natgillin/translations-raw huggingface dataset:
III. the audit was carried out in the czech republic, italy and Lithuania — the countries that had received the largest contributions from the cohesion fund and European regional development fund for energy efficiency measures for the 2007–13 programming period and had also allocated the highest amounts to projects by 2009. the audit included an examination of four operational programmes and a sample of 24 energy efficiency investment projects in public buildings. 
III. Az ellenőrzést a Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Litvániában folytattuk le, mivel ezek az országok kapták a Kohéziós Alapból és az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a 2007–2013-as programozási időszak során a legnagyobb hozzájárulást az energiahatékonysági intézkedésekhez, és ezek a tagállamok fordították 2009-ig a legtöbb forrást ilyen jellegű projektekre.
ExECutIvE SummaRy (b) the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective: — although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need to refurbish public buildings. 
ÖSSZEFOGLALÓ b) Az ellenőrzött, középületekre vonatkozó energiahatékonysági projektek nem voltak költséghatékonyak: — Bár minden ellenőrzött projekt megvalósította a tervezett tárgyi eredményeket (pl. ablakok és ajtók cseréje, falak és tetőfelületek szigetelése), ezek költségei a potenciális energiamegtakarításhoz képest magasak voltak. Az energiahatékonyságnál fontosabb tényező volt a középületek felújításának igénye.
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves; — Energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured. v. the court recommends that the commission make the cohesion policy funding for energy efficiency measures subject to a proper needs assessment, regular monitoring and the use of comparable performance indicators as well as the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved, with a maximum acceptable simple payback period. 
Bár az ellenőrzött projektek célja az energiamegtakarítás és a kényelem növelése volt, aránytalanul magas beruházási költséggel valósították meg az energiamegtakarítást. A beruházások átlagos tervezett megtérülési ideje 50 év körül volt, ami a felújított épület-elemeknek, sőt maguknak az épületeknek az élettartamához viszonyítva is túl hosszú; — Az energetikai auditok vagy nem voltak kötelező jellegűek (Olaszország, Litvánia), vagy ahol kötelezőek voltak (Cseh Köztársaság), ott az energetikai auditok által javasolt beruházási lehetőségek túl költségesek voltak.
8 INtRoduCtIoN EnErGy EffIcIEncy 1. improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
8 BEVEZETÉS ENERGIAHATÉKONYSÁG 1. Az energiahatékonyság javítása azt jelenti, hogy adott gazdasági tevékenység végrehajtását vagy adott szolgáltatás nyújtását kevesebb energia felhasználásával oldják meg.
Energy efficiency measures offer still untapped possibilities for reducing energy consumption, curbing the negative effects of human activities and fostering energy security1. improved energy efficiency is important in residential, public and commercial buildings, the manufacturing industry, transport, and power generation and distribution. 
Az energiahatékonysági intézkedések eddig még kiaknázatlan lehetőségeket biztosítanak az energiafelhasználás csökkentésére, korlátozva az emberi tevékenység negatív hatásait, egyben az energiabiztonságot is elősegítve1. A jobb energiahatékonyság fontos lehetőség a lakóházak, állami és kereskedelmi épületek, a feldolgozóipar, közlekedés, energiatermelés és -elosztás terén.
2. typical energy efficiency investments include the additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermoregulation, the upgrading of district heating systems, industrial motors, electrical and steam systems, combined heat and power generation and energy recovery from ventilation air and waste and recycling materials. in transport, a significant impact can be achieved by shifting transport from road to other modes2 and through improved fuel efficiency. 
2. Tipikus energiahatékonysági beruházások közé tartozik az épületek pótlólagos szigetelése, energiahatékony ablakok beépítése, hőszabályozás, a távfűtési rendszerek, ipari motorok, villamosenergia-és gőzrendsze-rek korszerűsítése, kombinált hő-és villamosenergia-termelés, valamint a szellőztetőberendezésekből és hulladékokból történő energia-vissza-nyerés és az anyagok újrahasznosítása.
