natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission did not design its 2014-2020 monitoring system for monitoring the cost-effectiveness of the investments, i.e. by collecting data on the cost per unit of energy saved. 
A Bizottság nem a beruházások költséghatékonyságának nyomon követésére tervezte a 2014–2020-as monitoringrendszerét, így nem gyűjtötte az egységnyi megtakarított energiára jutó költségekre vonatkozó adatokat.
Therefore, despite the claimed increased result-orientation of Cohesion policy spending in 2014-2020, our recommendation has not been implemented yet. 
A Bizottság állítása szerint ugyan a 2014–2020-as időszakban növekedett a kohéziós politikai kiadások eredményorientáltsága, ám az említett ok miatt ajánlásunkat még nem hajtották végre.
38 40 See our special report 21/2012, recommendation 2. 
44 40 Lásd: 21/2012. sz. különjelentésünk 2. ajánlása.
Figure 12 – Average cost per household with improved energy rating and number of renovated households per Member State 39 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Number of households with improved energy rating Average cost per household with improved energy rating (in euro) Source: ECA based on data provided by the European Commission (we calculated the average cost per household with improved energy rating by dividing the expenditure for energy efficiency renovation of residential buildings (reported in Annex) by the number of households with improved energy rating reported under Common Output Indicator 31 by 31 December 2018). 
12. ábra. Az energetikai minősítését javító egy háztartásra jutó átlagos költség és a felújított háztartások száma tagállamonként 45 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Az energetikai minősítésüket javító háztartások száma Az energetikai minősítését javító egy háztartásra jutó átlagos költség (euró) Forrás: Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság által szolgáltatott adatok alapján (az energetikai minősítését javító egy háztartásra jutó átlagos költséget úgy számítottuk ki, hogy elosztottuk a lakóépületek energiahatékonysági felújítására irányuló (a Mellékletben feltüntetett) kiadásokat az energetikai minősítésüket javító háztartásoknak a 2018. december 31-ig a 31. közös outputmutató alatt jelentett számával).
The graph does not show the average cost per household for the eight Member States (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK) which reported no households with improved energy rating. 
Azon nyolc tagállam esetében (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK), amelyek nem számoltak be energetikai minősítésüket javító háztartásokról, az ábra nem tünteti fel az egy háztartásra jutó átlagos költséget.
The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved 80 To ensure that the necessary actions to promote cost-effective investments in energy efficiency are in place, the Commission required Member States to fulfil a specific ex ante conditionality by the start of the 2014-2020 programming period. 
A Bizottság a kiadások és az outputok alapján, nem pedig a megtakarított energia alapján rendelte a teljesítménytartalékot az energiahatékonysági intézkedésekhez 80 Hogy sor kerülhessen a költséghatékony energiahatékonysági beruházások előmozdításához szükséges intézkedésekre, a Bizottság előírta a tagállamoknak, hogy a 2014–2020-as programozási időszak kezdetére feleljenek meg egy külön előzetes feltételrendszernek.
The actions to put in place for fulfilling this conditionality consisted of measures to ensure: (a) minimum requirements are in place related to the energy performance of buildings; (b) a system of certification of the energy performance of buildings; (c) strategic planning on energy efficiency; Average costperhousehold(ineuro) Number of households 
A feltételek teljesítéséhez a következőket kellett intézkedésekkel biztosítani: a) az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos minimumkövetelmények alkalmazása; b) az épületek energiahatékonyságát igazoló tanúsítási rendszer; Egy háztartásra jutóátlagos költség(euró) A háztartások száma
(d) the provision to final customers of individual meters. 
c) az energiahatékonysággal kapcsolatos stratégiai tervezés; d) a végső felhasználók egyedi fogyasztásmérőkkel való ellátása.
81 Except for Italy, all Member States we visited had put in place these actions from the start of the 2014-2020 programming period. 
81 Olaszország kivételével az összes felkeresett tagállam bevezette ezeket az intézkedéseket a 2014–2020-as programozási időszak kezdetétől.
Italy put in place the actions (a) and (b) in 2017, i.e. three years after the start of the 2014-2020 programming period. 
Olaszország az a) és a b) intézkedést 2017-ben vezette be, azaz három évvel a 2014–2020-as programozási időszak kezdetét követően.
