natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45 ANNEX II OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN ETHIOPIA Food insecurity is a persistent problem in Ethiopia. 
MELLÉKLET AZ ETIÓPIAI ÉLELMEZÉSBIZTONSÁGI HELYZET ÁTTEKINTÉSE Az élelmiszer-ellátás bizonytalansága állandó probléma Etiópiában.
Despite continuous support from the donor community over the last 20 years, the number of people in need of food assistance increased from 6,7 million in 1994 to 12,6 million in 20101. 
A donorközösség által az elmúlt 20 évben nyújtott folyamatos támogatás ellenére az élelmiszersegélyre szorulók száma 1994 és 2010 között 6,7 millióról 12,6 millióra nőtt1.
The main causes of food insecurity are the high population growth rate (annual average of 2 million people) which, combined with the reliance on small-size and rain-fed agricultural holdings, results in unsustainable pressure on land2 and soil erosion. 
Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának fő okai közé tartozik a magas népességnövekedési ráta (éves átlagban két millió ember), valamint a csapadéktól függő mezőgazdasági kisüzemekre épülő gazdálkodás: e két tényező együtt tarthatatlan nyomást helyez a mezőgazdasági területre2 és talajerózióhoz vezet.
This in turn reduces agricultural productivity and yields. 
Ebből adódóan pedig csökken a mezőgazdasági termelékenység és a terméshozam.
Insecurity of land tenure by farmers is another important cause of food insecurity. 
Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának másik fontos oka a mezőgazdasági gazdálkodók földbirtoklásával kapcsolatos bizonytalanság.
Land is the property of the state and farmers have usufruct rights, which both discourage and hamper access to the loans necessary to undertake productive investments. 
A föld az állam tulajdonát képezi, a mezőgazdasági gazdálkodóknak haszonélvezeti joguk van, ami nem ösztönzi, sőt akadályozza a termelő beruházásokhoz szükséges hitelekhez való hozzáférést.
Inefficiency of domestic markets and inadequate transport infrastructure pushes up food prices, further hindering access to food. 
A belföldi piacok szervezetlensége és a megfelelő közlekedési infrastruktúra hiánya növeli az élelmiszerárakat, és ez szintén gátat jelent az élelmiszerekhez való hozzáféréshez.
Furthermore, it also complicates the physical distribution from surplus to deficit production areas, thereby increasing the need for food imports. 
Megnehezíti továbbá a többletet termelő területekről a hiányban szenvedő területekre történő fizikai elosztást is, így növeli az élelmiszer-behozatal szükségességét.
While national agricultural production has increased over the last five years3, Ethiopia is still dependent on commercial food imports and food aid. 
Noha az elmúlt öt évben növekedett a belföldi mezőgazdasági termelés3, Etiópia még mindig függ a kereskedelmi célú élelmiszer-behozataltól és az élelmiszersegélytől.
For example, food aid imports averaged 700 000 tonnes over the past decade4. 
Az elmúlt évtizedben például az élelmiszersegély-behozatal átlagosan 700 000 tonnát tett ki4.
Nevertheless, there are no reliable figures on the national food gap due to significant discrepancies (up to 40 %)4 between the national crop production data published by the Ministry of Agriculture and by the Central Statistical Agency. 
Ugyanakkor a Mezőgazdasági Minisztérium és a Központi Statisztikai Hivatal által a nemzeti növénytermelésről közzétett adatok közötti jelentős ellentmondás (mintegy 40%)4 miatt nem állnak rendelkezésre megbízható adatok a nemzeti szintű élelmiszerhiányról.
Ethiopia’s population is currently estimated at 77,5 million people, 85 % of whom depend on agriculture as their primary source of livelihood. 
Etiópiában jelenleg körülbelül 77,5 millióan élnek, 85%-uk elsődleges megélhetési forrását a mezőgazdaság biztosítja.
Agriculture’s contribution to the national gross domestic product (GDP) is 45 % and its development is therefore essential for poverty reduction. 
A mezőgazdaság 45%-kal járul hozzá a nemzeti bruttó hazai termékhez (GDP), fejlődése tehát alapvető fontosságú a szegénység csökkentése szempontjából.
