosodásnak kitett területnek nyilvánította magát, nemzeti cselekvési programot (NAP) kell kidolgoznia.
The EU has not declared itself to be affected by desertification, and there is no action programme in place at EU level to combat desertification. 
Az Unió nem nyilvánította magát elsivatagosodásnak kitett területnek, és az elsivatagosodás elleni küzdelemnek nincs uniós szintű cselekvési programja.
Thirteen EU Member States have declared under the UNCCD that they are affected by desertification, based on their own self-assessments: Bulgaria, Greece, Spain, Croatia, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Portugal, Romania, Slovenia and Slovakia. 
Saját értékelése alapján a következő tizenhárom uniós tagállam jelentette be, hogy az UNCCD értelmében érinti őket az elsivatagosodás: Bulgária, Görögország, Spanyolország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Portugália, Románia, Szlovénia és Szlovákia.
These include seven of the eight Member States with a Mediterranean coastline. 
A Földközi-tenger partvidékén fekvő nyolc tagállam közül hét tagja ennek a csoportnak.
Member States’ NAPs cover many sectors such as agriculture, forestry and water management. 
A tagállamok nemzeti cselekvési programjai sok ágazatot ölelnek fel, például a mezőgazdaságot, az erdőgazdálkodást és a vízgazdálkodást.
Examples of measures included in the NAPs are: promoting research activities, drought contingency plans, afforestation, building terraces to prevent landslides, and improved early warning systems. 
Példák a nemzeti cselekvési programok intézkedéseire: a kutatási tevékenységek támogatása, vészhelyzeti tervek aszály esetére, erdőtelepítés, teraszok kialakítása a földcsuszamlások megakadályozása érdekében, a korai előrejelző rendszerek továbbfejlesztése.
Regarding the thirteen Member States which have declared themselves to be affected by desertification, and based on information publicly available: - Five Member States’ NAPs are published on the UNCCD website53. 
Azt a tizenhárom tagállamot illetően, amely elsivatagosodás által érintett területnek nyilvánította magát, a nyilvánosan elérhető információk alapján: – Öt tagállam nemzeti cselekvési programját tették közzé az UNCCD weboldalán53.
Of the eight other Member States, we are aware of two with a NAP 54. 
A többi nyolc tagállam közül kettő esetében van tudomásunk nemzeti cselekvési program létezéséről54.