natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73). 
Az utóbbi években az országspecifikus ajánlások (lásd: 40– 42. bekezdés) és az IDR-vizsgálatok (lásd: 67–73. bekezdés) egyszerűsítése még homályosabbá tette ezt az összefüggést.
Firstly, the link is not often obvious or is very weak. 
Először is: az összefüggés gyakran nem egyértelmű vagy nem nyilvánvaló.
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation. 
Ennek oka, hogy a Bizottság az országspecifikus ajánlásait nem az adott egyensúlyhiányok kezelése céljával fogalmazza meg, noha ezt előírja a MIP-rendelet 6. cikkének (1) bekezdése.
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances. 
Ehelyett az Európa 2020 stratégia keretében megvitatják strukturális reformokat a tagállammal, majd azokat szerepeltetik a bizottsági javaslatok között úgy, hogy azok akkor is minősülhetnek a MIP-eljáráshoz kapcsolódónak, ha csak távolról függnek össze az egyensúlyhiányokkal.
Moreover, in our analysis of the four selected Member States we found many CSRs that were wrongly labelled as MIP‐relevant, since none of the recommended measures addressed imbalances identified in the IDR. See Box 1 for examples. 
A kiválasztott négy tagállamra vonatkozó elemzésünk során számos olyan országspecifikus ajánlást is találtunk, amelyeket hibásan jelöltek a MIP-eljáráshoz kapcsolódónak, ugyanis a javasolt intézkedések egyike sem az IDR-vizsgálatban szereplő egyensúlyhiányok orvoslását célozta.
22 Box 1 – Examples of a missing link between MIP‐CSRs and IDRs • CSR No 3/2016 to France addressed topics (apprenticeship, vocational training and unemployment benefit reforms) that were not MIP‐relevant: not dealt with in the IDR section of the country report, nor mentioned in the MIP assessment matrix (see paragraph 68), nor raised as a policy challenge related to the IDR in the executive summary of the country report. 
Nincs összefüggés a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások és az IDR-vizsgálatok között (példák) • A Franciaországra vonatkozó 3/2016. országspecifikus ajánlásban olyan témák szerepeltek (a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a szakképzés és a munkanélküli-járadék reformja), amelyek a MIP-eljárás szempontjából nem lényegesek: sem az országjelentés IDR-t tartalmazó szakaszában, sem a MIP értékelési mátrixában nem sorolják fel (lásd: 68. bekezdés), és az országjelentés összefoglalásában sem kerülnek említésre az IDR-rel kapcsolatban mint szakpolitikai kihívások.
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary. 
Hasonlóképpen, az 5/2015. és az 5/2016 országspecifikus ajánlásában szereplő témákkal (a francia adórendszer megreformálása) sem foglalkozott az országjelentés IDR-t tartalmazó szakasza. • A Szlovéniára vonatkozó 2/2013. országspecifikus ajánlás olyan témákat érintett (a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósága; egészségügy), amelyekre az IDR-vizsgálat nem utal. • A Bulgáriára vonatkozó 1/2016. országspecifikus ajánlás által felvetett témák (a stabilitási és növekedési paktum célszámai; az adóbeszedést javító és az informális gazdaság szerepét csökkenő intézkedések) sem az országjelentés IDR-t tartalmazó szakaszában, sem a MIP értékelési mátrixában, sem pedig az országjelentés összefoglalásában nem szerepeltek.
The topics raised in CSR No 1/2015 (SGP targets; tax collection; the shadow economy; cost‐effectiveness of the healthcare system) were discussed in the ‘Other structural issues’ section of the country report and were therefore unconnected with the IDR. • CSR No 9/2013 to Spain addressed topics (public administration reform; efficiency of the judiciary) not dealt with in the IDR. 
ajánlásban felvetett témák (a stabilitási és növekedési paktum célszámai; adóbeszedés; árnyékgazdaság; az egészségügyi rendszer költséghatékonysága) az országjelentés „egyéb strukturális kérdésekre” vonatkozó szakaszában kerültek megvitatásra, az IDR-vizsgálattal tehát nem voltak összefüggésben. • A Spanyolországra vonatkozó 9/2013. országspecifikus ajánlás szintén az IDR-vizsgálatban nem említett témákkal (közigazgatási reform, az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága) foglalkozott.
CSR No 2/2015 concerned savings bank reforms, an issue to which there was no reference anywhere in the country report. 
A 2/2015. országspecifikus ajánlás a takarékpénztárak reformjára vonatkozott, erre a témára azonban az országjelentés egyik szakasza sem utalt.
Table 1 indicates the extent to which CSRs are labelled as MIP‐relevant. 
