natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance. 
19 Öt tagállamot kerestünk fel (Bulgária, Csehország, Írország, Olaszország (Puglia), Litvánia), amelyek kiválasztása az általuk energiahatékonyságra költött összeg alapján, illetve a földrajzi kiegyensúlyozottságra való törekvés jegyében történt.
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Ezek a tagállamok a 2014–2020-as Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból származó költségvetésükből körülbelül 2,9 milliárd eurót rendeltek ehhez a területhez.
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings. 
20 Ellenőrzésünk a következők felülvizsgálatát és felmérését foglalta magában: a) a nemzeti és regionális igényfelmérések, valamint a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek, b) az operatív programok és a projektkiválasztási eljárások, c) a monitoringrendszerek és az energiamegtakarítással kapcsolatos projektadatok.
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF. 
21 Ellenőrzésünk középpontjában a lakóépületekre irányuló, az ERFA és a Kohéziós Alap társfinanszírozásában megvalósuló energiahatékonysági beruházások álltak.
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy. 
Felmértük, hogy ezek a beruházások hogyan illeszkednek az Unió energiahatékonysági politikájához.
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12. 
Továbbá hasznosulásvizsgálatot végeztünk a középületek energiahatékonyságáról szóló 21/2012. sz. különjelentésünkre nézve a Bizottságnál és az akkor felkeresett három tagállamban (Csehország, Olaszország és Litvánia), hogy felmérjük, milyen mértékben hajtották végre a Bizottság és a tagállamok az e jelentésben szereplő ajánlásainkat12.
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF 
15 12 Lásd: 21/2012. sz. különjelentés: „Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_HU.PDF
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation. 
Észrevételek A Bizottság igényfelmérésre vonatkozó, továbbfejlesztett iránymutatása kevés hatással volt az általános célkiválasztásra 22 A partnerségi megállapodások és az operatív programok lehetővé teszik a beruházások egyértelmű célkiválasztását, ha alapos igényfelmérésen alapulnak, amely a magában foglalja a következőket: a) az energiafogyasztás és az energiamegtakarítási potenciál felmérése minden ágazatban, hogy azonosítsák a megcélzandó épületkategóriákat és kedvezményezetteket; b) annak azonosítása, hogy mi akadályozza a beruházásokat, illetve hogy a tagállami nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveken belül mely területek igényelnek további támogatást; c) annak felmérése, hogy milyen támogatási forma (pl. vissza nem térítendő támogatások vagy pénzügyi eszközök) alkalmas leginkább arra, hogy kezelje az azonosított igényeket és ösztönözze a mélyfelújításokat.
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings. 
Az általunk felkeresett tagállamok nem azonosították egyértelműen, hogy mire alapozzák az uniós források célkiválasztását 23 A Bizottság átfogó iránymutatást adott ki a tagállamok számára arról, hogyan mérjék fel az igényeiket és tervezzék meg programjaikat az épületekre irányuló energiahatékonysági beruházások finanszírozására vonatkozóan.
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15 
A 6. ábrán láthatóak a Bizottság által az irányító hatóságoknak javasolt ütemterv fő lépései. 16
14. 24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their 
24 Mind az öt felkeresett tagállam rámutatott partnerségi megállapodásaiban és operatív programjaiban arra, hogy fokozni kell épületállományuk energiahatékonyságát, különösen a lakóépületekét.
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents. 
E tervezési dokumentumok zömmel a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekben vagy más nemzeti energiastratégiai dokumentumokban foglalt igényfelmérésekre hivatkoztak.
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones. 
25 Az öt tagállam nem vette fel nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervébe a Bizottság iránymutatásában és sablonjában13 ajánlott összes információt, például azt, hogy az egyes intézkedésektől, közöttük az uniós finanszírozásúaktól mekkora energiamegtakarítást vártak el, illetve mekkorát értek el azok révén.
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings. 