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009). 
3. Az 1. táblázatban is látható, hogy az energiahatékonyságban rejlő potenciált még messze nem aknázták ki (az előrehaladást a Bizottság a 2007-es eredeti és a legutóbbi, 2009-es előrejelzések összehasonlításával értékelte).
Many factors hamper investments in energy efficiency. the most important are high initial costs and uncertain benefits. investment decisions are influenced by energy prices, regulatory uncertainty, the availability of subsidies, and access to credit. these barriers can be tackled by public measures addressing market and regulatory failures. 
Számos tényező akadályozza az energiahatékonysággal kapcsolatos beruházásokat. Ezek közül a legfontosabbak a magas induló költségek és a bizonytalan megtérülés. A beruházási döntéseket az energiaárak, a szabályozási bizonytalanság, a támogatások rendelkezésre állása és a hitelhez való hozzáférés befolyásolják.
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential. 2 ibid. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
1 Energiahatékonysági cselekvési terv: A lehetőségek kihasználása, COM(2006) 545 végleges, 2006. október 19. 2 Uo. 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
9 Eu polIcy objEctIVEs 4. the promotion of energy efficiency is set by the article 194(1) of the treaty on the functioning of the European union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. in 2007, the Eu set itself a non-binding target of saving 20 % of its projected primary energy consumption by 20203. 
9 AZ EU SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEI 4. Az energiahatékonyság előmozdítását az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (1) bekezdése írja elő a belső piac létrehozása és működése, valamint a környezet megőrzése és javítása keretében.
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1). 
A Bizottság azonban a jelenlegi szakpolitikák (beleértve a még kialakítás alatt állókat is) értékelése4 során arra a következtetésre jutott, hogy további intézkedések nélkül az EU csak 9%-os energiamegtakarítást tud elérni 2020-ig (lásd: 1. táblázat).
Most of the additional efforts to achieve the 20 % target will be required by the residential and tertiary (commercial and public buildings) sectors5. a new Energy strategy for the 2011–20 period calls for stronger political commitment through ‘a clear definition of the objective’ to be achieved and ‘strong compliance monitoring’ of the Eu legislation as enacted in national law6. 
A 20%-os cél eléréséhez szükséges további erőfeszítések legnagyobb részét a lakossági és szolgálgató ágazatnak (kereskedelmi és középületek) kell megtennie5. A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új energiastratégia erősebb politikai elkötelezettséget igényel az elérendő célok egyértelműbb meghatározása, valamint a nemzeti jogba átültetett uniós jogszabályi rendelkezések tiszteletben tartásának szigorú ellenőrzése által6.
3 presidency conclusions of the European council of 8/9 March 2007, doc. 
1.
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive. 
1. Ez a célkitűzés 368 millió tonna olajegyenérték (Mtoe) primerenergia-megtakarítást jelent 2020-ig (nem energetikai célú végső felhasználással csökkentett bruttó belföldi fogyasztás) az arra az évre prognosztizált – 1474 Mtoe fogyasztási szintet feltételező – 1842 Mtoe energiafelhasználásához képest. Ezt a célkitűzést az Európai Tanács 2010. június 17-i ülésén is megerősítették (EUCO 13/10), és az új energiahatékonysági irányelv is átveszi.
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states. 
MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS 6. A kohéziós politika keretében a Bizottság iránymutatásokat ad ki az operatív programok elkészítéséhez. A programozási időszak elején megtárgyalja és jóváhagyja a tagállamok által javasolt egyedi operatív programokat.
Later, its main role is to monitor the implementation of the operational programme, but it is not involved in the day-to-day management of individual projects. the commission receives annual implementation reports from the Member states and participates in monitoring committees10. the commission is ultimately responsible for the budget implementation11. 
Feladatai közé tartozik még a tagállami irányítási és kontrollrendszerek kialakításának és működésének ellenőrzése. Fő szerepe később az operatív program végrehajtásának nyomon követése, de nem vesz részt az egyes projektek napi irányításában.