Since its first comprehensive strategy for the agricultural sector5, the government of Ethiopia has supported agricultural production and productivity as the main means of attaining food sufficiency and boosting economic growth. 
Etiópia kormánya az agrárszektorra vonatkozó első átfogó stratégiája5 óta a mezőgazdasági termelést és termelékenységet az élelmezésbiztonság megteremtésének és a gazdasági növekedés fellendítésének fő eszközeként támogatja.
Food security has been a priority under the national poverty reduction strategies. 
A nemzeti szegénységcsökkentési stratégiákban az élelmezésbiztonság biztosítása kiemelt területté vált.
The Sustainable Development and Poverty Reduction Paper (PRSP) covering the period 2002–05 recognised the need to improve food availability and access. 
A 2002–2005-ös időszakra vonatkozó, a fenntartható fejlődésről és a szegénység csökkentéséről szóló dokumentum (PRSP) elismerte, hogy növelni kell az élelmiszer-kínálatot és javítani kell az élelmiszerekhez való hozzáférést.
The PRSP was followed by the Plan for Accelerated Sustained Development to End Poverty (PASDEP), which covered the period 2005–10 and included food security policy as part of its agricultural development policy. 
A PRSP-t a szegénység felszámolására irányuló gyorsított, fenntartható fejlődésre vonatkozó terv (PASDEP) követte, amely a 2005–2010-es időszakra szólt, és agrárfejlesz-tési politikája részeként tartalmazta az élelmezésbiztonsági politikát is.
This priority was maintained in the current poverty reduction strategy for the period 2010–15, the Growth and Transformation Plan. 
Ezt a prioritást a jelenlegi, a 2010–2015-ös időszakra vonatkozó szegénységcsökkentési stratégia – „A növekedési és átalakítási terv” – is átvette.
1 Ethiopia’s Disaster Prevention and Preparedness Agency, time series data 2010. 
1 Etiópia Katasztrófamegelőzési és -elhárítási Ügynöksége, kronológikus adatok, 2010.
2 According to the EU delegation, more than one third of households farm less than 0,5 hectares. 
2 Az Európai Unió külképviselete szerint a családi gazdaságok több mint egyharmada kisebb 0,5 hektárnál.
3 According to the Commission’s draft MTR of the 10th CSP carried out in 2009: ‘Cereals production rose from a post-drought level of 10 million tonnes in 2004 to over 16 million tonnes in 2007 and 2008.’ 
3 A 10. országstratégiai dokumentum 2009-ben, a Bizottság által elvégzett félidős értékelésének tervezete szerint:„A gabonatermelés a 2004-es aszály utáni 10 millió tonnáról 2007-re és 2008-ra több mint 16 millió tonnára nőtt.”
4 EC 10th EDF CSP diagnosis study on rural development and food security. 
4 Az Európai Bizottság által a tizedik EFA-val kapcsolatos országstratégiai dokumentum vonatkozásában készített elemző tanulmány a vidékfejlesztésről és az élelmezésbiztonságról.
5 Agriculture development-led industrialisation strategy, 1993. Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
5 A mezőgazdaság fejlesztésén alapuló iparosítási stratégia, 1993. 1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
46 ANNEX II The first food security policy adopted in 2001 aimed to increase the availability of food, improve access to food and strengthen emergency response capabilities. 
MELLÉKLET A 2001-ben elfogadott első élelmezésbiztonsági politika az élelmiszer-kínálat növelését, az élelmiszerekhez való hozzáférés javítását és a szükséghelyzetek kezeléséhez szükséges képességek fejlesztését tűzte ki célul.
This policy stressed the government’s intention to move from food-aid relief towards a more predictable and development-oriented support. 
Ez a politika hangsúlyozta a kormány abbéli feltett szándékát, hogy az élelmiszerse-gélyekről egy kiszámíthatóbb és fejlesztésorientált támogatásra térjen át.
In 2003, a Government-Donor Coalition for Food Security agreed on the design of the Productive Safety-Net Programme (PSNP). 
2003-ban a kormány és a donorok élelmezésbiztonsági koalíciója megállapodott az „Eredményes biztonsági háló” program (PSNP) kialakításában.