82 To ensure the result orientation of the operational programmes, the EU set aside a performance reserve (equal to 6 % of the Cohesion policy funding) and allocated it in August 2019 to priorities that had achieved their milestones. 
82 Az operatív programok eredményorientáltságának biztosítására az Unió teljesítménytartalékot különített el (ennek összege a kohéziós politikai források 6%-át teszi ki), és 2019 augusztusában olyan prioritásokhoz rendelte azt, amelyek elérték részcéljaikat.
Where there are two indicators both must achieve at least 85 % of their milestone value. 
Két mutató esetén mindkét mutatónak el kell érnie legalább a részcél értékének 85%-át.
Where there are three (or more) indicators two must achieve at least 85 % and the other must achieve at least 75 % of its milestone value. 
Három (vagy több) mutató esetén két mutatónak el kell érnie a részcél értékének legalább 85%-át, míg a többi mutatónak legalább 75%-ot kell elérnie.
83 As identified in our previous reports41, such milestones are expressed in terms of spending and output indicators. 
83 Amint korábbi jelentéseinkben rámutattunk41, az ilyen részcélok kifejezése kiadási és outputmutatókkal történik.
The five operational programmes we examined expressed the milestones for energy efficiency measures in terms of expenditure and number of households with improved energy rating. 
A vizsgált öt operatív program az energiahatékonysági intézkedések részcéljait a kiadások, valamint az energetikai minősítésüket javító háztartások száma révén fejezte ki.
84 Except for Lithuania, the Commission decided whether or not to allocate the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, not on energy saved in residential buildings or on the cost-effectiveness of the investments. 
84 Litvánia kivételével a Bizottság a kiadásokra és az outputokra alapozva döntötte el, hogy a teljesítménytartalékot odaítélje-e az energiahatékonysági intézkedéseknek, nem pedig a lakóépületekben megtakarított energia vagy a beruházások költséghatékonysága alapján.
85 In Ireland, the reported indicators “number of households with improved energy consumption classification” and “total amount of eligible expenditure” reported to the Commission are not reliable. 
85 Írországban „a jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások száma” és „az elszámolható kiadások teljes összege” elnevezésű, a Bizottságnak bejelentett mutatók nem megbízhatóak.
Following our audit and Commission observations, the Irish authorities reported that energy ratings did not improve for 52 % of households renovated by the Better Energy Warmer Home Schemes in 2017. 
Ellenőrzésünket és a bizottsági észrevételeket követően az ír hatóságok arról számoltak be, hogy a „Jobb energia – melegebb otthonok” program keretében felújított háztartások 52%-ánál 2017-ben nem javult az energetikai minősítés.
The Irish authorities are currently reviewing the projects for households renovated in 2014, 2015, 2016 and 2018 to verify how many did not have their energy rating improved. 
Az ír hatóságok jelenleg vizsgálják felül a 2014-ben, 2015-ben, 2016-ban és 2018-ban felújított háztartásokkal kapcsolatos projekteket, hogy megvizsgálják, hány háztartás esetén nem javult az energetikai minősítés.
Therefore, the Commission has not yet 41 Special report 15/2017 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=43174), opinion 6/2018 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=47745), briefing paper “Delivering performance in Cohesion” (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50385). 40 
41 15/2017. sz. különjelentés (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_15/SR_PARTNERSHIP_HU.pdf), 6/2018. sz. vélemény (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=47745), tájékoztató: „A teljesítményorientáltság megvalósítása a kohéziós politika terén” (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50385).
allocated the performance reserve to any of the measures in the Lithuania’s operational programme. 41 
Ezért a Bizottság még nem rendelte hozzá a teljesítménytartalékot a litván operatív programban szereplő egyik intézkedéshez sem.
Conclusions and recommendations 87 We examined five operational programmes in Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania, which allocated some €2.9 billion of their European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Következtetések és ajánlások 87 Öt operatív programot vizsgáltunk meg Bulgáriában, Csehországban, Írországban, Olaszországban (Puglia) és Litvániában, amelyek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból származó költségvetésükből kb. 2,9 milliárd eurót rendeltek ehhez a területhez.
We assessed whether this budget was used cost-effectively and whether the Commission and Member States had applied our recommendations from special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Értékeltük, hogy költséghatékony módon történt-e ennek a költségvetésnek a felhasználása, valamint azt, hogy a Bizottság és a tagállamok alkalmazták-e a 21/2012. sz., a középületek energiahatékonyságáról szóló különjelentésünk ajánlásait.
