natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Italy, less than 2 % of the 469 applicable measures concerned green infrastructure. 
Olaszországban a 469 alkalmazandó intézkedésnek csak kevesebb mint 2%-a érintett zöld infrastruktúrát. ...megvalósításának az útjában pedig akadályok állnak 74.
In at least three Member States, some stakeholders did not support green infrastructure. 
Egyes érdekelt felek legalább három tagállamban nem támogatták a zöld infrastruktúrát.
SloveniaŐs plan intended to promote green infrastructure, despite citizens and local decision-makers expressing a preference for grey infrastructure, deeming it more effective in protecting against floods. 
Szlovénia terve elő kívánta mozdítani a zöld infrastruktúrát, annak ellenére, hogy a polgárok és a helyi döntéshozók kinyilvánították, hogy a szürke infrastruktúrát részesítik előnyben, amelyet eredményesebbnek tartanak az árvizek elleni védelemben.
We also found this scepticism in Bulgaria, where no green infrastructure had yet been created, despite its inclusion in the national catalogue of measures. 
E szkepticizmussal találkoztunk Bulgáriában is, ahol még egyáltalán nem hoztak létre zöld infrastruktúrát, annak ellenére, hogy azt felvették az intézkedések nemzeti katalógusába.
We also identified practical obstacles to the implementation of green infrastructure. 
Gyakorlati akadályokat is azonosítottunk, amelyek a zöld infrastruktúra megvalósításának az útjában állnak.
For instance, the Romanian authorities claimed that the absence of a land registry, which is key to identify owners of land, constitutes an important impediment for the implementation of green infrastructure. 
Például a romániai hatóságok szerint fontos akadálya a zöld infrastruktúra megvalósításának az ingatlan-nyilvántartás hiánya, amely kulcsfontosságú 38 12. háttérmagyarázat.
In Bulgaria, the authorities do not have a methodology to identify potentially suitable parcels of land on which green infrastructure could be implemented. 
Bulgáriában a hatóságok nem rendelkeznek olyan módszertannal, amellyel azonosítanák azokat a potenciálisan alkalmas földparcellákat, amelyeken zöld infrastruktúrát lehetne megvalósítani.
The Italian and Spanish authorities explained that the scarcity of green infrastructure is due to the complex administrative and legal procedures or the lack of available land. 
Az olasz és a spanyol hatóságok kifejtették, hogy a zöld infrastruktúra ritka alkalmazásának oka az összetett igazgatási és jogi eljárásokban vagy a rendelkezésre álló földterületek hiányában keresendő.
The EAFRD could also potentially fund green action against flooding51. 
Az EMVA-ból is finanszírozható lenne az árvíz elleni zöld fellépés51.
Yet we found the limited role currently played by the EAFRD to be another barrier to green infrastructure (see paragraph 24). 
Ám megállapítottuk, hogy az EMVA által jelenleg betöltött csekély szerep a zöld infrastruktúrát hátráltató másik tényező (lásd: 24. bekezdés).
For instance, the FRMPs we reviewed in Bulgaria, Italy, Portugal, Slovenia and Romania did not include EAFRD co-financing for flood measures. 
Például az általunk Bulgáriában, Olaszországban, Portugáliában, Szlovéniában és Romániában felülvizsgált árvízkockázat-kezelési tervek nem tartalmaztak EMVA-társfinanszírozást az árvizekkel kapcsolatos intézkedésekhez.
The European Commission also concluded in 201652: ŇThere is a missed opportunity in most RDPs to promote Natural Water Retention Measures [...], which can act as effective remedial measures.Ó EAFRD is actually the main contributor to the objective of promoting climate change adaptation, risk prevention and management defined under the ESIF framework, providing around 76 % of the budget allocated to this objective: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5. 
Valóban, az árvízvédelmi irányelv kimondja, hogy az éghajlatváltozás miatt gyakoribbá válnak a súlyos árvizek. Az EMVA valójában az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a kockázatmegelőzésre és - kezelésre vonatkozó célkitűzéshez hozzájáruló, az esb-alapok keretrendszerében meghatározott legfontosabb alap, amely az e célkitűzéshez rendelt költségvetés mintegy 76%-át biztosítja: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5.
