natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No 36/2016: An assessment of the arrangements for closure of the 2007-2013 cohesion and rural development programmes No 34/2016: Combating Food Waste: an opportunity for the EU to improve the resource-efficiency of the food supply chain No 31/2016: Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short No 26/2016: Making cross‐compliance more effective and achieving simplification remains challenging No 19/2016: Implementing the EU budget through financial instruments – lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period No 03/2016: Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed No 1/2016: Is the Commission’s system for performance measurement in relation to farmers’ incomes well designed and based on sound data? 
36/2016. sz. különjelentés: „A 2007–2013-as kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási eljárásainak értékelése“ 34/2016. sz. különjelentés: „Az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem: az Európai Uniónak alkalma nyílik az élelmiszer-ellátási lánc erőforrás-hatékonyságának javítására“ 31/2016. sz. különjelentés: „Az uniós költségvetés legalább egyötöde szolgáljon éghajlat-politikai célt: halad az ambiciózus munka, de nagy a kockázata, hogy nem teljesülnek a várakozások“ 26/2016. sz. különjelentés: „A kölcsönös megfeleltetés eredményesebbé tétele és az egyszerűsítés elérése továbbra is kihívást jelent“ 19/2016. sz. különjelentés: „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai“ 03/2016. sz. különjelentés: „A Balti-tenger eutrofizációja elleni küzdelem: további és eredményesebb fellépésre van szükség“ 1/2016. sz. különjelentés: „Megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági teljesítménymérési rendszer kialakítása és megbízható adatokon alapul-e?“ 25/2015. sz. különjelentés: „A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne“ 23/2015. sz. különjelentés: „Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő“ 20/2015. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága“ 12/2015. sz. különjelentés: „A tudástranszfer-és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra“ 5/2015. sz. különjelentés: „Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?“ 2
No 25/2015: EU support for rural infrastructure: potential to achieve significantly greater value for money No 23/2015: Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go No 20/2015: The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture No 12/2015: The EU priority of promoting a knowledge-based rural economy has been affected by poor management of knowledge-transfer and advisory measures No 5/2015: Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 2 
23/2014. sz. különjelentés: „Hibák a vidékfejlesztési kiadásokban: a hibák okainak és kezelésének áttekintése“ 4/2014. sz. különjelentés: „Az uniós vízpolitika célkitűzéseinek integrálása a KAP-ba: részleges siker“ 12/2013. sz. különjelentés: „A Bizottság és a tagállamok tudják bizonyítani, hogy a vidékfejlesztési politikára előirányzott uniós költségvetést megfelelően költik el?“ 10/2013. sz. különjelentés: „Közös agrárpolitika:„ “A 73/2009/EK tanácsi rendelet 68. cikke keretében nyújtott különleges támogatást jól alakították ki és hajtották végre?“ 8/2013. sz. különjelentés: „Az erdők gazdasági értékének növeléséhez az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott támogatás“ 6/2013. sz. különjelentés: „A tagállamok és a Bizottság optimálisan használták fel a forrásokat a vidéki gazdaság diverzifikációjával kapcsolatos intézkedések megvalósításakor?“ 1/2013. sz. különjelentés: „Eredményesnek és hatékonynak bizonyult-e az élelmiszer-feldolgozó iparnak nyújtott uniós támogatás a mezőgazdasági termékek értékének növelése tekintetében?“ 8/2012. sz. különjelentés: „A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló támogatás összpontosítása“ 7/2011. sz. különjelentés: „Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása?“ Egyéb dokumentumok Tájékoztató: Az uniós pénzügyek jövője: Az uniós költségvetés működésének reformja (2018) Állapotfelmérés: Az energiaügyekkel és éghajlatváltozással kapcsolatos uniós fellépés (2017) Tájékoztató: Az Európai Unió költségvetése: eljött a reform ideje?