Since 2005, the PSNP has provided conditional and unconditional cash and/or food transfers for approximately 8 million people who would otherwise need food aid through emergency appeals. 
2005 óta a PSNP feltételhez kötött és feltételhez nem kötött készpénz-, illetve élelmiszertranszfereket biztosított körülbelül 8 millió ember számára, akiknek máskülönben sürgősségi segélyfelhívás alapján nyújtott élelmiszersegélyre lenne szükségük.
Its aim is to improve access to food while safeguarding the productive assets of vulnerable households. 
A program célja, hogy javítsa az élelmiszerekhez való hozzáférést, ugyanakkor biztosítsa a kiszolgáltatott háztartások ter-melőeszközeinek védelmét.
The food security policy is implemented through the Food Security Programmes (FSPs), which have so far covered the periods 2005–10 and 2010–14. 
Az élelmezésbiztonsági politika végrehajtását az élelmezésbiztonsági programok szolgálják, amelyek eddig a 2005–2010-es és a 2010–2014-es időszakot ölelték fel.
The FSP has four pillars: (i) the PSNP; (ii) voluntary population resettlement; (iii) the household asset-building programme (HAB); and (iv) the complementary investment programme for rural infrastructure. 
Az élelmezésbiztonsági program a következő négy pillérre épül: i. a PSNP; ii. a lakosság önkéntes áttelepülése; iii. a háztartások termelőeszközökkel való ellátására irányuló program (Household Asset Building, HAB); valamint iv. a vidéki infrastruktúrával kapcsolatos, kiegészítő beruházási program.
The first national nutrition strategy was adopted in 2008 and is being implemented by the Ministry of Health through the national nutrition programme for 2008–13. 
2008-ban fogadták el az első nemzeti táplálkozási stratégiát, amelyet az Egészségügyi Minisztérium hajt végre a 2008–2013-as időszakra vonatkozó nemzeti táplálkozási program segítségével.
Its aim is to reduce the scale of malnutrition in Ethiopia, especially amongst children under the age of five and pregnant and lactating women. 
A program célja, hogy Etiópiában csökkenjen az alultápláltság aránya, különösen az öt év alatti gyermekek, valamint a terhes és szoptató nők körében.
6 According to the government of Ethiopia’s PASDEP progress reports from 2007 and 2009 MOFED — Matrix Table 1, the indicator on prevalence of underweight children under the age of five is close to 40 % while the MDG target is 30 %. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
6 Az etióp kormánynak a PASDEP terén elért haladásról szóló, 2007. és 2009. évi jelentései szerint (Gazdaságfejlesztési Minisztérium [MOFED] – 1. mátrix táblázat) az öt év alatti gyermekek körében az alacsony testsúly előfordulását jelző mutató közel 40%-os, míg az MDG által megadott célérték 30%. 1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
47 ANNEX III OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN MALAWI Malawi’s economy is dominated by agriculture, which represents 35 % of national GDP and employs 85 % of the workforce, most of whom are smallholders and subsistence farmers. 
MELLÉKLET A MALAWI ÉLELMEZÉSBIZTONSÁGI HELYZET ÁTTEKINTÉSE Malawi gazdaságát a mezőgazdaság túlsúlya jellemzi: ez az ágazat az ország GDP-jének 35%-át teszi ki és a munkaerő 85%-át foglalkoztatja, többségük kistermelő és megélhetési gazdálkodó.
The main food crop is maize, which takes 75 % of cropland, tobacco being the main cash crop. 
A legfontosabb élelmiszernövény a kukorica, amely a termőföldek 75%-át foglalja el, a dohány pedig a legtöbbet értékesített termék.
Smallholder agriculture thus plays a crucial role in the economic development of the country, but low productivity is slowing down the overall pace of development and has become the main cause of poverty and food insecurity. 
A mezőgazdasági kisüzemek tehát rendkívül fontos szerepet játszanak az ország gazdasági fejlődésében, de az alacsony termelékenység lassítja a fejlődés általános ütemét, és ez vált a szegénység és az élelmezésbiztonság fő okává.
