natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As in 2012, the two most error prone spending areas were regional policy, energy and transport and rural development, environment, fisheries and health. 
A 2012-es évhez hasonlóan a hibára leginkább hajlamos két kiadási terület a „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy” volt.
These two areas, together with the two other shared management areas (agriculture: market and direct support and employment and social affairs), have an estimated error rate of 5.2 %. 
Ezt a két területet a megosztott irányítás alá tartozó két másik területtel együtt („Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” és a „Foglalkoztatás és szociális ügyek”) 5,2%-os becsült hibaarány jellemzi.
All other operational expenditure (which is mostly directly managed by the Commission) has an estimated error rate of 3.7 %. 
Az összes többi operatív kiadásra (amelyeket döntő részben közvetlenül a Bizottság irányít) 3,7%-os becsült hibaarány jellemző.
Finally, the ECA found a 1.0 % estimated error rate in administrative expenditure. 
Végül ami az „Igazgatási kiadások” területét illeti, a Számvevőszék 1,0%-os hibaarányt állapított meg.
Overall results 10 Comparison between 2012 and 2013 estimated error rates for EU spending areas 8% 6% 4% 2% 0 6.8 % 6.9 % 6.7 % 2012 2013 7.9 % 3.8 % 3.6 % 3.2 % 3.1 % 4.6 % 3.9 % 3.3 % 2.6 % 0% 1.0 % Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure Diagram 5 
Általános eredmények 10 A 2012-es és a 2013-as becsült hibaarányok összevetése az egyes uniós kiadási területek szerint 8% 6% 4% 2% 0 7,9% 6,8% 6,9% 6,7% 2012 2013 3,8% 3,6% 3,2% 3,1% 4,6% 3,9% 3,3% 2,6% 0% 1,0% Regionális politika, energiaügy és közlekedés Mezőgazdaság: Foglalkoztatás piaci beavatkozások és közvetlen támogatások és szociális ügyek Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy Kutatás és egyéb belső politikák Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés Igazgatási és kapcsolódó kiadások 5. diagram
Overall results 11 Breakdown of the overall estimated error rate by spending area and type of error Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Rural development, environment, fisheries and health Employment and social affairs Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 2.1 % 1.1 % 0.7 % 4.7 % 0.3 % 0.3 % 0.1 % 0.1 % 0.2 % Overall error rate Other error types Incorrect declarations of agricultural areas Serious errors in public procurement Ineligible projects, activities or beneficiaries Ineligible costs included in cost claims 0.6 % 1.0 % 1.1 % 1.8 % % Overall estimated error rate for EU budget as a whole % Portion of the overall error rate, expressed in percentage points Contribution to overall error rate by type Contribution to overall error rate by spending area Diagram 6 
Általános eredmények 11 Az általános becsült hibaarány bontása kiadási területenként és hibatípusonként Regionális politika, energiaügy és közlekedés Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy Foglalkoztatás és szociális ügyek Kutatás és egyéb belső politikák Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés Igazgatási és kapcsolódó kiadások 2,1% 1,1% 0,7% 4,7% 0,3% 0,3% 0,1% 0,1% 0,2% Általános hibaarány Egyéb hibatípusok Mezőgazdasági területek pontatlan bejelentése Súlyos hibák a közbeszerzésben 0,6% 1,0% Támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek, illetve kedvezményezettek Támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése 1,8% a kifizetési kérelmekben 1,1% % Általános becsült hibaarány az uniós költségvetés egészében % Az általános hibaarányon belüli arányok, százalékpontban Hozzájárulás az általános hibaarányhoz hibatípus szerint Hozzájárulás az általános hibaarányhoz kiadási területek szerint 6. diagram
Overall results 12 The ECA analyses the contribution of specific types of error as well as specific spending areas to the overall esti­ mated error rate (see Diagram 6). 
Általános eredmények 12 A Számvevőszék elemzi, hogy az egyes hibatípusok, illetve az egyes kiadási területek hogyan oszlanak meg az általános becsült hibaarányon belül (lásd: 6. diagram).
Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU funded projects made the greatest con­ tribution to the overall estimated error rate (‘ineligible costs included in cost claims’: 39 % or 1.8 percentage points of the overall estimated error rate). 
Az általános becsült hibaarányon belül legnagyobb arányban azok a kiadások szerepeltek, amelyek nem feleltek meg az uniós finanszírozási projektek feltételeinek (támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben: 39%, azaz 1,8 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül).
Second came projects where either the funded object/activity or the beneficiary were not permitted under the applicable rules (‘ineligible projects/activities or beneficiaries’: 22 %; 1.1 percentage points of the overall estimated error rate). Regional policy, energy and transport is the biggest spending area and has the highest estimated error rate. 
Ezeket a kiadásokat azok a projektek követik, amelyek esetében az alkalmazandó szabályok vagy a finanszírozás tárgyának / a finanszírozott tevékenységnek, vagy a kedvezményezettnek a finanszírozását nem teszik lehetővé (támogatásra nem jogosult projek-tek/tevékenységek, illetve kedvezményezettek: 22%, azaz 1,1 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül).
This combination makes it by far the biggest contributor to the overall estimated error rate (44 %; 2.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
A „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” egyszerre a legnagyobb összegű és a legnagyobb becsült hibaarányt mutató kiadási terület, így nem véletlen, hogy részesedése az általános becsült hibaarányon belül is a legnagyobb (44%; azaz 2,1 százalékpont az általános becsült hibaarányon belül).
With a similar volume of spending, agriculture: market and direct support contrib­ utes about half as much to the overall estimated error rate. 
Hasonló kiadási volumenű a „Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” területe, amely azonban csak fele akkora mértékben járul hozzá az általános becsült hibaarányhoz.
Corrective measures have a positive impact on the error rate The Member States and the Commission use corrective measures to protect the EU budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditure. 
A helyesbítő intézkedések pozitív hatással járnak a hibaarányra A tagállamok és a Bizottság nem hatásos kontrollrendszerek, illetve szabálytalan kiadások esetén helyesbítő intézkedéseket alkalmaznak az uniós költségvetés védelmében.
If such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the ECA, the overall estimated error rate would have been 6.3 %, rather than 4.7 %. 
Ha ezeket a korrekciós intézkedéseket a Számvevőszék által ellenőrzött 2013-as kifizetések esetében nem alkalmazták volna, az általános becsült hibaarány 4,7% helyett 6,3% lett volna.
However, there is still considerable scope to reduce the estimated error rate through better use of existing control systems and corrective measures. 
A meglévő kontrollrendszerek helyesebb alkalmazása és a helyesbítő intézkedések révén azonban további jelentős mértékben lehetne csökkenteni a becsült hibaarányt.
The ECA found that, for a large proportion of transactions affected by error in the shared management areas, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
A Számvevőszék megállapította: a megosztott irányítású területeken a hibás tranzakciók nagy része esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibákat még a költségnyilatkozatok Bizottság felé történő benyújtása előtt észleljék és javítsák.
For instance, this would have re­ duced the estimated error rate in regional policy, energy and transport from 6.9 to 3.9 %, in rural development, environment, fisheries and health from 6.7 to 2.0 % and in employment and social affairs from 3.1 to 1.9 %. 
A „Regionális politika, energiaügy és közlekedés” esetében például ez 6,9%-ról 3,9%-ra, a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy” esetében 6,7%-ról 2,0%-ra és a „Foglalkoztatás és szociális ügyek” esetében 3,1%-ról 1,9%-ra csökkentette volna a becsült hibaarányt.
New challenges in presenting reliable financial information The reporting of the aforementioned corrective adjustments does not clearly distinguish between the main types of corrective adjustments, and the information is largely provided outside the accounting system. 
A megbízható pénzügyi információk bemutatásával kapcsolatos új kihívások A fentebb említett helyesbítő kiigazításokról szóló jelentések nem tesznek egyértelműen különbséget a helyesbítő kiigazítások főbb típusai között, és az adatok nagyrész a számviteli rendszeren kívül állnak rendelkezésre.
This makes further analysis difficult and reduces the accuracy of the figures presented in the accounts and in related financial reporting. 