A 2012. évi energiahatékonysági irányelv nem írta elő a tagállamoknak, hogy a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveikben szereplő intézkedéseket bevezessék, illetve hogy beszámoljanak az energiamegtakarításokról.
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption? 
26 Az 1. táblázat áttekintést ad a megvizsgált öt operatív program igényfelméréseinek fő elemeiről: 1. táblázat.
Were potential energy savings and investments needs quantified? 
Számszerűsítették a potenciális energiamegtakarítást és a beruházási igényeket?
Was there a clear justification for using EU funds? 
Egyértelműen megindokolták az uniós alapok felhasználását?
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA. 
Bulgária Növekvő régiók Nem Nem Igen Csehország Integrált regionális Nincs Nem Igen Írország Déli és keleti regionális Igen Igen Nem (lásd: 1. háttérmagyarázat) Olaszország (Puglia) Regionális Nem Nem Igen Litvánia Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe Igen Igen Igen Forrás: Európai Számvevőszék.
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating. 
20 1. háttérmagyarázat Írországban egy korábban nemzeti finanszírozású rendszerben az uniós források felhasználása nem vezetett az energiahatékonyság javulásához Az Írországban 2000 óta működő, nemzeti finanszírozású „Jobb energia – melegebb otthonok” program az energiaszegénység által veszélyeztetett, alacsony jövedelmű háztartásokra irányul, amelyek nem tudják megfizetni a megfelelő fűtést.
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7). 
2014 óta a programot uniós forrásból társfinanszírozzák, így Írország úgy csökkentette annak nemzeti finanszírozását, hogy a programhoz rendelt teljes finanszírozás összege állandó maradt, körülbelül évi 20 millió eurós szinten (lásd: 7. ábra).
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding. 
Az uniós források felhasználása révén nem növekedtek vagy gyorsultak jelentős mértékben az energiahatékonyságba történő beruházások, hanem e források lényegében inkább kiváltották a nemzeti finanszírozást.
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA. 
7. ábra. A „Jobb energia – melegebb otthonok” program finanszírozásának időbeli alakulása Írországban (2011–2017-es időszak) 25 20 15 10 5 0 2011 2012 Összes forrás 2013 2014 Tagállami források 2015 2016 2017 Uniós források Forrás: Európai Számvevőszék. millióeuró
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments. 
27 Csehország és Olaszország (Puglia) esetén hasonló megállapításokat tettünk, mint 21/2012. sz. különjelentésünkben, amikor azt tapasztaltuk, hogy a 2007–2013-as operatív programok esetében nem készültek megfelelő igényfelmérések.
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
A felmérések nem azonosították, hogy mely ágazatokban lehet energiamegtakarítást elérni, sem azt, hogy milyen lehetőségek vannak e megtakarítások költséghatékony módon történő elérésére, amelyek indokolnák, hogy miért ezeket az intézkedéseket választották ki és miért ilyen költséggel.
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level. 
28 Ennek alapján azt javasoltuk, hogy a Bizottság a programok szintjén kialakítandó megfelelő igényfelméréstől tegye függővé a 2014–2020-as kohéziós politika finanszírozását.
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs. 
A 2019-ben felkeresett öt tagállamból három (Bulgária, Csehország és Olaszország (Puglia)) azonban még mindig nem alapozta operatív programját az energiafogyasztás alapos felmérésére, és nem számszerűsítette sem a potenciális energiamegtakarítást, sem az azoknak megfelelő beruházási igényeket.
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings. 
Litvániában a helyzet javult, mivel a nemzeti hatóságok most már számszerűsítik a beruházási igényeket és a potenciális energiamegtakarításokat.
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14. 
A tagállamok tisztában vannak vele, hogy a beruházások előtt milyen akadályok állnak, ezeket azonban nem hárították el 29 Az energiahatékonysági fejlesztések jelentős mértékben csökkentik az energiaszámlákat, de a piaci korlátok miatt számos, az épületekre irányuló energiahatékonysági fejlesztés elmarad14.