Low agricultural productivity is due to several structural constraints such as: (i) population density (the highest in Africa) which, combined with the small7 size of rain-fed agricultural holdings, results in soil degradation; (ii) the lack of rural credit, which hinders smallholders’ access to productive assets such as land and inputs; (iii) poor market access and inadequate infrastructure, which increase transaction costs and food prices; and (iv) limited off-farm employment, which directs the population towards environmentally unsustainable coping strategies (i.e. deforestation). 
A mezőgazdaság alacsony termelékenysége számos strukturális akadályra vezethető vissza, melyek például a következők: i. népsűrűség (Afrikában itt a legnagyobb), ami a csapadéktól függő mezőgazdasági kisüzemekkel7 együtt talajromláshoz vezet; ii. az agrárhitelek hiánya, ami akadályozza, hogy a kistermelők termelőeszközökhöz, például termőföldhöz és pénzeszközhöz jussanak; iii. a piacra jutási lehetőségek korlátozottak, és az infrastruktúra sem megfelelő, ami növeli a tranzakciós költségeket és az élelmiszerárakat; iv. korlátozott a mezőgazdaságon kívüli foglalkoztatás, ami miatt a lakosság környezetvédelmi szempontból fenntarthatatlan megélhetési stratégiákat alkalmaz (azaz erdőirtás).
Available data indicate that 70 % of all households in Malawi run out of their own self-produced food between three to four months prior to the next harvest8. 
A rendelkezésre álló adatokból kiderül, hogy a malawi háztartások 70%-a már a következő betakarítás előtt három–négy hónappal kifogy a saját termelésű élelmiszerekből8.
Food insecurity in Malawi is also a problem of access to food. 
Malawiban az élelmiszer-ellátás bizonytalansága az élelmiszerekhez való hozzáférés problémáját is jelzi.
In 2005, 22 % of the population was ultra-poor, meaning that one in every five people could not afford a minimum basic diet9. 
2005-ben a lakosság 22%-a rendkívül szegény volt, ami azt jelenti, hogy minden ötödik ember nem tudott hozzájutni a minimális alapvető élelmiszerekhez9.
As for the nutrition situation, the lack of food access and an unbalanced diet based mainly on maize are the major causes of chronic malnutrition. 
Ami a tápláltság állapotát illeti, az élelmiszerekhez való hozzáférés hiánya és az egyoldalú, főleg kukoricán alapuló étrend tekinthető a krónikus alultápláltság fő okának.
Between 60 % and 70 % of caloric intake comes from maize, with the result that 43 % of the under-fives are stunted, 22 % are underweight and 5 % suffer from acute malnutrition10. 
A kalóriabevitel 60–70%-át a kukorica teszi ki, aminek következtében az öt éven aluliak 43%-ának növekedése leáll, 22%-uk testsúlya alacsony, 5%-uk pedig akut alultápláltságban szenved10.
The Malawi Growth and Development Strategy (MGDS) covering the period 2006–11 includes agriculture and food security as well as prevention and the management of nutrition disorders among its priorities. 
A 2006–2011-es időszakra vonatkozó malawi növekedési és fejlődési stratégia (MGDS) prioritásai között szerepel a mezőgazdaság és az élelmezésbiztonság, valamint a táplálkozási rendellenességek megelőzése és kezelése.
The government’s objective for food security is ‘to make Malawi a hunger-free nation’. 
A kormány célja az élelmezésbiztonság terén az, hogy „Malawiban szűnjön meg az éhezés”.
The medium-term expected outcome is that ‘food will be available for all Malawians in sufficient quantities and qualities, at affordable prices’. 
A középtávon elérni kívánt eredmény az, hogy „minden malawi lakos számára elegendő mennyiségű, megfelelő minőségű és megfizethető árú élelmiszer legyen elérhető”.
The strategies defined to achieve this outcome are based on increased agricultural productivity, functioning crop markets, reduced food-aid dependency, effective early-warning systems, income-generating activities, coordination of food aid and imports, and the construction of silos to improve storage capacity. 