88 As in our previous report, we conclude that cost-effectiveness does not guide EU spending on energy efficiency in buildings. 
88 Amint a korábbi jelentésünkben, úgy most is azt állapítottuk meg, hogy az épületek energiahatékonyságára irányuló uniós kiadásokat nem a költséghatékonyság vezérli.
Despite improved guidance from the Commission, we found persisting weaknesses, especially in project selection. 
A Bizottságtól kapott jobb iránymutatás dacára tartós hiányosságokat tapasztaltunk, különösen a projektek kiválasztása terén.
The funded investments are still not focused on achieving the greatest potential energy savings for the budget invested. 
A finanszírozott beruházások középpontjában továbbra sem az áll, hogy a költségvetési ráfordításból a legnagyobb potenciális energiamegtakarítást érjék el.
Project selection procedures more focused on cost-effectiveness could lead to higher energy savings per euro invested. 
Ha a projekt-kiválasztási eljárások jobban a költséghatékonyságra összpontosítanának, akkor minden beruházott euróval nagyobb energiamegtakarítást lehetne elérni.
89 As these funds are spent under shared management both the Commission and the Member States are responsible for using the funds to achieve the greatest impact. 
89 Mivel ezen források elköltése közös irányítás alatt történik, a Bizottság és a tagállamok egyaránt felelősek azért, hogy azokat a legnagyobb hatás elérésére alkalmas módon használják fel.
However, the Commission considers that project selection is the exclusive responsibility of Member States. 
A Bizottság megítélése szerint azonban a projektek kiválasztása a tagállamok kizárólagos felelőssége.
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
Tekintettel az uniós energiahatékonysági célokkal kapcsolatos fokozott törekvésekre, illetve a költségvetés várható szigorodására, a kiadások költséghatékonyságának biztosítása minden eddiginél fontosabb.
90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints. 
90 Megállapítottuk, hogy a tagállamok által a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekben azonosított igényeket a 2014–2020-as operatív programok megtervezésekor nem lehetett megfelelő módon figyelembe venni, egyes ütemezési korlátok miatt.
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission. 
A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozóan a tagállamoknak a nemzeti energia-és klímatervüket 2019. december 31-ig, a nemzeti hosszú távú felújítási stratégiájukat pedig 2020. március 10-ig kellett benyújtaniuk a Bizottságnak.
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes. 
E stratégiai dokumentumoknak időben be kell érkezniük ahhoz, hogy azokat a tagállamok be tudják építeni a kohéziós politikai programokba.
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42 o None of the five operational programmes examined described the barriers hampering energy efficiency investments. 
91 Maguknak az operatív programoknak az igényfelmérését illetően a következőket állapítottuk meg: o Mind az öt általunk megvizsgált operatív program rámutatott arra, hogy fokozni kell épületállományuk energiahatékonyságát, különösen a lakóépületek esetén, de nem számszerűsítette a potenciális energiamegtakarítást és az ennek megfelelő beruházási igényeket (23–28. bekezdés); o A vizsgált öt operatív program egyike sem írta le, hogy milyen akadályok állnak az energiahatékonysági beruházások előtt.
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments. 
Litvánia és Csehország azonban tett lépéseket egyes akadályok elhárítására (29–32. bekezdés); o Annak ellenére, hogy az energiahatékonysági beruházások folyamatos költségmegtakarítást generálnak az épület tulajdonosa, illetve bérlője számára, ami üzleti szempontból indokolja a visszatérítendő pénzügyi eszközök alkalmazását, az öt vizsgált operatív programból négy továbbra is kizárólag vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozza ezeket a beruházásokat.
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver. 
Csak Litvánia vezetett be egy sikeres uniós pénzügyi eszközt, amely kedvezményes kölcsön révén segít felújítani körülbelül 4000 többlakásos épületet (33–35. bekezdés); o A Bizottság azon iránymutatása ellenére, hogy a mélyfelújításokat az ilyen típusú munkálatok magasabb arányú támogatásával kell ösztönözni, a felkeresett öt tagállam közül három nem modulálta a támogatási arányokat, és a projektek által várhatóan teljesített energiamegtakarítástól függetlenül 100%-os vissza nem térítendő támogatást biztosított.