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15. 
Ilyen korlát az energiahatékonyság finanszírozásával és előnyeivel kapcsolatos tudatosság és szakértelem hiánya, a magas indulási költségek, a több tulajdonosú épületek esetén a szabályozási akadályok (lakásszövetkezetek esetén gyakran csak egyhangú döntés lehetséges), valamint a tulajdonos/bérlő érdekellentétének dilemmája15.
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant. 
Olyan helyzetről van szó, amikor az energiahatékonysági korszerűsítéseket az épület tulajdonosa fedezi, de a csökkentett energiafogyasztásból fakadó megtakarítás a bérlőnél jelentkezik, és azt a tulajdonos nem tudja behajtani.
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements. 
Ebből adódóan könnyen előfordulhat, hogy a tulajdonos nem érez kellő ösztönzést az energiahatékonyságot javító beruházásokra.
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency. 
30 Bulgáriában, Csehországban és Litvániában az irányító hatóságok és a projektkedvezményezettek szavai szerint az energiahatékonyság javításának gyakran az állja útját, hogy a több tulajdonosú épületek esetén nehéz megállapodásra jutni.
31 Other barriers, hindering in particular the take up of Energy Performance Contracting mechanisms, relate to public procurement rules, as there is legal uncertainty on the essential elements of such contracts and difficulties in distinguishing between works, supply and services16, and on recording these contracts in public sectors’ national accounts. 
31 Akadályokat állítanak a közbeszerzési szabályok is – különösen az energiahatékonysági szerződések mechanizmusainak elterjedését illetően –, mivel az ilyen szerződések lényegi elemeit jogbizonytalanság jellemzi, nehéz különbséget tenni építési beruházás, árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás között16 és nehéz ezeket a szerződéseket közszférabeli nemzeti számlákon rögzíteni.
The Commission is working on lifting these barriers: in 2017 Eurostat published a guidance note17 clarifying how to record these contracts in national accounts. 
A Bizottság dolgozik ezeknek az akadályoknak az elhárításán: 2017-ben az Eurostat közzétett egy iránymutatást17, amely tisztázta, hogyan kell rögzíteni ezeket a szerződéseket a nemzeti számlákon.
This note was complemented in 2018 by further guidance prepared together with the EIB18. 
Ezt 2018-ban az EBB-vel közösen kidolgozott további iránymutatások egészítették ki18.
17 Commission (2017) “Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts”. 
17 Bizottság (2017) „Eurostat iránymutatás: az energiahatékonysági szerződések rögzítése az államháztartási számlákon”.
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 19 
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 22
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes. 
Mielőtt jelentős mértékű vissza nem térítendő támogatáshoz folyamodnának, a tagállamoknak mérlegelniük kell a pénzügyi eszközök és innovatív piaci mechanizmusok, például energiahatékonysági szerződések és energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek alkalmazását.
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments. 
34 A lakóépületek energiahatékonysági felújítására a tagállamok által előirányzott, 4,6 milliárd euró értékű beruházást 72%-ban vissza nem térítendő támogatások útján, 28%-ban pedig pénzügyi eszközök útján finanszírozzák.
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings. 
35 Mind az öt felkeresett tagállam rögzítette partnerségi megállapodásaiban, hogy szándékozik megvizsgálni, miként folyamodhatna pénzügyi eszközökhöz az épületek energiahatékonysági beruházásait támogatandó.
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 
Eddig azonban csak Litvánia használt fel uniós forrásokat arra, hogy bevezessen egy ilyen eszközt a lakóépületekre vonatkozóan (lásd: 2. háttérmagyarázat).
20 4 13 2 
23 2. háttérmagyarázat Követendő példa: Litvánia pénzügyi eszközökhöz folyamodik a többlakásos épületek energiahatékonysági korszerűsítéséhez A pénzügyi eszközök használatára vonatkozóan a 2007–2013-as időszakban nyert pozitív tapasztalatokra építve a 2014–2020-as időszakban Litvánia létrehozott egy pénzügyi eszközt, amely 314 millió euró értékben biztosít kedvezményes kölcsönöket lakásszövetkezetek számára.