WRC, ŇEuropean level report: Key descriptive statistics on the consideration of water issues in the Rural Development Programmes 2014-2020Ó, 2016. 
WRC, „European level report: Key descriptive statistics on the consideration of water issues in the Rural Development Programmes 2014–2020” (Európai szintű jelentés: A legfontosabb leíró jellegű statisztikák a vízügyek 2014–2020-as vidékfejlesztési programokban való figyelembevételére vonatkozóan), 2016.
This report assessed how the 2014-2020 rural development programmes had considered water issues. 
E jelentés azt értékelte, hogy a 2014–2020-as vidékfejlesztési programok hogyan vették figyelembe a vízügyeket.
35 51 52 
51 52 39
The preliminary flood risk assessments in the first cycle had to consider the impact of climate change based on available or readily derivable information53. 
Az első ciklus előzetes árvízkockázat-értékeléseinek a rendelkezésre álló vagy könnyen levezethető információk alapján kellett figyelembe venniük az éghajlatváltozás hatását53.
For the second cycle starting in 2022, Ňthe likely impact of climate change on the occurrence of floods shall be taken in account in the reviewsÓ54 of these assessments and of the FRMPs, conducted by the Member States. 
A 2022-ben kezdődő második ciklusban az ezen értékelésekre és az árvízkockázat-kezelési tervekre irányuló, tagállamok által elvégzett „felülvizsgálatok során figyelembe kell venni az éghajlatváltozás által az árvizek előfordulására gyakorolt valószínűsíthető hatást”54.
The Floods Directive also recommends using non-structural measures (see paragraph 16), where appropriate. 
Az árvízvédelmi irányelv adott esetben nem strukturális intézkedések (lásd: 16. bekezdés) alkalmazását is ajánlja.
We also assessed to what extent the authorities had used measures such as flood insurance and land use planning in flood management. 
Azt is értékeltük, hogy a hatóságok milyen mértékben használtak fel az árvízkezelésben olyan intézkedéseket, mint az árvízbiztosítás és a földhasználat-tervezés.
Lack of up-to-date knowledge on the likely impact of climate change on the incidence of floods 80. 
Az éghajlatváltozásnak az árvizek bekövetkezésére gyakorolt várható hatására vonatkozó naprakész ismeretek hiánya 80.
The Member States visited were not able to factor in the impact of climate change on the magnitude, frequency and location of floods. 
A felkeresett tagállamoknak nem sikerült figyelembe venniük, hogy az éghajlatváltozás milyen hatást gyakorol az árvizek nagyságrendjére, gyakoriságára és helyére.
Some trends, such as more flash floods, were recognised, but not taken into account in floods models yet. 
Egyes tendenciákat, például a villámárvizek gyakoribbá válását felismerték, de ezeket az árvízmodellekben egyelőre nem veszik figyelembe.
Lack of knowledge of the impact of climate change on pluvial floods and rainfall regime 81. 
Az éghajlatváltozás által a pluviális árvizekre és a csapadékrendszerre gyakorolt hatásra vonatkozó ismeretek hiánya 81.
Bulgaria, Romania and Slovenia do not have sufficient information on the impact of climate change on rainfall patterns and related floods and plan to undertake studies in this regard for the second cycle of the Floods Directive, due to start in 2022. 
Bulgária, Románia és Szlovénia nem rendelkezik az éghajlatváltozás által a csapadékszerkezetre gyakorolt hatásra és a kapcsolódó árvizekre vonatkozó elégséges információkkal, és e tekintetben az árvízvédelmi irányelv második ciklusában terveznek vizsgálatokat végezni, 2022-től kezdődően.
The Czech Article 4.2 of the Floods Directive states ŇBased on available or readily derivable information, such as records and studies on long term developments, in particular impacts of climate change on the occurrence of floods, a preliminary flood risk assessment shall be undertaken to provide an assessment of potential risks.Ó As stated in Article 14.4 of the Floods Directive. 