Ez megnehezíti a további elemzést, és csökkenti a beszámolóban és a kapcsolódó pénzügyi jelentésekben szereplő adatok pontosságát.
Another development is the growing use of financial instruments. 
Egy további fejlemény a pénzügyi eszközök egyre gyakoribb alkalmazása.
They provide support for investments by way of loans, guarantees, equity and other risk­bearing mechanisms to projects with potential economic viability. 
Ezek az eszközök kölcsönök, garanciák, tőkebefektetések vagy más kockázatvállalási mechanizmus révén nyújtanak támogatást a beruházásokhoz, amennyiben a projektek rendelkeznek potenciális gazdasági életképességgel.
Due to their complex structure, financial instruments require particular attention in measuring and recording them in accordance with international public sector accounting standards. 
Összetett struktúrájukból adódóan a pénzügyi eszközök esetében különös figyelemre van szükség ahhoz, hogy mérésük és nyilvántartásuk a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történjék.
Overall results 13 Continued increase in sums to be funded from future budgets Key features of EU budgetary and financial management in 2013 included: ο a large increase in the volume of payments that the Commission was allowed to make through amending budgets — 9.6 % of the initial budget; ο a continued growth of obligations to make payments in the future by 2.6 %, in spite of the high level of payments; ο a persistently lengthy period (over 2 years on average) from initial commitment to acceptance by the Com­ mission of spending claims; ο only 37 % of funds paid into financial engineering instruments had been disbursed to final recipients at the end of 2012; and ο a failure to record as revenue €259 million of repayments, interest and dividends that had accumulated since 2008. 
Általános eredmények 13 A jövőbeni költségvetésekből finanszírozandó összegek folyamatos növekedése Az Unió 2013-as költségvetési és pénzgazdálkodása a következő főbb megállapításokkal jellemezhető: ο A Bizottság által teljesíthető kifizetések volumene több költségvetés-módosítás következtében nagymértékben – az eredeti költségvetés 9,6%-ával – növekedett: ο a kifizetések magas szintje ellenére a jövőbeni kifizetésekre vonatkozó kötelezettségek 2,6%-kal tovább nőttek; ο továbbra is hosszú idő (átlagosan több mint 2 év) telik el a kezdeti kötelezettségvállalástól a költségnyilatkozatok Bizottság általi elfogadásáig; ο 2012 végén a pénzügyi konstrukcióknak kifizetett összegekből csak 37% jutott el a végső kedvezményezettekhez; ο 2008 óta felhalmozódott, 259 millió euró összegű visszafizetéseket, kamatokat és osztalékokat nem könyveltek el bevételként. Mi a kötelezettségvállalás és mi a kifizetés?
What are commitments and payments? The EU budget has two components: commitments (amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
Az éves költségvetés két összetevőből áll: egyrészt a kötelezettségvállalásokból, amelyek az adott, illetve a későbbi évek fizetési ígéreteit jelentik, másrészt a kifizetésekből, amelyek pedig a pénzösszegek kifizetéseire vonatkoznak az adott év során.
Payments can only be made against a valid com­ mitment. 
Kifizetésekre csak érvényes kötelezettségvállalás esetén kerülhet sor.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frame­ works agreed by the Parliament and the Council. 
A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves felső határait a Tanács és a Parlament által elfogadott többéves pénzügyi keretekben fektetik le.
The nature of EU spending programmes, in particular the long time lag between commitment and payments, leads to growing pressure on future payments budgets. 
Az uniós kiadási programok jellegéből adódóan – főleg amiatt, hogy igen sok idő telik el a kötelezettségvállalások és a kifizetések között – egyre nagyobb nyomás helyezkedik a jövőbeni kifizetési költségvetésekre.
This is evidenced by the large increase in the 2013 payments budget and is expected to affect future budgets in a similar way. 
Ezt a 2013. évi kifizetési költségvetés nagymértékű növekedése is alátámasztja, és várhatóan a későbbi költségvetések is hasonlóan alakulnak majd.