5 residential, commercial and public buildings are responsible for nearly 40 % of energy consumption and they have the largest energy savings potential. publicly owned or occupied buildings represent about 12 % by area of the Eu building stock and the Energy Efficiency plan stresses the importance of energy efficiency measures in the public sector (Source: coM(2006) 545 final). it should be noted that in this sector, as opposed for example to the transport sector, the technological solutions needed for a low-carbon society are already available. 
A költségvetés végrehajtásáért a Bizottság viseli a végső felelősséget11. 5 A lakó-, kereskedelmi és középületek az energiafogyasztás közel 40%-át teszik ki, és ezek rendelkeznek a legnagyobb energiamegtakarítási potenciállal is. A köztulajdonban lévő vagy közintézmények által használt épületek alapterületüket tekintve az uniós épületállomány körülbelül 12%-át teszik ki, és az energiahatékonysági terv a közszférában hozott energiahatékonysági intézkedések fontosságát hangsúlyozza (Forrás: COM(2006) 545 végleges).
6 coM(2010) 639 final of 10 november 2010 — Energy 2020 — a strategy for competitive, sustainable and secure energy. 
6 Energia 2020: A versenyképes, fenntartható és biztonságos energiaellátás és -felhasználás stratégiája, COM(2010) 693 végleges, 2010. november 10.
7 the 7th framework programme for research (fp7), intelligent Energy Europe (iEE) and Energy Efficiency financing facility (EEff). 
7 A hetedik kutatási keretprogram, az„Intelligens energia – Európa” program, valamint az energiahatékonyságra irányuló finanszírozási eszköz.
8 European commission (2009) Ex post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–06 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) — Work Package 5B: Environment and Climate Change, p. 43. 
10 8 Ex-post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000-2006 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) – Work Package 5B: Environment and Climate Change [A 2000–2006 közötti kohéziós politikához kapcsolódó, az ERFA által finanszírozott programok utólagos értékelése (1. és 2. célkitűzés) – 5B. munkacsomag: Környezetvédelem és éghajlatváltozás], Európai Bizottság (2009), 43. o.
10 9 according to the commission’s proposal, in more developed and transition regions, at least 80 % of Erdf resources must be focused on energy efficiency and renewables, research and innovation, and sME competitiveness, of which at least 20 % must be spent on energy efficiency and renewables; in less developed regions at least 50 % of Erdf resources must be focused on these three areas, of which at least 6 % must be spent on energy efficiency and renewables. 
9 A Bizottság javaslata szerint a fejlettebb és átmeneti régiók esetében az ERFA-erőforrások legalább 80%-át az energiahatékonyságra és megújuló energiaforrásokra, kutatásra, innovációra és a kkv-k versenyképességére kell összpontosítani, és ennek legalább 20%-át energiahatékonyságra és megújuló energiaforrásokra kell fordítani; a kevésbé fejlett régiókban az ERFA-erőforrások legalább 50%-át kell erre a három területre fordítani, s ebből legalább 6%-ot energiahatékonyságra és megújuló energiaforrásokra kell fordítani.
(Source: coM(2011) 614 final of 6 october 2011, p. 4). 
(Forrás: COM(2011) 614 végleges, 2011.10.6., 4. o.).
10 council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oJ L 210, 31.7.2010, p. 25). 
10 A Tanács 2006. július 11-i 1083/2006/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 210., 2010.7.31., 25. o.).
11 article 17(1) of the treaty on European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 
11 Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése (HL C 326., 2012.10.26., 13. o.), valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke (HL C 326., 2012.10.26., 47. o.).
7. the managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities at the national, regional and local levels manage and monitor the implementation of the operational programmes12. the managing authorities or intermediate bodies select the projects and monitor their implementation. project funding is subject to certain rules and conditions laid down partly at Eu13 and partly at Member state level (the criteria for selecting projects, the assessment of costs, benefits and potential earnings of projects as well as economic, social and environmental impact assessments are usually made at Member state level with the exception of major projects in the 2007–13 period, where the commission adopts a decision to co-finance the projects). 