A cseh nemzeti Az árvízvédelmi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A rendelkezésre álló vagy könnyen levezethető információk, mint például a hosszú távú fejleményekre, különösen az éghajlatváltozásnak az árvizek előfordulására gyakorolt hatására vonatkozó feljegyzések és tanulmányok alapján, a lehetséges kockázatok értékelése céljából előzetes árvízkockázat-értékelést kell készíteni.”
36 53 54 
40 53 54
The Czech national meteorological institute did not intend to increase the probability of floods due to climate change in their models. 
meteorológiai intézetnek nem állt szándékában, hogy modelljeiben növelje az árvizek éghajlatváltozás miatti valószínűségét.
In southern Europe, the EEA has reported that annual rainfall decreased in the Iberian Peninsula between 1960 and 201555. 
Az EEA beszámolója szerint Dél-Európában, az Ibériai-félszigeten 1960 és 2015 között csökkent az éves csapadékmennyiség55.
In the same report, it also warns of an increase in damages resulting from shorter and more localised flash floods. 
Az EEA ugyanebben a jelentésben figyelmeztet a rövidebb és még inkább egy helyre koncentrálódó villámárvizekből eredő károk növekedésére.
However, the Italian, Portuguese and Spanish authorities did not quantify the impact of climate change on the probability of pluvial and fluvial floods. 
Az olasz, portugál és spanyol hatóságok azonban nem számszerűsítették az éghajlatváltozás által a pluviális és folyami árvizek valószínűségére gyakorolt hatást.
Sea level rise not fully taken into account 83. 
A tengerszint változását nem veszik teljes mértékben figyelembe 83.
The rising sea level, triggered by climate change, increases the risk of coastal flooding (see paragraphs 9, 10 and 13). 
A tengerszint éghajlatváltozás által kiváltott emelkedése növeli a tengerparti árvizek kockázatát (lásd: 9., 10. és 13. bekezdés).
In the first implementation cycle of the Floods Directive, the visited Member States with a seacoast (Bulgaria, Spain, Italy, The Netherlands, Romania and Slovenia) had generally defined specific APSFRs in coastal areas, with the exception of Portugal. 
A felkeresett tengerparttal rendelkező tagállamok (Bulgária, Spanyolország, Olaszország, Hollandia, Románia és Szlovénia) az árvízvédelmi irányelv első végrehajtási ciklusa alatt általában meghatároztak potenciálisan jelentős árvízkockázatnak kitett konkrét területeket a tengerparti térségekben, Portugália kivételével.
A key conclusion of Working Group FŐs workshop on climate change in March 2017 was that most Member States considered climate change only when establishing APSFRs in coastal areas, but not inland. 
Az F. munkacsoport éghajlatváltozással foglalkozó, 2017. márciusi műhelytalálkozójának egyik kulcsfontosságú következtetése úgy hangzott, hogy a legtöbb tagállam csak a tengerparton fekvő potenciálisan jelentős árvízkockázatnak kitett területek meghatározásakor vette figyelembe az éghajlatváltozást, a szárazföldi területek esetében nem.
Moreover, we found it to be mostly unclear how future trends in sea level rise had been factored into the methodologies applied. 
Ezenfelül megállapítottuk, hogy többnyire nem világos, hogy az alkalmazott módszertanokban hogyan vették tényezőként figyelembe a tengerszint-emelkedés jövőbeli trendjeit.
Bulgaria proved the exception, providing ranges of values for climate change-induced sea level rise, taking into account three levels of probability in two scenarios. 
Bulgária volt az egyetlen kivétel, ahol megadták az éghajlatváltozás okozta tengerszint-emelkedés értéktartományait, és két forgatókönyvben három valószínűségi szintet vettek figyelembe.
It will become increasingly important for Member States with key cities, inhabitants and infrastructure in coastal regions to be aware of likely global and local sea level rises. 
Egyre fontosabbá válik, hogy a tengerparti régiókban kulcsfontosságú városokkal, lakossággal és infrastruktúrával rendelkező tagállamok tisztában legyenek a várható globális és helyi tengerszint-emelkedésekkel.