Overall results 14 How to improve budgetary and financial management The ECA considers that the Commission should: ο publish more meaningful information on the operation of corrective mechanisms (timing, origin and nature) and increase assurance on the accuracy of its figures by recording the information within conventional accounting systems; ο record and measure all financial instruments and financial engineering instruments in accordance with in­ ternational public sector accounting standards, in particular through reliable procedures for identifying and recording falls in asset values; ο provide information on cash held pending disbursement to final beneficiaries; and ο prepare and publish a long­range cashflow forecast to be updated annually. 
Általános eredmények 14 Hogyan javítható a költségvetési és pénzgazdálkodás? A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság: ο tegyen közzé érdemibb információkat a helyesbítő mechanizmusok működéséről (azok időzítéséről, eredetéről és jellegéről) és a hagyományos számviteli rendszerekben való nyilvántartás révén növelje a megbízhatóságot az adatok pontosságát illetően; ο valamennyi pénzügyi eszközt és pénzügyi konstrukciót a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tartson nyilván és mérjen, és különösen az eszközérték-csökkenés azonosításához és nyilvántartásához alkalmazzon megbízható eljárásokat; ο adjon információt a végső kedvezményezettek számára történő folyósításra tartott készpénz mennyiségéről; ο készítsen és tegyen közzé hosszú távú pénzforgalmi előrejelzést, és azt frissítse éves rendszerességgel.
This would assist stakeholders in assessing future payment requirements and budgetary priorities. 
Ez segítené az érdekelt feleket a jövőbeni kifizetési igények és költségvetési prioritások értékelésében.
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and sup­ porting information’ of the 2013 annual report on the EU budget. 
Teljes körű tájékoztatást a főbb megállapításokról az uniós költségvetésről szóló 2013-as éves jelentés 1. fejezete („A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk”) tartalmaz.
Overall results 15 Getting results with EU money EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and ef­ fectiveness. 
Általános eredmények 15 Az uniós költségvetés révén elért eredmények Az uniós pénzek felhasználásának a gondos pénzgazdálkodás elvei (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) szerint kell történnie.
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long­term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Jó teljesítmény eléréséhez a következőkre van szükség: erőforrások (a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezési és szabályozási eszközök), outputok (a program révén elérendő eredmények), eredmények (a program azonnali hatásai a közvetlen címzettekre, illetve kedvezményezettekre) és hatások (hosszú távú társadalmi változások, amelyek – legalábbis részben – az Unió intézkedésének tulajdoníthatóak).
Insufficient focus on performance When spending EU funds in the 2007–13 programming period, the focus was on absorption (‘use it or lose it’) and compliance rather than good performance. 
Kevés figyelem irányul a teljesítményre Az uniós pénzeszközök 2007–2013-as programozási időszakban történő elköltése során inkább a támogatások felhasználására („felhasználod vagy elveszíted”) és a szabályszerűségre összpontosítottak a jó teljesítmény helyett.
For instance, the choice of projects to receive EU funds focused first on spending the EU money available, secondly on complying with the rules, and only then — and to a limited extent — on achieving results and impact. 
A projektek uniós finanszírozásra történő kiválasztása például először is a rendelkezésre álló uniós pénzek elköltésére, másodsorban a szabályok betartására összpontosított, és csak ezután – és akkor is csak korlátozott mértékben – vette figyelembe az eredmények és hatások elérését.
The Commission claims that the 2014–20 programming period has a stronger focus on performance, with the main incentive being performance reserves. 
A Bizottság azt állítja, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban nagyobb figyelmet fordítanak a teljesítményre, és a fő ösztönzőt a teljesítménytartalékok jelentik majd.
Through these reserves the Commission will withhold 6 % of the funds earmarked for an individual Member State until performance is deemed satisfactory. 
E tartalékok révén a Bizottság az egy adott tagállamra elkülönített források 6%-át visszatarthatja mindaddig, amíg a teljesítmény kielégítőnek nem bizonyul.
However, input and output indicators will still in practice largely determine the release of the funds. 
A gyakorlatban azonban a források felszabadítását továbbra is nagymértékben az erőforrás-és outputmutatók fogják meghatározni.
Results indicators will only be used by the Commission in some areas. 
Eredménymutatókat a Bizottság csak néhány területen alkalmaz majd.