A nemzeti, regionális és helyi szintű irányító hatóságok, közreműködő szervezetek és igazoló hatóságok irányítják és követik nyomon az operatív programok végrehajtását12. Az irányító hatóságok vagy közreműködő szervezetek választják ki a projekteket és követik nyomon azok végrehajtását. A projektek támogatásához azoknak meg kell felelniük a részben uniós13, részben tagállami szinten lefektetett szabályoknak és feltételeknek (a projektek kiválasztási feltételei, a projektek költségeinek, hasznainak és esetleges jövedelmeinek értékelése, valamint gazdasági, társadalmi és környezeti hatástanulmányok rendszerint tagállami szinten készülnek, kivéve a 2007–2013 közötti időszak nagyprojektjeit, ahol a Bizottság fogad el határozatot a projektek társfinanszírozásáról).
12 Eu legislative summary on management and control systems for assistance granted under the cohesion policy funds can be found on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 regulation (Ec) no 1083/2006. 
12 A kohéziós alapokból nyújtott támogatásokra vonatkozó irányítási és kontrollrendszerekkel kapcsolatos uniós jogszabályok összefoglalása a következő internetcímen található: http://europa. eu/legislation_summaries/ regional_policy/ management/ g24241_en.htm. 13 Az 1083/2006/EK rendelet.
12 audIt SCoPE aNd aPPRoaCh 8. the main audit question was whether the cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court examined whether: — the right conditions had been established in programming and financing to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether — the co-financed public buildings projects were cost-effective. 
12 AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE 8. Az ellenőrzés fő kérdése az volt, hogy a kohéziós politika energiahatékonysági beruházásai költséghatékonyak voltak-e. Ennek megállapításához a Számvevőszék a következőket vizsgálta: — olyan feltételeket szabtak-e a programozás és finanszírozás terén, amelyek lehetővé teszik a költséghatékony energiahatékonysági beruházások végrehajtását; — költséghatékonyak voltak-e a társfinanszírozott középület-felújítási projektek.
9. answering the question on programming and financing involved analysing the relevant operational programmes, their ex ante evaluations and the prioritisation of the energy efficiency policy at national level and within individual economic sectors. it also required an analysis of the achievement of national energy efficiency targets and the impact of the cohesion policy funds on this achievement, the availability of national and private co-funding and a review of other national financial support mechanisms. 
9. A programozással és finanszírozással kapcsolatos kérdés megválaszolásához elemeztük a vonatkozó operatív programokat, azok előzetes értékelését és az energiahatékonysági politika rangsorolását a tagállamok és az egyes gazdasági ágazatok szintjén. Az ellenőrzés keretében elemeztük a nemzeti energiahatékonysági célok elérését és azt, hogy a kohéziós források mennyiben járultak hozzá az eredményekhez, hozzáférhető volt-e tagállami és magánforrásból származó társfinanszírozás, továbbá az egyéb nemzeti pénzügyi támogatási mechanizmusokat is megvizsgáltuk.
10. the audit results shown in this special report are based on an examination of four operational programmes financed through the cohesion fund or the European regional development fund in the czech republic, italy and Lithuania. three of the audited operational programmes are from the 2007–1314 programming period and one is from the 2000–06 programming period15. 
10. A különjelentésben bemutatott ellenőrzési eredmények négy, a Kohéziós Alapból vagy az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a Cseh Köztársaságban, Olaszországban és Litvániában finanszírozott operatív program vizsgálatán alapulnak.
By the end of 2011, these countries had allocated 1 199,3 million euro to energy efficiency projects under their respective operational programmes 33 % of the total amount of projects selected at that time under the cohesion policy funds allocated to energy efficiency in the 2007–13 programming period, see also Annex I). 