A briefing paper on the mid-term review of the Multiannual Financial Framework 2014-2020 (2016) Landscape review: Making the best use of EU money: a landscape review of the risks to the financial management of the EU budget (2014) Landscape review: Gaps, overlaps and challenges: a landscape review of EU accountability and public audit arrangements (2014) 3 
Tájékoztató a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról (2016) 3 Állapotfelmérés: Az uniós pénzeszközök leghatékonyabb felhasználása: állapotfelmérés az uniós költségvetési pénzgazdálkodást fenyegető kockázatokról (2014) Állapotfelmérés: Hiátusok, átfedések és kihívások: állapotfelmérés az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről (2014) 4
ANNEX II – TREATY CAP OBJECTIVES 4 CAP Treaty objectives (Art. 39 TFEU): • to increase agricultural productivity by promoting technical progress and by ensuring the rational development of agricultural production and the optimum utilisation of the factors of production, in particular labour; • thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture; • to stabilise markets; • to assure the availability of supplies; • to ensure that supplies reach consumers at reasonable prices Relevant horizontal objectives of the Treaty: • promoting a high level of employment (Article 9), • environmental protection to promote sustainable development (Article 11), • consumer protection (Article 12) and animal welfare requirements (Article 13), • public health (Article 168(1)), and • economic, social and territorial cohesion (Articles 174 to 178). 
II. MELLÉKLET – A SZERZŐDÉS KAP-RA VONATKOZÓ CÉLKITŰZÉSEI 5 A KAP Szerződés szerinti célkitűzései (az EUMSZ 39. cikke): • a mezőgazdasági termelékenység növelése aműszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés észszerű fejlesztésének és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával; • ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével; • a piacok stabilizálása; • az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása; • a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. A Szerződés releváns horizontális célkitűzései: • a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítása (9. cikk), • környezetvédelem a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében (11. cikk), • fogyasztóvédelem (12. cikk) és állatjóléti követelmények (13. cikk), • közegészségügy (a 168. cikk (1) bekezdése), valamint • a gazdasági, társadalmi és területi kohézió (174– 178. cikk).
CAP objectives for 2014-2020 (Art. 110 (2) of R1306/2013): • viable food production, with a focus on agricultural income, agricultural productivity and price stability; • sustainable management of natural resources and climate action, with a focus on greenhouse gas emissions, biodiversity, soil and water; and • balanced territorial development, with a focus on rural employment, growth and poverty in rural areas CAP objectives for the post-2020 reform (from the Commission’s communication on the future of food and farming): • to foster a smart and resilient agricultural sector; • to bolster environmental care and climate action and to contribute to the environmental and climate objectives of the EU; • to strengthening the socio-economic fabric of rural areas. 
A KAP 2014–2020-as időszakra vonatkozó célkitűzései (az 1306/2013/EU rendelet 110. cikkének (2) bekezdése): • fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással; • a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj-és vízgazdálkodással; valamint • kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. A 2020 utáni reform KAP-célkitűzései (az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről szóló európai bizottsági közleményből): • az intelligens és rugalmas mezőgazdasági szektor kialakításának elősegítése; • a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések ösztönzése, a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez való hozzájárulás; • a vidéki térségek társadalmi-gazdasági felépítésének megerősítése.
© European Union, 2018 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Telefon: +352 4398-1 Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx Weboldal: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © Európai Unió, 2018 Az olyan fényképek és más anyagok felhasználásához vagy reprodukálásához, amelyek szerzői jogainak nem az Európai Unió a tulajdonosa, közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
2018 A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020 Briefing Paper March 2018 
HU 2018 Hozzájárulás a „Horizont 2020” keretprogramot követő uniós kutatási programok egyszerűsítéséhez Tájékoztató 2018. március
CONTENTS Executive summary EU research and innovation programme Horizon 2020 Dilemmas inherent to simplification Stability and change Accountability and ownership Legal certainty and discretion Beneficiaries interest and EU interest Regional spread and excellence The dilemmas in perspective Horizon 2020: a complex system Design of Horizon 2020 Model Grant Agreement Work programme Participant portal Management of Horizon 2020 The Commission The unique role of the Common Support Centre (CSC) Decision making process Funding model Transition from FP6 to FP7 and Horizon 2020 Lump sum project funding Acceptance of beneficiaries’ accounting practices Evolution of the error rate Paragraph I - IV 1 4 - 6 11 - 11 - 13 - 17 - 18 - 20 - 23 - 24 - 27 - 29 - - 3 10 4 5 - 7 8 9 10 22 16 14 15 16 19 17 19 22 30 23 26 28 30 2 
TARTALOMJEGYZÉK Bekezdés Összefoglaló I–IV A „Horizont 2020” uniós kutatási és innovációs keretprogram 1–3 Az egyszerűsítéshez kapcsolódó dilemmák 4–10 Stabilitás és változás 4 Elszámoltathatóság és felelősségvállalás 5 Jogbiztonság és mérlegelési jogkör 6–7 A kedvezményezettek, illetve az Unió érdekei 8 Regionális elosztás és kiválóság 9 A dilemmák bemutatása 10 A „Horizont 2020” egy összetett rendszer 11–22 A „Horizont 2020” keretprogram kialakítása 11–16 Támogatásimegállapodás-minta 13–14 Munkaprogram 15 Résztvevői portál 16 A „Horizont 2020” keretprogram irányítása 17–19 A Bizottság 17 A közös támogatási központ (CSC) egyedi szerepe 18–19 Döntéshozatali folyamat 20–22 Finanszírozási modell 23–30 A hatodik és a hetedik keretprogram közötti átmenet és a „Horizont 2020” 23 Átalányalapú projektfinanszírozás 24–26 A kedvezményezettek számviteli gyakorlatának elfogadása 27–28 A hibaarány alakulása 29–30 2
Participation and excellence Application rate, success rate and participation rate Geographical discrepancies Discrepancies among beneficiary groups Widening actions and seal of excellence A contribution to simplification for research beyond horizon 2020 Where can we identify simplification? 