Making the performance reserves work more effectively will depend on the Commission’s success in negotiating suitable targets and milestones at the start of the programming period and in obtaining accurate, reliable and timely data from Member States to determine whether the targets have been met. 
Az, hogy a teljesítménytartalék működése hatásosabb lesz-e, attól függ, hogy a Bizottság a programozási időszak kezdetén milyen sikeresen tárgyal a megfelelő célértékekről és mérföldkövekről, illetve hogy pontos, megbízható és időszerű adatokat kap-e a tagállamoktól annak megítéléséhez, hogy elérték-e a célértékeket.
These reports do not cover progress towards the Europe 2020 strategy goals, nor do they provide a comprehensive overview of results in terms of EU added value. 
Ezek a jelentések nem térnek ki az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére, és uniós többletérték szempontjából sem nyújtanak összefoglaló áttekintést az eredményekről.
However, the fourth evaluation report represents a step in the right direction as it tries to establish a link between the main financial programmes and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy. 
A negyedik értékelő jelentés mindazonáltal egy lépést jelent a helyes irányba, mivel megkísérli összekapcsolni a főbb pénzügyi programokat és az Európa 2020 stratégia szempontjából fontos, rendelkezésre álló teljesítményadatokat.
At the level of individual Commission directorates­general, performance objectives are set for their policy respon­ sibilities in management plans and then reported on in their annual activity reports. 
Az egyes bizottsági főigazgatóságok szintjén készülő irányítási tervek teljesítménycélokat tartalmaznak az adott szakpolitikai felelősségi körben, majd az éves tevékenységi jelentések beszámolnak az ezekkel kapcsolatosan elért eredményekről.
The ECA’s review of the man­ agement plans and annual activity reports of Commission directorates­general revealed that assurance is limited to issues of regularity and internal control and does not address performance issues. 
A bizottsági főigazgatóságok irányítási terveinek és éves tevékenységi jelentéseinek számvevőszéki vizsgálata rámutatott, hogy a bizonyosság a szabályszerűség és a belső kontroll kérdéseire korlátozódik, a teljesítménnyel kapcsolatos kérdésekre azonban nem terjed ki.
In addition, objectives were at too high a level to be fit for management purposes and the selected indicators are not always suitable for measur­ ing performance. 
Továbbá a célkitűzések túlzottan általános megfogalmazásuk miatt vezetési szempontból nem voltak használhatók, a kiválasztott mutatók pedig nem mindig alkalmasak a teljesítmény mérésére.
Overall results 16 Added value of EU spending not always demonstrated The 19 special reports adopted by the ECA in 2013 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Általános eredmények 16 Az uniós kiadások többletértéke nem mindig kimutatható A Számvevőszék által 2013-ban elfogadott, a legkülönbözőbb teljesítmény-ellenőrzési témákról szóló 19 különjelentés azt vizsgálja, hogy az uniós műveleteket a gondos pénzgazdálkodás elveinek (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) megfelelően hajtották-e végre.
The ECA examined the lessons that can be learned from its 2013 special reports for the preparation of new pro­ grammes and projects for the 2014–20 programming period and found that: ο EU added value had not always been secured; ο in several cases there was potential deadweight, meaning that beneficiaries would have undertaken the activity even without the EU funding. 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 2013-as különjelentéseiből milyen tanulságok vonhatók le a 2014–2020 közötti programozási időszak új programjainak és projektjeinek előkészítésére nézve, és a következőket állapította meg: ο Az uniós többletértéket nem mindig biztosították; ο több esetre potenciálisan jellemző volt a „talált pénz hatás”, azaz a kedvezményezettek uniós finanszírozás nélkül is megvalósították volna az adott tevékenységet.
Example: European globalisation adjustment fund The European globalisation adjustment fund compensates workers affected by mass redundancies. 
Példa: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap a tömegesen elbocsátott munkavállalókat kompenzálja.
The ECA found that one third of the funding would anyway have been paid by the Members States. 
A Számvevőszék megállapította, hogy a finanszírozási összeg egyharmadát a tagállamok egyébként is kifizették volna.