2011 végéig ezek az országok a vonatkozó operatív programjaikban 1 199,3 millió eurót különítettek el energiahatékonysági projektek céljára, vagyis azon projektek teljes összegének 33%-át, amelyeket a 2007–2013-as programozási időszakban az energiahatékonyságra elkülönített kohéziós források keretében ebben az időszakban kiválasztottak (lásd még: I. melléklet).
11. in order to answer the question on the cost-effectiveness of the public building projects, the audit examined 24 completed investment projects in the public buildings sector. the audit of the projects involved a review of project proposals and an examination of the project outputs and results to verify their cost-effectiveness. 
11. A középület-felújítási projektek költséghatékonyságának vizsgálatához az ellenőrzés 24 befejezett beruházási projektre terjedt ki.
14 op Environment (czech republic), interregional op Energy (italy) and op for promotion of cohesion (Lithuania). 
14 Környezetvédelem operatív program (Cseh Köztársaság), Energiatakarékosság interregionális operatív program (Olaszország) és a Kohézió előmozdítása operatív program (Litvánia).
15 op Basilicata (italy). Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
15 Basilicata operatív program (Olaszország). 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
13 oBSERvatIoNS plannInG and fInancInG opEratIonal proGrammEs wErE not basEd on propEr nEEds assEssmEnts 12. operational programmes should be based on needs assessments and, for energy efficiency measures, they should consider the national and regional energy efficiency action plans. such needs assessments should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potentials and establish objectives and appropriate methods for evaluating the success of the plan as defined and promoted by the international Energy agency16. the energy savings potentials should be explored to the extent they are cost-effective. 
13 ÉSZREVÉTELEK TERVEZÉS ÉS FINANSZÍROZÁS AZ OPERATÍV PROGRAMOK NEM ALAPULTAK MEGFELELŐ IGÉNYFELMÉRÉSEN 12. Az operatív programoknak igényfelmérésen kell alapulniuk, és az energiahatékonysági intézkedések esetében figyelembe kell venniük a nemzeti és regionális energiahatékonysági cselekvési terveket. Az igényfelméréseknek minden ágazatban értékelniük kell a végfelhasználók energiafogyasztását, azonosítaniuk kell a gazdaságban meglévő energiamegtakarítási potenciált, valamint célkitűzéseket és megfelelő módszereket kell meghatározniuk a terv sikerének értékeléséhez, amint azt a Nemzetközi Energiaügynökség meghatározta és szorgalmazza16.
13. the commission also encouraged the Member states to ensure that relevant cohesion policy investments were fully integrated into national energy efficiency strategies and, as appropriate, consult the managing authorities on relevant measures, particularly at regional and local level, for inclusion in the national Energy Efficiency action plans17. 
13. A Bizottság is arra ösztönözte a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a vonatkozó kohéziós beruházásoknak a nemzeti energiahatékonysági stratégiákba történő teljes integrációjáról, továbbá, hogy adott esetben konzultáljanak – különösen a regionális és helyi szintű – irányító hatóságokkal a vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatban annak érdekében, hogy azokat bevonják a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekbe17.
14. the audited operational programmes included a number of actions which were based on community strategic Guidelines, national strategic reference frameworks and national strategic plans and priorities. the energy efficiency priority axes were in line with both the community strategic Guidelines and the national strategic reference frameworks, but their broad guidelines did not help turn the operational programmes into solid economic development instruments as described below. 
14. Az ellenőrzött operatív programok számos, a közösségi stratégiai iránymutatásokon, a nemzeti stratégiai referenciakereteken, valamint a nemzeti stratégiai terveken és prioritásokon alapuló intézkedést tartalmaztak. Az energiahatékonysági prioritási tengelyek összhangban álltak mind a közösségi stratégiai iránymutatásokkal, mind a nemzeti stratégiai referenciakere-tekkel, de az általánosabb iránymutatásaik – az alább leírtak alapján – nem segítették elő, hogy az operatív programok erőteljes gazdaságfejlesztési eszközökké váljanak.