Az 1. táblázatban látható, hogy mely országspecifikus ajánlások milyen mértékben minősülnek MIP-eljáráshoz kapcsolódónak.
In 2016, over 80 % of CSRs addressed to Member States affected by imbalances, and all CSRs addressed to Member States with excessive imbalances, were labelled MIP‐relevant. 
2016-ban az egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlások több mint 80%-a, és a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlások mindegyike a MIP-eljáráshoz kapcsolódónak minősült.
This over‐labelling of CSRs as MIP‐relevant has weakened the effectiveness and credibility of the MIP. 
Az, hogy az országspecifikus ajánlásokat túlzott mértékben minősítették lényegesnek a MIP-eljárás szempontjából, csökkentette ezen eljárások hatékonyságát és hitelességét.
This was corroborated by many of the stakeholders we met during information visits. 
A tájékozódó célú látogatásaink során felkeresett érdekeltek közül sokan szintén megerősítették ezt az állítást.
The second issue is that the streamlining of MIP‐CSRs and IDRs has further obscured the link between the former and the identified imbalances. 
A második probléma, hogy az országspecifikus ajánlások és az IDR-vizsgálatok egyszerűsítése még homályosabbá tette az összefüggést az előbbiek és a megállapított egyensúlyhiányok között.
Streamlining of the CSR process dates back to 2015, after Member States commented that the excessive number and length of CSRs had detracted from their sense of ownership and the effectiveness of implementation. 
Az országspecifikus ajánlások folyamatának egyszerűsítése 2015-re vezethető vissza, amikor is a tagállamok megjegyezték, hogy az országspecifikus ajánlások túlzott száma és hosszúsága miatt az egyes országokban mind a felelősségvállalás, mind a végrehajtás hatékonysága csökkent.
The Commission has since reduced the annual number of MIP‐CSRs. It has also reduced their average length by around 50 % (see Figure 5). 
A Bizottság azóta lecsökkentette az egy adott évben kiadott MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások számát és közel 50%-kal lecsökkentette átlagos hosszúságukat is (lásd: 5. ábra).
The streamlining was generally viewed positively by EPC members (see Figure k in Annex VI) and by many of the stakeholders we met during information visits. 
Az egyszerűsítést a Gazdaságpolitikai Bizottság tagjai és a tájékozódó célú látogatásaink során felkeresett érdekeltek közül is sokan általában véve kedvezően fogadták (lásd: a VI. melléklet k) ábrája ).
However, now that MIP‐CSRs are shorter and worded in more general terms, they do not specifically address the imbalances identified in an IDR. 
Ugyanakkor most, hogy a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások rövidebbek és megfogalmazásuk is általánosabb, nem is foglalkoznak külön az IDR-vizsgálat során megállapított egyensúlyhiányokkal.
Their general nature also makes it more difficult to assess how well they have been implemented and how much they may have contributed to eliminating imbalances. 
Általános jellegük miatt nehezebb azt is értékelni, hogy végrehajtásuk mennyire volt megfelelő és hogy milyen mértékben járultak hozzá az egyensúlyhiányok megszüntetéséhez.
Box 2 illustrates the impact of streamlining on selected MIP‐CSRs for France and Spain. 
A 2. háttérmagyarázat a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások egyszerűsítésének hatását szemlélteti Franciaország és Spanyolország esetében.
Figure 5 – Number of MIP‐CSRs and number of words per MIP‐CSR, 2012‐2016 Source: ECA. 24 
A MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások átlagos szószáma évenkénti bontásban 102,9 89,6 2013 2014 2015 2016 Forrás: Európai Számvevőszék.
25 Box 2 – The impact of streamlining on MIP‐CSRs for France and Spain Streamlining has led to a reduction in the number and length of MIP‐CSRs. Having been reduced in length, MIP‐CSRs now also provide less detailed policy guidance. 
A MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások egyszerűsítésének hatása Franciaország és Spanyolország esetében Az egyszerűsítés nyomán a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások száma és hosszúsága is lecsökkentett.
A further issue is that the discussion of policy options for tackling imbalances (the ‘Policy challenges’ section) has progressively disappeared from the IDR since this document was merged with the country report. 
További probléma, hogy az egyensúlyhiányok kezeléséhez választható szakpolitikai lehetőségek megvitatása (a szakpolitikai kihívásokkal foglalkozó szakasz) fokozatosan eltűnt az IDR-vizsgálatból, mivel a dokumentumot összevonták az országjelentéssel.
Combined with the streamlining of MIP‐CSRs, this has made it much more difficult for the reader to understand the rationale behind recommendations. 
megnehezíti az olvasó számára az ajánlások mögötti indokok megértését.