20 40 4 
Ezt mintegy 4000 többlakásos épület felújítására használják fel, ami a lakóépületek energiahatékonysági felújítására irányuló, 2004-ben indult nemzeti program célkitűzése.
20 
A kölcsönök átlagosan 20 éves visszafizetési időre szólnak, 3%-os rögzített kamatlábon.
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount. 
A kölcsönöket egy, a nemzeti alapokból származó, vissza nem térítendő támogatással ötvözik, amelynek mértéke az idők folyamán változott, a kölcsön összegének 15%-ától akár annak 40%-áig is terjedt.
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment. 
Alacsony jövedelmű háztartások esetében a vissza nem térítendő támogatás a beruházás 100%-át fedezi.
36 The Commission recommended Member States to use EU Cohesion policy funding, especially when provided as grants, to support primarily deep renovation going beyond minimum energy performance requirements and resulting in significant energy savings (typically more than 60 %19). 
36 A Bizottság ajánlása szerint a tagállamoknak az uniós kohéziós politika keretében – különösen a vissza nem térítendő támogatás formájában – nyújtott finanszírozást elsősorban a minimális energiahatékonysági követelményeket meghaladó és jelentős (jellemzően több mint 60%-os19) energiamegtakarítást eredményező mélyfelújításokra kell felhasználniuk.
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”. 
37 A 2. táblázat áttekintést nyújt az általunk megvizsgált öt operatív program esetén a kedvezményezettek típusairól, a támogatási formákról és az állami támogatás arányáról: 2. táblázat.
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
38 A különböző arányú állami támogatások litvániai felhasználása követendő példa a magánfinanszírozás tőkeáttételének fokozására, valamint a „talált pénz” hatás kockázatának csökkentésére.
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty). 
E moduláció révén magasabb arányú támogatásban részesülnek a nagyobb energiamegtakarítást megcélzó projektek, az egyedi fogyasztásmérők telepítése, illetve az alacsony jövedelmű háztartások (ami segíti az energiaszegénység kezelését).
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works. 
39 Csehországban csak a kedvezményezettek egynegyede nyújtott be a 40%-os állami támogatásra jogosult projekteket, amelyhez legalább 40%-os energiamegtakarítást, valamint a munkálatok után „B” energetikai minősítést kellett elérni.
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings. 
A kedvezményezettek háromnegyede az alacsonyabb (30%-os) állami támogatásra jogosult projekteket nyújtott be, amelynél csak 20%-os energiamegtakarítás volt előírva.
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects. 
A kedvezményezettek úgy érzékelték, hogy a magasabb támogatási arány járulékos előnyei nem ellentételezik a mélyebb felújítást célzó projektek magasabb költségeit.
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment. 
40 Bulgária, Írország és Olaszország (Puglia) esetében az állami támogatási arány modulálása nem a mélyebb felújításokat ösztönözte vagy a beruházások terjedelmét, illetve összetettségét vette figyelembe, hanem – Olaszország (Puglia) esetében – csupán azt, hogy az állami szervezetek készek voltak finanszírozni a beruházás 10%-át.
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty. 
Írország ezt azzal magyarázta, hogy a két uniós társfinanszírozású program egyike az idősekre és az energiaszegénység szempontjából kiszolgáltatott helyzetben lévő személyekre irányul.
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs. 
41 A támogatásmoduláció elmaradása miatt még a gyors megtérüléssel és szerény egységköltséggel járó, egyszerű korszerűsítésekre (pl. világítás korszerűsítése, kazáncsere) is nagyon magas állami támogatási arány mellett kerül sor.
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades. 
A 3. háttérmagyarázat példáiban két operatív program a legkönnyebben elérhető eredményekkel járó energiahatékonysági korszerűsítésekre irányul. 25