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42). 
Litvánia és Csehország modulálta a támogatási arányt annak érdekében, hogy maximalizálja a magánfinanszírozás tőkeáttételét (36–42. bekezdés).
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
1. ajánlás. A beruházások tervezésének és célkiválasztásának javítása Olyan programok jóváhagyása előtt, amelyek energiahatékonysági intézkedésekkel kapcsolatos kohéziós politikai ráfordításokat javasolnak, a Bizottság mérje fel, hogy ezekkel kapcsolatban teljesülnek-e a következők: a) a programok a pénzügyi eszközök vagy piaci mechanizmusok bevezetéséhez szükséges intézkedések (mint például az energiahatékonysági szerződések) elemzésén alapulnak, és elősegítik az uniós finanszírozású vissza nem térítendő támogatások költséghatékony alkalmazását a minimális energiahatékonysági 49
43 92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver. 
92 A projektek kiválasztását illetően a következőket állapítottuk meg: o Mind az öt felkeresett tagállam előírta, hogy a projektek alapuljanak energetikai auditon és szolgáljanak az épületekről a munkálatokat megelőző és a munkálatokat követő energiahatékonysági tanúsítvánnyal (45–48. bekezdés); o Írország kivételével minden felkeresett tagállam bizonyos ambíciószintet várt el a projektektől, amennyiben meghatározták, hogy milyen minimális energetikai minősítést kell az épületeknek elérniük a munkálatok után, illetve megszabták a projektek által teljesítendő energiamegtakarítás minimális százalékos értékét.
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64). 
Nem voltak azonban az egységnyi megtakarított energia költségére vonatkozó felső határértékek, ami azt eredményezte, hogy a projektek által várhatóan elért energiamegtakarítás túl költséges (49–58. bekezdés); o Olaszország (Puglia) kivételével a felkeresett tagállamok érkezési sorrendben osztották ki a költségvetést a projekteknek, nyilvános ajánlatkérési eljárások révén, ami nem teszi lehetővé sem a projektek relatív költségeinek és hasznainak mérlegelését, sem azt, hogy azon projekteket sorolják a többi elé, amelyek valószínűleg alacsonyabb költségen érnek el magasabb energiamegtakarítást vagy más előnyöket (59–64. bekezdés).
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost. 
2. ajánlás. A projektkiválasztási rendszer tökéletesítése A 2021 és 2027 közötti időszakra nézve a Bizottság gondoskodjon arról, hogy a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvei tekintetében az irányító hatóságok teljesítik a költségvetési rendelet követelményeit, és ennek érdekében olyan projektkiválasztási eljárásokat alkalmaznak, amelyek: — meghatározzák a fő paraméterekre (például a megtakarítandó energia mennyisége, az épület által a projektet követően minimálisan elérendő energetikai minősítés, a nettó jelenérték, az egyszerű megtérülési idő vagy az 50
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
Határidő: a 2021–2027-es programok jóváhagyásáig.
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
93 A teljesítménymérési keretet illetően a következőket állapítottuk meg: o Nincs olyan mutató, amely a lakóépületekre irányuló beruházások által megtakarított energiát méri, így nem tudhatjuk, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben járul hozzá az Unió energiahatékonysági céljainak eléréséhez.
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44 o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time. 
Emellett nincs olyan mutató sem, amely a beruházások által generálandó egyéb előnyöket mérné (67–76. bekezdés); o Az általunk felkeresett tagállamokban alkalmazott mutatók egyike sem méri az épületekre irányuló beruházások költséghatékonyságát, mivel a Bizottság nem úgy tervezte meg a 2014–2020-as időszak monitoringrendszerét, hogy az információkat szolgáltasson az egységnyi megtakarított energiára jutó költségről (77–79. bekezdés); o Olaszország (Puglia) kivételével) az összes felkeresett irányító hatóság időben elvégezte az előzetes feltételrendszer által az energiahatékonysági beruházásokra vonatkozóan meghatározott intézkedéseket.
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86). 
A teljesítménytartalék elosztására vonatkozó kritériumok azonban nem biztosították a kiadások eredményorientáltságát, mivel a Bizottság a kiadások és az outputok, nem pedig az energiamegtakarítás vagy a költséghatékonyság alapján osztotta ki azt (80–86. bekezdés).