EEA report 1/2017 ŇClimate change, impacts and vulnerability in Europe 2016: An indicator-based reportÓ, p. 82. 37 55 
A várható tengerszint-emelkedési kockázatot 2050-ig Az EEA 1/2017. sz. jelentése, „Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016:An indicator-based report.”
Figure 6 Đ Sea-level rise projections for the 21st century Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories used by the IPCC. 
42 6. ábra. A tengerszint-emelkedés előrejelzése a 21. századra A tengerszint emelkedése (m) 1,2 0,8 0,4 0,0 RCP 8,5 RCP 4,5 2000 2020 2040 2060 2080 2100 A reprezentatív koncentrációs pályák (RCP) az IPCC meghatározása szerint az üvegházhatású gázok koncentrációs pályái.
By 2081-2100, RCP 8.5 is projected to result in a surface air temperature increase, compared with the 1850-1900 (pre-industrial) average, within a likely range of 3.2 to 5.4ĄC (mean of 4.3ĄC). 
2081–2100-ra az RCP 8.5 várhatóan a felszíni hőmérséklet növekedését fogja eredményezni az 1850–1900-ös időszakhoz képest, valószínűleg 3,2°C és 5,4°C között (átlagosan 4,3°C-kal).
RCP 4.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 1.7 to 3.2ĄC (mean of 2.4ĄC). 
Az RCP 4.5 várhatóan a hőmérséklet növekedését fogja eredményezni, valószínűleg 1,7°C és 3,2°C között (átlagosan 2,4°C-kal).
Source: ECA, adapted from Mengel, Levermann et al. 
Forrás: Európai Számvevőszék, Mengel, Levermann et al.
PNAS, 2016. 
PNAS, 2016 alapján.
Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting heightened climate risks 86. 
A tagállamok általában múltbeli adatokat használtak, ami azzal a kockázattal jár, hogy ezekben nem tükröződnek az éghajlattal kapcsolatos megnövekedett kockázatok 86.
The Floods Directive does not require mapping exercises to consider the impact of climate change on flooding. 
Az árvízvédelmi irányelv nem írja elő az éghajlatváltozás árvizekre gyakorolt hatásának a figyelembevételét a térképek készítése során.
When mapping flood risk, all the Member States visited applied the floods scenarios based on the three probabilities required by the Floods Directive (see paragraph 40). 
Az árvízkockázatok feltérképezésekor a felkeresett összes tagállam az árvízvédelmi irányelv által előírt három valószínűségi eseményen alapuló árvíz-forgatókönyveket használt (lásd: 40. bekezdés).
These flooding probabilities are expressed in terms of the Ňlikely return periodÓ, or as a percentage reflecting the probability of a floodŐs occurrence in a given year. 
Ezeket az árvíz-valószínűségeket a „valószínű visszatérési idővel” vagy az azt tükröző százalékaránnyal adják meg, hogy az árvíz az adott évben milyen valószínűséggel következik be.
These common classifications were based on historical statistical series, which only take into account historical hydrological and meteorological patterns. 
E közös osztályozások múltbeli statisztikai idősorokon alapultak, amelyek csak a múltbeli hidrológiai
However, they do not reflect future weather conditions or potential changes in the frequency and severity of floods, due 38 39 to climate change. 
Nem tükrözik azonban a jövőbeli időjárási viszonyokat és az árvizek gyakoriságában és súlyosságában az éghajlatváltozás miatt beálló potenciális változásokat.
Taking into account these future conditions require adequate forecasting capabilities (see paragraphs 80 to 82). 
E jövőbeli feltételek figyelembevételéhez megfelelő előrejelzési kapacitások szükségesek (lásd: 80–82. bekezdés).
Similarly, we also found that investment decisions had often been guided by risk assessments based on a level of protection expressed, for example, in terms of Ň1 in 100Ó years. 
Hasonlóképpen azt is megállapítottuk, hogy a beruházási döntéseket gyakran olyan kockázatértékelések vezérelték, amelyek esetében az alapul vett védettség mértékét például úgy fejezték ki, hogy „100 évente egyszer”.