Table 2 compares the link between the IDR and the MIP‐CSR No 3 for Bulgaria in 2014 and 2015, i.e. before and after streamlining. 
A 2. táblázat az IDR-vizsgálat és a 3. sz. országspecifikus ajánlás között összefüggést hasonlítja össze Bulgária esetében 2014 és 2015 között (azaz az egyszerűsítés előtti és utáni helyzetet).
Finally, the lack of a link or justification between IDRs and MIP‐CSRs from 2016 onwards is not consistent with what the Commission declared in its communication to the European Parliament, the Council and the European Central Bank of October 2015. To improve 26 
Végezetül az IDR-vizsgálatok és a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások közötti összefüggés vagy indokolás 2016-tól fellépő hiánya nincs összhangban az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak címzett, 2015 októberi bizottsági közleményben tett nyilatkozattal.
transparency and follow‐up within the MIP, the Commission stated at that time that it would “[...] also present explicit justification of decisions taken, including regarding country‐specific recommendations linked to the Macroeconomic Imbalances Procedure [...]” and “[...] better explain the link between the nature of imbalances and how they are addressed in the country‐specific recommendations”18. 
Ebben a közleményben a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás átláthatóságának és nyomon követésének javítása érdekében a következőket nyilatkozta: „[...] pontos indokolást fog fűzni a hozott határozatokhoz, így a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlásokra vonatkozóan is [...]” és „[...] pontosabb magyarázatot fog fűzni az egyensúlyhiány jellege és az országspecifikus ajánlásokban történő kezelésének módja közötti kapcsolathoz”18.
No systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances 44. 
Nincs szisztematikus becslés arról, hogy a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások milyen hatással járnak az egyensúlyhiányra nézve 44.
The Commission does not generally provide ex‐ante or ex‐post estimates of the economic impact of MIP‐CSRs on imbalances. 
A Bizottság általában nem bocsát rendelkezésre előzetes vagy utólagos becslést arról, hogy a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlások milyen gazdasági hatással járnak az egyensúlyhiányokra.
This is understandable only in cases where there are inherent difficulties in credibly quantifying some of the impacts due to the nature of the recommended policy measures (e.g. AQR or stress tests for the banking sector, improved coordination and efficiency of public services), or the fact that any impact will be long‐term (educational and labour market reforms). 
Ez csak az olyan esetekben tekinthető indokoltnak, amikor a javasolt szakpolitikai intézkedések jellegéből adódóan eredendően nehéz hitelesen számszerűsíteni egyes hatásokat (pl. a bankszektorban végzett eszközminőség-vizsgálat vagy stresszteszt, a közszolgáltatások jobb koordinálása és hatékonysága), vagy amikor a hatás csakis hosszú távú lehet (oktatási vagy munkaerő-piaci reformok).
Estimating the 18 19 20 21 COM(2015) 600 final of 21 October 2015 ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Central Bank on steps towards Completing Economic and Monetary Union’, p. 9. The 2015 country report for Spain (p. 
Ez alól néhány kivétel van, többek között olyan külső felmérések, amelyek a strukturális reformok bruttó hazai termékre (GDP) gyakorolt hatásait vizsgálják1920, és a 2014-es 18 19 COM(2015) 600 final, 2015. október 21.: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak – Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé, 9. o.
59) notes that, “given relatively high forward linkage effects, the price moderating effect through profit margin compression of a competition‐ enhancing reform in professional services is likely to benefit the rest of the economy,” and references a Commission study (‘The Economic Impact of Professional Services Liberalisation’, European Economy Economic Papers 533, September 2014) on the effects of regulatory barriers in four professions in the EU from 2008 to 2011. 
A 2015-ös spanyolországi országjelentés (59. o.) kimondja: a viszonylag erős továbbgyűrűző hatásokból adódóan a szakmai szolgáltatások területén a versenyt fokozó reformok haszonkulcs-csökkentése révén kialakuló ármérséklő hatás valószínűleg kedvezően hat majd a gazdaság egyéb területeire is” és egy bizottsági tanulmányra hivatkozik („The Economic Impact of Professional Services Liberalisation” [A szakmai szolgáltatások liberalizációjának gazdasági hatása], European Economy, Economic Papers 533, 2014. szeptember), amely az Unióban 2008 és 2011 között négy szakmai tevékenység esetében vizsgálta a szabályozási korlátok hatásait. 32
27 economic impact on imbalances would better indicate which recommendations are most relevant and likely to prove effective. 