Az ennek megvalósításához meghatározott stratégiák nagyobb mezőgazdasági termelékenységen, működő terménypiacokon, az élelmiszersegélytől való függőség csökkentésén, hatékony korai figyelmeztető rendszereken, jövedelemszerző tevékenységeken, az élelmiszersegély és -behozatal összehangolásán, valamint a tárolókapacitás növelésére szolgáló gabonaraktárak építésén alapulnak.
These strategies were further developed in more operational plans in the food security policy adopted in 2006. 
E stratégiákat a 2006-ban elfogadott élelmezésbiztonsági politika operatív terveinek keretében továbbfejlesztették.
7 According to USAID’s food security programme for 2008–14, three out of four farmers cultivate less than a hectare and 40 % of holdings are less than half a hectare. 
7 A USAID 2008–2014-re vonatkozó élelmezésbiztonsági programja szerint négyből három mezőgazdasági termelő egy hektárnál kisebb területet művel meg, és a mezőgazdasági üzemek 40%-a kisebb fél hektárnál.
8 Economics Association of Malawi and Ministry of Agriculture, ‘Can Malawi reverse the growing chronic and acute food and nutrition insecurity?’, concept note for a regional conference on food and nutrition security, 19–21 June 2006. 
8 Malawi Gazdasági Társaság és Mezőgazdasági Minisztérium, „Meg tudja-e Malawi fordítani az élelmiszer-ellátással és táplálkozással kapcsolatos krónikus és akut bizonytalansági helyzetet?”, Alapelvek az élelmezés-és táplálkozásbiztonság biztosításáról szóló regionális konferenciához, 2006. június 19–21.
9 Malawi Integrated Household Survey, 2004/05. 
9 A háztartások körében végzett integrált felmérés, Malawi, 2004/2005.
48 ANNEX III The government’s commitment to improving food security is reflected in its budgetary priorities. 
48 III. MELLÉKLET A kormánynak az élelmezésbiztonság javítása iránti elkötelezettségét költségvetési prioritásai is tükrözik.
In 2009, 14 % of the national budget was allocated to agriculture, most of which (71 %) for the Farm Input Subsidy Programme (FISP). 
2009-ben a nemzeti költségvetés 14%-a jutott a mezőgazdaságnak, amelynek nagy részét (71%) „A mezőgazdasági ráfordítások támogatására irányuló program” (FISP) kapta.
The FISP11 was launched in 2005 and is the largest programme in the country. 
A FISP11, amely az ország legjelentősebb programja, 2005-ben indult.
It is part of the National Safety-Net Strategy12 (NSNS) and provides smallholder and subsistence farmers with subsidised fertiliser and improved maize seeds which, combined with good rains, have increased maize production, making the country maize sufficient for the last four years13. 
A nemzeti biztonsági háló stratégia (NSNS)12 részét képezi, és a kistermelők és az önellátás céljából gazdálkodó mezőgazdasági termelők számára biztosít műtrágyát és feljavított minőségű kukorica-vetőmagot, ami a termékeny esős időszakoknak köszönhetően növelte a kukoricatermelést, így az elmúlt négy évben elegendő volt a kukorica az országban13.
In its national nutrition policy and strategy adopted in 200714, the government of Malawi recognised that this issue had so far received insufficient attention. 
A 2007-ben elfogadott nemzeti táplálkozási politikájában és stratégiájában14 a malawi kormány elismerte, hogy korábban nem fordítottak kellő figyelmet erre a kérdésre.
This policy seeks to enhance the response to malnutrition with a focus in the following three areas: (i) prevention and control of the most common nutrition disorders among women, men, boys and girls in Malawi by 2012; (ii) increased access to timely and effective management of the most common nutrition disorders; and (iii) an enabling environment for the effective implementation of nutrition services and programmes. 
A politika az alultápláltság problémájára adott válasz hatékonyabbá tételére törekszik, a következő három területre helyezve a hangsúlyt: i. a malawi nők, férfiak, fiúk és lányok körében leggyakrabban előforduló táplálkozási rendellenességek megelőzése és kezelése 2012-ig; ii. a leggyakrabban előforduló táplálkozási rendellenességek időben történő felismerése és hatékony kezelése; valamint iii. a táplálkozási szolgáltatások és programok eredményes végrehajtására alkalmas környezet megteremtése.