Részvétel és kiválóság Pályázati arány, sikerességi arány és részvételi arány Földrajzi eltérések A kedvezményezett csoportok közötti eltérések A tevékenységek bővítése és a kiválósági pecsét A „Horizont 2020” program után: hozzájárulás a kutatási programok egyszerűsítéséhez Hol hajtható végre egyszerűsítés?
EXECUTIVE SUMMARY I. The European Parliament (EP) and the Council asked the European Court of Auditors (ECA) for input for the preliminary legislative discussion on the successor of Horizon 2020 (“FP9”). 
ÖSSZEFOGLALÓ I. Az Európai Parlament (EP) és a Tanács felkérte az Európai Számvevőszéket, hogy a „Horizont 2020” keretprogram („9. keretprogram”) utódjáról szóló előzetes jogalkotási vitához nyújtson be észrevételeket.
This briefing paper addresses these requests and focusses on the issue of simplifying the European Union’s (EU) research Framework Programmes. 
Tájékoztató dokumentumunk e felkérésre reagálva az Európai Unió kutatási keretprogramjai egyszerűsítésének kérdésére összpontosít.
We describe a number of dilemmas1 that have affected the Commission’s efforts to simplify the implementation of EU research and innovation programmes. 
Tájékoztatónkban a Bizottság által az uniós kutatási és innovációs programok végrehajtásának egyszerűsítésére tett erőfeszítéseket befolyásoló dilemmákra1 is kitérünk.
We used information from the Commission2 and beneficiaries3, and from our experience in audit work4 (Annex I and Annex II) to relate these dilemmas to the design of the regulatory framework, the funding model and the participation scheme. 
A Bizottságtól2 és a kedvezményezettektől3 származó információk, valamint korábbi ellenőrzéseink4 során szerzett tapasztalataink (I. melléklet és II. melléklet) alapján vizsgáljuk ezeket a dilemmákat a szabályozási keretrendszer, a finanszírozási modell és a részvételi rendszer kialakítása vonatkozásában.
We would like to draw attention to the following proposals to be considered to bring more focus on the discussion on FP9 that is taking place now: 1) a reasonable timespan between adoption and implementation of legal acts; 2) the use of lump sum and prizes; 3) the use of guidelines as non binding rules ; 4) the acceptance of beneficiaries’ accounting practices and 5) the recognition of good project proposals under Horizon 2020 in other programmes via an one-stop-shop approach. We define dilemmas as competing priorities for which the Commission and the budgetary authority need to find the right balance. 
Szeretnénk felhívni a figyelmet a következő javaslatokra, amelyek a 9. keretprogramra vonatkozó, jelenleg zajló vitára összpontosítanak: 1) észszerű időtartam a jogi aktusok elfogadása és végrehajtása között; 2) átalányösszegek és díjak alkalmazása; 3) az iránymutatások nem kötelező erejű szabályként történő alkalmazása; 4) a Dilemma alatt olyan, egymással versengő prioritásokat értünk, amelyekre vonatkozóan a Bizottságnak és a költségvetési hatóságnak megfelelő egyensúlyt kell találnia.