Az egyensúlyhiányokra gyakorolt becsült gazdasági hatás felmérése megfelelőbben kimutatná, hogy mely ajánlások a legrelevánsabbak és melyek esetében valószínűsíthető leginkább eredmények elérése.
Moreover, certain recommendations may offset the impact of others, and here it may be possible to provide a reasonable estimate. 
Mindezeken felül egyes ajánlások semlegesíthetik más ajánlások hatásait, és ezekre az esetekre vonatkozóan észszerű becslést lehetne készíteni.
This is the case of budgetary recommendations and other CSRs with a fiscal impact. 
Ez vonatkozik például a költségvetési ajánlásokra és más, költségvetési hatású országspecifikus ajánlásokra is.
For example, MIP‐CSR No 1/2013 to Spain, a Member State under the EDP, concerned pursuing the fiscal adjustment recommended by the Council to ensure correction of the country’s excessive deficit. 
Spanyolország esetében például túlzotthiány-eljárás volt érvényben, amikor az 1/2013. országspecifikus ajánlás – a túlzott hiány kezelésének biztosítása érdekében – a Tanács által javasolt költségvetési kiigazítás folytatását szorgalmazta.
At the same time, MIP‐CSR No 4/2013 addressed the need to “reinforce and modernise public employment services to ensure effective individualised assistance to the unemployed”. 
A 4/2013. országspecifikus ajánlásban ugyanakkor az szerepelt, hogy az országnak meg kell erősítenie és korszerűsítenie kell „az állami foglalkoztatási szolgálatokat, hogy biztosítsa a munkanélküliek számára a (...) hatékony és egyénre szabott segítséget”.
The Commission did not estimate whether the cost of hiring the staff needed to provide individualised support to over six million jobseekers was consistent with the fiscal constraints it called for in its first recommendation. 
A Bizottság nem végzett becslést arra nézve, hogy a több mint hatmillió munkanélküli számára egyénre szabott támogatás nyújtásához szükséges személyzet felvételének költsége összhangban volt-e az első ajánlásban megfogalmazott költségvetési megszorításokkal.
Since 2012, the Commission has also proposed recommendations for the euro area as a whole. 
Következetlenségek az euróövezet egészére vonatkozó ajánlásokkal 47.
There is no system in place at the Commission to ensure consistency between euro‐area recommendations and CSRs for euro‐area Member States. 
A Bizottságnál nincs olyan rendszer, amely az euróövezetnek szóló ajánlások és az euróövezet tagállamainak címzett országspecifikus ajánlások közötti következetességet biztosítaná.
One example of the problem relates to the Commission’s recommendations on the euro area’s fiscal stance22. 
A problémához kapcsolódó egyik példa az euróövezet költségvetési irányvonaláról szóló bizottsági ajánlásokra vonatkozik22.
When monetary policy is facing difficulties in reducing interest rates, managing the fiscal stance is important for ensuring sustainable growth in aggregate demand. 
Amikor a kamatlábak csökkentésekor a monetáris politika nehézségekkel szembesül, az aggregált kereslet fenntartható növekedésének biztosításához fontos a költségvetési irányvonal szabályozása.
However, it is beyond the SGP to influence the fiscal stance of a Member State once it has reached compliance with the stability criteria. 
Amennyiben azonban egy adott tagállam már megfelel a stabilitási kritériumoknak, a stabilitási és növekedési paktum nem tudja befolyásolni e tagállam költségvetési irányvonalát.
framework in which to address fiscal recommendations relevant for the euro area as a whole. 
Ezért a MIP egy olyan keretet biztosít, amelyben az euróövezet egészére nézve adhatók ki releváns költségvetési ajánlások.
In November 2016, the Commission recommended a positive fiscal stance in order to boost recovery in support of the ECB’s monetary policy23. 
2016 novemberében a Bizottság pozitív költségvetési irányvonalat javasolt a gyors fellendülés és ennek révén az EKB monetáris politikájának támogatása érdekében23.
This recommendation was not consistent with the fiscal requirements set in the CSRs issued to euro‐area Member States some six months previously, which implied a moderately restrictive fiscal stance for the euro area as a whole for 2017 and 2018. 
Ez az ajánlás nem volt összhangban az euróövezeti tagállamok számára kb. hat hónappal korábban kiadott országspecifikus ajánlásokban szereplő költségvetési előírásokkal, amelyek 2017-re és 2018-ra enyhén restriktív költségvetési irányvonalat feltételeztek az euróövezet egészére nézve.
As the outlook for GDP growth had not worsened during those six months, there was no reason for the inconsistency. 
Mivel a GDP növekedési kilátásai e hat hónap során nem romlottak, a következetlenség nem volt indokolt.