This could distort investment decisions due to a lack of awareness of changing risk profiles resulting from the rapidly changing climate (see paragraphs 4 to 13). 
Ez a gyorsan változó éghajlat következtében változó kockázati profilok ismeretének hiánya miatt torzíthatja a beruházási döntéseket (lásd: 4–13. bekezdés).
The consequences of flash floods caused by periods of more intense rain (see paragraphs 4, 8 and 82) and the impact of sea level rise (see Box 13) can be underestimated, creating a risk of investments being submerged or rendered inadequate earlier than anticipated, thus becoming Ňstranded assetsÓ. 
Az intenzívebb esőzések által okozott villámárvizek következményei (lásd: 4., 8. és 82. bekezdés) és a tengerszint-emelkedés hatása (lásd: 13. háttérmagyarázat) alulbecsülhetők, ami azzal a kockázattal jár, hogy a beruházások a vártnál korábban alámerülhetnek vagy nem megfelelővé válhatnak, és így meg nem térülő eszközzé válnak.
Box 13 Đ Practices based on historical measurements without adjustment for sea level rise In northern Italy, measuring stations in Venice and Trieste showed a sea level increase based on data collected over the past 140 years. 
A tengerszint-emelkedés tekintetében nem korrigált, múltbeli méréseken alapuló gyakorlatok Észak-Olaszországban a velencei és a trieszti mérőállomások az elmúlt 140 év során gyűjtött adatok alapján a tengerszint emelkedését mutatták.
In Trieste, an average increase of 1.2 mm / year has been recorded, also showing an accelerated trend over the past 20 years. 
Triesztben évi 1,2 mm átlagos emelkedést regisztráltak, az elmúlt 20 évben gyorsuló tendencia mellett.
However, information regarding future sea level rises was not reflected in the methodology used by the authorities to determine the floods scenarios. 
A jövőbeli tengerszint-emelkedésekre vonatkozó információk azonban nem tükröződtek a hatóságok által az árvíz-forgatókönyvek meghatározásához használt módszertanban.
In Romania, the level of the Black Sea rose since 1860: +33 cm in 145 years at Sulina, i.e. on average 2.3 mm / year; and +13 cm in 70 years, i.e. on average 1.9 mm per year at Constanta. 
Romániában a Fekete-tenger szintje 1860 óta a következőképpen nőtt: Sulinánál 145 év alatt +33 cm az emelkedés, azaz átlagosan évi 2,3 mm; Konstancában pedig 70 év alatt +13 cm, azaz évente átlagosan 1,9 mm.
Similarly, the maximum flow of the Danube has increased: +12 % in 165 years. 
Hasonlóképpen a Duna maximális vízhozamának növekedése 165 év alatt +12%.
The design of flood protection projects did not take account of the impact of climate change on sea level rise. 
Az árvízvédelmi projektek kialakítása nem vette figyelembe az éghajlatváltozás tengerszint-emelkedésre gyakorolt hatását.
Where Member States opted for private flood insurance, coverage remained low 89. 
Amennyiben a tagállamok a magán árvízbiztosítás mellett döntöttek, a fedezet alacsony maradt 89.
The EU strategy on adaptation to climate change recommends as a key action to ŇPromote insurance and other financial products for resilient investment and business decisionsÓ56. 
Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia által ajánlott egyik kulcsfontosságú intézkedés a következő: „Biztosítások és más pénzügyi
Flood risk-adjusted premiums can help raise awareness among private individuals of the risk of flooding and deter settlements in flood-prone areas. 
Az árvízkockázattal korrigált biztosítási díjak segíthetnek abban, hogy az árvízkockázatok jobban tudatosuljanak a magánemberekben, és visszatarthatnak az árvízveszélyes területeken való letelepedéstől.
56 payments against flood claims can also boost economic recovery in the wake of a disaster. 
Az árvízigények ellenében teljesített biztosítási kifizetések a katasztrófák után segíthetik a gazdaság élénkülését is.
According to data from the insurance industry57, about 25 % of floods losses in Europe were covered by insurance in the period 1980 to 2017. 