12 The NSNS was adopted in 2002 and has four main components: public works programme; targeted input programme; targeted nutrition programme and direct transfers programme. 
12 Az NSNS-t 2002-ben fogadták el, és a következő négy fő részből áll: közmunka-programok, célzott ráfordítási program, célzott táplálkozási program és a közvetlen transzferek programja.
13 UNSystemHigh-LevelTaskForcefortheGlobalFoodSecurityCrisis,countryreport23Februaryto4March2010.Theself-sufficiency level is set at 2,3 million tonnes. 14 Thenationalnutritionpolicyandstrategicplan,2007–12. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Az önellátás szintjét 2,3 millió tonnában határozták meg. 14 Nemzeti táplálkozási politika és stratégiai terv, 2007–2012. 1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
After a rehabilitation period, the country has undertaken major steps on the path to recovery. 
Az újjáépítés időszakát követően az ország jelentős lépéseket tett a helyreállás felé.
Rwanda’s priorities are embodied in Rwanda Vision 2020, which was issued in July 2000 after a national consultation process which lasted two years. 
Ruanda prioritásait az ország 2020-ra vonatkozó jövőképét tartalmazó dokumentum („Ruanda Vision 2020”) foglalja magában, amelyet 2000 júliusában, két évig tartó nemzeti konzultációs folyamatot követően adtak ki.
The agricultural sector employs 80 % of the population, mainly in subsistence agriculture, and accounts for 42 % of GDP. 
Az agrárszektor a lakosság 80%-át foglalkoztatja (főleg megélhetési gazdálkodás céljából), és a GDP 42%-át teszi ki.
Vision 2020’s aim is to transform Rwanda from a subsistence agriculture economy to a knowledge-based society, adopting a ‘pro-poor’ approach to combat hunger and poverty. 
A 2020-ra vonatkozó jövőkép azt a célt tűzte ki, hogy Ruanda a megélhetési gazdálkodáson alapuló gazdaságból tudásalapú társadalommá váljon, az éhezés és a szegénység leküzdésére irányuló, szegényeket támogató szemlélet alkalmazása mellett.
Rwanda’s first Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP) (2002–05) focused on reconstruction and rehabilitation. 
Ruanda első szegénységcsökkentési stratégiai dokumentuma (PRSP) (2002–2005) az újjáépítést és helyreállítást helyezte a középpontba.
Despite rapid and sustained economic growth during this transition period, limited progress in poverty and inequality reduction was achieved. 
Az átmenti időszakban elért gyors és fenntartható gazdasági növekedés ellenére a szegénység és az egyenlőtlenségek csökkentése terén csekély előrehaladás történt.
This led to a redefinition of priorities under the second Economic Development and Poverty Reduction Strategy (EDPRS) which covers the period 2008–12. 
Ezért a 2008–2012-es időszakra vonatkozó, második gazdaságfejlesztési és szegénységcsökkentési stratégia (EDPRS) újrafogalmazta a prioritásokat.
One priority under ‘Agriculture’ is to develop a food security strategy. 
A „Mezőgazdaság” rész egyik prioritása az élelmezésbiztonsági stratégia kidolgozása.
Despite strong political will and impressive results, Rwanda is still in a difficult situation regarding food insecurity, ranked 64 out of 84 countries in the 2010 Global Hunger Index. 
A határozott politikai szándék és a lenyűgöző eredmények ellenére Ruanda még mindig nehéz helyzetben van az élelmezésbiztonság tekintetében, a 2010-es globális éhezési index alapján 84 országból a 64. helyen áll.
The country is in a food deficit15 situation and the population is highly vulnerable to food insecurity with 40 % of people undernourished. 
Az országban élelmiszerhiány van15, és a lakosság nagyon kiszolgáltatott az élelmezésbiztonság szempontjából, hiszen az emberek 40%-a alultáplált.
Rwanda is unlikely to achieve the MDG1 targets for poverty and undernour-ishment. 
Valószínűtlen, hogy Ruanda eléri a szegénységgel és alultápláltsággal kapcsolatos MDG1-et.