There is no effective mechanism to ease the tensions that might arise between what is fiscally desirable for the euro area and the sum of fiscal CSRs to Member States. 
Nincs eredményes mechanizmus az olyan feszültségek enyhítésére, amelyek az euróövezet számára költségvetési szempontból kívánatos tényezők és a tagállamoknak szóló költségvetési témájú országspecifikus ajánlások eredője között kialakulhat.
The Commission has stated that it expects MIP‐CSRs to be implemented within 12 to 18 months. 
A Bizottság nyilatkozata értelmében a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlásokat 12–18 hónapon belül kellene teljesíteni.
As this forecast is often too optimistic, it skews the implementation statistics. 
Ez a túl optimista előrejelzés azonban eltorzítja az végrehajtási statisztikákat.
Many MIP‐CSRs are complex and require a response from a large number of stakeholders. 
Sok, a MIP-eljáráshoz kapcsolódó országspecifikus ajánlás összetett és csak nagyszámú érdekelt bevonásával valósítható meg.
The Commission’s practice contrasts with that of the IMF and OECD, both of which structure their policy advice along more thematic lines. 
A Bizottság gyakorlata szemben áll az IMF és az OECD gyakorlatával, amelyek közül mindkettő tematikusabb irányvonalak mentén nyújt a szakpolitikával kapcsolatos tanácsokat.
In this connection, see paragraph 78. 
Ezzel kapcsolatban lásd: 78. bekezdés.
This difficulty was, to some extent, corroborated by the replies to the EPC survey question “Are the CSRs for your Member State realistic?” 
A Gazdaságpolitikai Bizottság tagjai körében végzett felmérésünk egyik kérdésére („Reálisak az Ön tagállamának címzett országspecifikus ajánlások?”) adott válaszok bizonyos mértékben szintén alátámasztják ezt a nehézséget.
Some 53 % of respondents considered them “realistic”, 26 % “somewhat unrealistic” and 11 % “not at all realistic” (see Figure j in Annex VI). 
A válaszadók mintegy 53%-a tartotta ezeket „reálisnak”, 26%-a „inkább nem reálisnak”, 11%-a pedig „egyáltalán nem reálisnak” (lásd: a VI. bekezdés j) ábrája).
The main reason given for deeming CSRs unrealistic was the very challenging timeframe for implementation. 23 29 COM(2016) 727 of 6 November 2016. 
Ha a válaszadó az országspecifikus ajánlásokat nem tartotta reálisnak, ennek fő okaként a végrehajtáshoz kitűzött nehezen megvalósítható határidőt nevezte meg.
The classification of imbalances lacks transparency, and the EIP has never been activated 53. 
Az egyensúlyhiányok besorolása nem kellően átlátható, és a túlzottegyensúlyhiány-eljárást (EIP) mindeddig még soha nem aktiválták 53.
This section looks at the logic and the process behind the Commission’s assessment of the severity of imbalances. 
Ez a szakasz az egyensúlyhiányok súlyosságának bizottsági értékelése mögötti logikát és az értékelés folyamatát vizsgálja meg.
The system of categories has typically been complex and subject to change 54. 
A kategorizálás jellemzően bonyolult volt és azt folyamatosan módosították 54.
However, in 2012 the Commission established five categories. These were expanded to six in 2013. 
2012-ben azonban a Bizottság már öt kategóriát hozott létre, majd azokat 2013-ra hatra bővítette.
The categories were differentiated by the severity of imbalances and the degree of monitoring required. 
A kategóriákat az egyensúlyhiányok súlyossága és a szükséges nyomon követés mértéke függvényében határozták meg.
Finally, the categories were reduced to just four in 2016 (see Table 3). 
A kategóriák számát végül 2016-ban mindössze négyben határozták meg (lásd: 3. táblázat).
Most of the stakeholders we spoke to welcomed the reduction on the basis that it had simplified the procedure. 
Az általunk megkérdezett érdekeltek többsége üdvözölte a csökkentést, mivel ez az eljárás egyszerűsödését eredményezte.
Since 2013, the different classifications have in common the presence of a category where excessive imbalances are identified but the Commission has never proposed activation of an EIP in these cases. 
A különböző besorolások közös pontja 2013 óta, hogy mindegyikben szerepel olyan túlzott egyensúlyhiány kategória, amely esetében a Bizottság nem javasolta az EIP-eljárás megindítását.
This possibility is not explicitly provided for in the MIP Regulation (see Box 3). 
Ez a lehetőség azonban a MIP-rendeletben nem szerepel egyértelműen (lásd: 3. háttérmagyarázat).