A biztosítási ágazat adatai szerint57 Európában, az 1980 és 2007 közötti időszakban az árvizekből adódó veszteségek mintegy 25%-át fedezte biztosítás.
The Commission, in monitoring the implementation of this strategy in the Member States, has found that insurance instruments have not yet been well integrated into national adaptation decision-making processes or broader climate risk management strategies. 
A Bizottság e stratégia tagállamokban való végrehajtásának nyomon követése során megállapította, hogy a biztosítási eszközök egyelőre nem épültek be jól az alkalmazkodással kapcsolatos nemzeti döntéshozatali folyamatokba és az éghajlattal kapcsolatos kockázatok kezelését célzó tágabb stratégiákba.
The Commission's aim in devising the EU strategy was to increase the use of natural disaster insurance. 
A Bizottság célja az uniós stratégia kialakítása során a természeti katasztrófákra vonatkozó biztosítások igénybevételének a növelése volt.
If insurance coverage stays low, flood premiums remain high, which in turn further reduces the insurance demand58. 
Ha a biztosítási fedezet alacsony marad, az árvízkockázati biztosítási díjak továbbra is magasak lesznek, ami viszont tovább csökkenti a biztosítás iránti keresletet58.
Although various insurance models exist (see Figure 7), the most widely used in the visited Member States was the provision of non-mandatory private flood insurance. 
Noha különféle biztosítási modellek léteznek (lásd: 7. ábra), a felkeresett tagállamokban a legszélesebb körben használt modell a nem kötelező magán árvízbiztosítások megkötése.
This model is used in Bulgaria, the Czech Republic, Italy, Portugal and Slovenia. 
E modellt használják Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Olaszországban, Portugáliában és Szlovéniában.
RomaniaŐs system is also private and flood insurance is supposedly mandatory for housing. 
Románia rendszere szintén magán jellegű, és az árvízbiztosítás a lakások esetében állítólag kötelező.
In Bulgaria, Italy and Romania, the number of people taking out flood insurance was low (see Box 14). 
Bulgáriában, Olaszországban és Romániában kevesen kötöttek árvízbiztosítást (lásd: 14. háttérmagyarázat).
40 57 58 NatCatService (https://natcatservice.munichre.com). 
NatCatService (https://natcatservice.munichre.com).
OECD, ŇFlood Management of Flood RiskÓ, 2016, p. 58. 
OECD, „Financial Management of Flood Risk” (Az árvízkockázat pénzügyi kezelése), 2016, 58. o.
Box 14 Đ Flood insurance coverage The Czech Republic: in 2016, 54 % households had natural disaster insurance, not limited to floods. 
Árvízbiztosítási fedezet Cseh Köztársaság: 2016-ban a háztartások 54%-a rendelkezett természeti katasztrófák elleni biztosítással, amely nem korlátozódott az árvizekre.
Bulgaria: approximatively 10 % of households and buildings and 27 % of farms have an insurance policy against floods. 
Bulgária: a háztartások és épületek hozzávetőlegesen 10%-ának, valamint a gazdaságok 27%-ának van árvíz elleni biztosítási kötvénye.
Italy: approximatively 1 % of residences have a flood insurance policy. 
Olaszország: a lakások hozzávetőlegesen 1%-ának van árvízbiztosítása.
Romania: mayors should charge fines of up to Ű110 to people who neglect to take out insurance against floods. 
Románia: a polgármesterek akár 110 eurós bírságot szabhatnak ki azokra, akik nem gondoskodnak árvízbiztosításról.
Despite this, only 1 in 5 houses is insured against floods. 
Ennek ellenére 5 házból mindössze egy van árvíz ellen biztosítva.
The OECD has also concluded that low levels of insurance coverage could place governments under higher pressure to provide compensation for flood losses, which would stunt the growth of insurance coverage58. 
Az OECD ugyancsak arra a következtetésre jutott, hogy a biztosítási fedezet alacsony szintje miatt nagy nyomás alá kerülhetnek a kormányok, hogy kompenzálják az árvizek miatti veszteségeket, ami viszont visszaveti a biztosítási fedezet növekedését58.
We found an illustration of this situation in 
E helyzetre jó