For example, a non-comprehensive collection of valuable information is provided by the European Commission (EC) on its “FP Programme Evaluation Monitoring Documents” website. 
Például az Európai Bizottság (EB) a keretprogram programértékelési dokumentumaival foglalkozó weboldalán tett közzé értékes, de nem teljes körű információkat.
This website contains more than 400 review documents. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive. 
A weboldal több mint 400 felülvizsgálati dokumentumot tartalmaz. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive.
For example: European University Association (EUA), European Association of Research and Technology Organisations (EARTO), League of European Research Universities (LERU), Informal Group of RTD Liaison Offices (IGLO), IDEA-league (strategic alliance among five leading European universities of technology), European Association of Research Managers and Administrators (EARMA), Helmholz Association of German Research Centres e.V., Business Europe, CLEPA European Association of Automotive Suppliers, etc. 
Például: Európai Egyetemek Szövetsége (EUA), Európai Kutatási és Technológiai Szervezetek Szövetsége (EARTO), az Európai Kutatási Egyetemek Ligája (LERU), a KTF-kapcsolattartó irodák informális csoportja (IGLO), IDEA-liga (öt vezető európai műszaki egyetem stratégiai szövetsége), Kutatásvezetők és Kutatási Tisztviselők Európai Szövetsége (EARMA), Német Kutatási Központok Európai Szövetsége (Helmholz Association of German Research Centres e.V.), Business Europe, Gépjárműipari Beszállítók Európai Szövetsége (CLEPA) stb.
This briefing paper is not an audit report. We are conducting a performance audit on “simplification in Horizon 2020” with a special report due to be published in late 2018. 
Ez a tájékoztató dokumentum nem minősül ellenőrzési jelentésnek. A „Horizont 2020” keretprogram egyszerűsítésével kapcsolatos teljesítményellenőrzés jelenleg folyamatban van, a kapcsolódó különjelentést 2018 végén tesszük közzé.
This forthcoming report will provide an audit assessment with regard to the effectiveness of the Commission’s simplification measures to support the discussion on the implementation of FP9 that starts in late 2018. 
Ez a később közzéteendő jelentés nyújt majd ellenőrzési értékelést a Bizottság – a 2018 végén kezdődő 9. keretprogram végrehajtásáról folyó vitát támogató – egyszerűsítési intézkedéseinek hatékonyságáról.
EU RESEARCH AND INNOVATION PROGRAMME HORIZON 2020 1. 
A „HORIZONT 2020” UNIÓS KUTATÁSI ÉS INNOVÁCIÓS KERETPROGRAM 1.
Horizon 2020 is an EU research and innovation programme, with nearly €80 billion of funding made available over seven years (2014 to 2020). 
A „Horizont 2020” uniós kutatási és innovációs keretprogram hét évre elosztva (2014-től 2020-ig) csaknem 80 milliárd euró összegű finanszírozást tesz lehetővé.
It is one of the largest public research and development funding programmes in the world and accounts for around 8 % of the EU budget5. 
A világ egyik legnagyobb közfinanszírozású kutatási és fejlesztési programjaként a „Horizont 2020” az Unió költségvetésének mintegy 8%-át teszi ki5.
Participants can be grouped as follows: universities, research institutions, small and medium-sized enterprises (SME), large companies and public bodies. 
A résztvevők a következőképpen csoportosíthatók: egyetemek, kutatóintézetek, kis-és középvállalkozások (kkv-k), nagyvállalatok és közintézmények.
To date, more than 130 000 applications have been submitted and almost 20 000 projects have received funding6. 
Eddig már több mint 130 000 pályázatot nyújtottak be, és közel 20 000 projekt részesült támogatásban6.
Horizon 2020 is complex due to the entirety of regulations, rules, guidelines, procedures and processes for implementation (including control and audit) and the multitude of funding instruments7. 
A „Horizont 2020” keretprogram a vonatkozó rendeletek, szabályok, iránymutatások, végrehajtási eljárások és folyamatok (beleértve a kontrollt és ellenőrzést), valamint a finanszírozási eszközök széles köre miatt igen összetett7.
Unnecessary complexity brings the following risks: irregularity (if the rules are complex or unclear, the probability of non-compliance is high), inefficiency (too much might be spent on administration or on funded projects) and ineffectiveness (performance targets could be missed). 
Ez a szükségtelen összetettség a következő kockázatokat hordozza magában: szabálytalanság (ha a szabályok összetettek vagy nem egyértelműek, a meg nem felelés valószínűsége magas), a hatékonyság hiánya https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/.
Figures provided by the Commission. 
A Bizottság által megadott adatok.
European Parliament (EP), report on the assessment of Horizon 2020 implementation in view of its interim evaluation and the Framework Programme 9 proposal. “(...) decomplexify the EU funding landscape.” 
Az Európai Parlament (EP) jelentése a „Horizont 2020” végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelésével és a 9. keretprogramra irányuló javaslattal összefüggésben. „(...) az uniós finanszírozási rendszer egyszerűsítése”.
(RR\1127422EN.docx). 
(RR\1 127 422EN .docx).
109). research and innovation in particular (Annex III). 
Az uniós kutatási és innovációs programra vonatkozóan számos egyszerűsítési kezdeményezés indult már (III. melléklet).
While simplification is desired, some complexity is needed to ensure that the policy objectives can be achieved and that EU funds can be allocated properly. 
Valóban törekedni kell az egyszerűsítésre, a szakpolitikai célkitűzések megvalósulásához, és az uniós források megfelelő elosztásához azonban némi összetettség is szükséges.
DILEMMAS INHERENT TO SIMPLIFICATION9 Stability and change 4. 
AZ EGYSZERŰSÍTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ DILEMMÁK9 Stabilitás és változás 4.
Stability is to use the same set of rules for successive research and innovation programmes, whereas change requires additional efforts from participants to adjust to new rules. 
A stabilitás az egymást követő kutatási és innovációs programokra vonatkozó azonos szabályrendszer alkalmazását jelenti, míg a változás további erőfeszítéseket igényel a résztvevők részéről az új szabályokhoz való alkalmazkodás érdekében.
Change provides a space for improvements, but it could also result in participants having to adapt to different sets of rules under different research programmes (since many Horizon 2020 grants will still be ongoing for several years after the start of FP9)10 11 (box 1). 
A változás lehetőséget nyújt a javításra, de olyan helyzetet is eredményezhet, amelyben a résztvevőknek a különböző kutatási programok esetében különböző szabályokhoz kell alkalmazkodniuk (hiszen számos „Horizont 2020” támogatás a 9. keretprogram kezdetét követően még több évig is eltarthat)1011 (1. háttérmagyarázat).
9 10 11 12 We analysed five dilemma’s but there are more, such as : national and EU interests, small and big industry, public and private R&D spending and State Aid issues (Lamy report, p. 17 - 18). 
Öt dilemmát elemeztünk, de ezeken kívül továbbiak is fennállnak, pl.: a nemzeti és uniós érdekek, a kis-és nagyvállalatok, az állami és magánszektor K+F kiadásai és az állami támogatási kérdések (Lamy-jelentés, 17–18. o.).
38 OECD 2010, Strategy and policies for better regulation, p. 38. 
OECD 2010, Strategy and policies for better regulation (Stratégia és szakpolitikák a jobb szabályozás érdekében), Egyesült Királyság, 38. o.
European Commission, COM(2010) 187, 29 April 2010, p. 12. 
3 8 9 10 11 Európai Bizottság, COM (2010) 187, 2010. április 29., 12. o.
LERU advice paper “Towards an effective 8th framework programme for research” Nr. 2, May 2010, p. 10 paragraph 27. 
2010 júniusában a LERU tanácsadási dokumentumot tett közzé Towards an effective 8th framework programme for research (A 8. kutatási keretprogram megvalósítása felé) címmel.
Accountability and ownership 5. 
Elszámoltathatóság és felelősségvállalás 5.
Accountability implies placing the burden of proof on the beneficiary for the use of EU funds. Ownership implies relying on beneficiaries for self management and self-regulation. 
Az elszámoltathatóság azt jelenti, hogy a kedvezményezettre hárul a bizonyítási teher az uniós források felhasználása tekintetében A felelősségvállalás azt jelenti, hogy a kedvezményezettekre van bízva önmaguk irányítása és az önszabályozás.
It would be easier to disburse grants for research, without asking beneficiaries to account for the public money received. But accountability is essential for public trust. 
A kutatási támogatások folyósítását megkönnyítené, ha nem várnánk el a kedvezményezettektől, hogy elszámoljanak a kapott közpénzzel, az elszámoltathatóság azonban alapvető fontosságú a polgárok bizalmának fenntartásához.