natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 Special report on Broadband in the EU Member States Member States’ strategies for the implementation of EU’s investments in broadband in the 2014-2020 period were not consistent with the overarching Europe 2020 strategy. 
Ezenfelül a Bizottság kevés végrehajtási eszközzel vagy hatáskörrel rendelkezett ahhoz, hogy a tagállamokat a törzshálózat kiépítéséhez szükséges nagy sebességű vonalak megépítésére vonatkozó kötelezettségeik betartására kényszerítse19. „Szélessávú hozzáférés az Európai Unió tagállamaiban” című különjelentés A tagállamok szélessávú hálózatokba történő uniós beruházások végrehajtására vonatkozó stratégiái a 2014–2020-as időszakban nem álltak összhangban az átfogó Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel.
While some set targets that were more demanding than those in the Europe 2020 strategy, none of the Member States examined included in their strategy a national target relating to one of the three EU targets: take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband23. 
Bár egyes kitűzött célok az Európa 2020 céljainál ambiciózusabbak voltak, azonban a vizsgált tagállamok egyike sem építette be a tagállami célértékek közé a három uniós cél közül az arra vonatkozó célt, hogy a háztartások 50%-a fizessen elő ultragyors szélessávú szolgáltatásokra23.
23 For 2014-2020, the Commission sought to translate the Europe 2020 strategic objectives into Cohesion policy through the inclusion of thematic objectives broken down to investment priorities linked to the Europe 2020 headline targets. 
23 A Bizottság a 2014–2020-as időszakban igyekezett az Európa 2020 stratégiai célkitűzéseit átültetni a kohéziós politikába, mégpedig úgy, hogy tematikus célkitűzéseket szerepeltetett, amelyeket az Európa 2020 kiemelt céljaihoz kapcsolt beruházási prioritásokra bontott le.
The potential benefits of this move were recognised by the OECD24, Commission25 and the Parliament26. 
E lépés lehetséges hasznait az OECD24, a
In practice, however, below the political Europe 2020 aspirations, there was a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and 11 thematic objectives; and these various tiers were not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives27. 
Bizottság25 és a Parlament26 is elismerte. A gyakorlatban azonban az Európa 2020 politikai törekvései alatt egy összetett architektúra alakult ki, amely öt kiemelt célból, hét kiemelt kezdeményezésből és 11 tematikus célkitűzésből állt.
In addition, we found that all examined Member States except one failed to translate the Europe 2020 headline targets in the operational objectives in the programmes28. 
Ezen túlmenően megállapítottuk, hogy egy tagállam kivételével egyetlen tagállam sem alakította át az Európa 2020 kiemelt céljait a programok operatív célkitűzéseivé28.
Also, the Commission stressed that Europe 2020 headline targets can only succeed with strong national and regional participation and ownership on the ground29. 
A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai csak erőteljes nemzeti és regionális részvétellel, a célokkal való helyi azonosulás mellett vihetők sikerre29.
24 For Cohesion policy — the total funding available is pre-allocated to Member States30. 
24 A kohéziós politika esetében az összes rendelkezésre álló forrást előzetesen elosztják a tagállamok között30.
In March 2019, we published a rapid case review providing more details on the proposed process for pre-allocating Cohesion policy funds to Member States for the next programme period 2021-202731. 
2019 márciusában közzétettünk egy gyorsvizsgálatot, amely nagyobb részletességgel ismerteti a kohéziós politikai források tagállamok számára előzetes kiosztásának a következő, 2021–2027-es programidőszakra javasolt folyamatát31.
25 The allocation method has not changed substantially since it was first introduced in 1999. 
25 Az elosztási módszer az 1999-ben történt bevezetése óta nem változott lényegesen.
The main factor for allocating funds is regional prosperity, based on GDP per 2 The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information 2007-2013 2014-2020 2021-2027 capita32 - see Table 3 below. 
A források elosztásának fő tényezője a regionális gazdaság, amelyet az egy főre jutó GDP alapján határoznak meg32 – lásd alább: 3. táblázat.
The link to some of the strategic objectives pursued has increased but remains limited. 
Egyes elérni kívánt stratégiai célkitűzésekkel való összefüggés erősödött, ám továbbra is korlátozott.
GNI for Cohesion Fund) 83 % 86 % 81 % Labour market, education, demographics 17 % 14 % 15 % Climate 1% Migration 3% Total 100 % 100 % 100 % Source: Presentation “EU budget for the future: Regional development and Cohesion” by the Commission (for periods 2014-2020 and 2021-2027) and Commission estimate (for period 2007-2013). 
A források tagállamok közötti elosztása figyelembe veszi az azonosított szükségleteket és a teljesítményre vonatkozó információkon alapul 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 Kritérium 2007–2013 2014–2020 2021–2027 GDP (a Kohéziós Alap esetében a GNI-vel együtt) 83% 86% 81% Munkaerőpiac, iskolázottság, demográfia 17% 14% 15% Éghajlat-politika 1% Migráció 3% Összesen 100% 100% 100% Forrás: „A jövő uniós költségvetése: regionális fejlesztés és kohézió” című bizottsági prezentáció (a 2014–2020-as és a 2021–2027-es időszak esetében), valamint bizottsági becslések (a 2007–2013-as időszak esetében).
26 Pre-allocations to Member States, according to the Commission, limit the budget’s responsiveness to evolving needs. 
26 A tagállamoknak biztosított előzetes juttatások a Bizottság szerint korlátozzák a költségvetést abban, hogy reagáljon a változó igényekre.
Except for a technical adjustment which takes place once during every programme period, there is no flexibility for re-allocating funds between Member States throughout the programme period33. 
Egy technikai kiigazítás kivételével, amelyre minden programozási időszakban egyszer kerül sor, a programidőszak során a forrásokat nem lehet a tagállamok között rugalmasan átcsoportosítani33.
The OECD considers that this inflexible aspect of the MFF marks a distinct departure from the practices of national budgeting, where annual or periodic reallocation of resources in response to changing priorities – and indeed in response to evaluations of performance and results – is the norm. 
Az OECD vélekedése szerint a többéves pénzügyi keret e rugalmatlan vonatkozása egyértelmű eltérés a nemzeti költségvetés-készítés gyakorlataitól, amelyek esetében a változó prioritásokra reagálva – és a teljesítmény és az eredmények értékelésére reagálva – a források éves vagy időszakonkénti átcsoportosítása jelenti a normát.
The OECD adds that, in practice, national stakeholders see the allocations, once settled in the MFF context, as “their” money that should not be adjusted, except in extremis34. 
Az OECD hozzáteszi, hogy a nemzeti érdekelt felek a gyakorlatban úgy tekintenek a juttatásokra, miután azokról a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben megegyeztek, hogy azok a „saját pénzeik”, amelyek nem igazíthatók ki, csak végső esetben34.
We have noted in previous audits that it is a challenge to obtain good qualitative results from schemes where absorption of funds by Member States is an implicit objective35. 
Korábbi ellenőrzéseink során rámutattunk arra, hogy nehéz feladat minőségileg kielégítő eredményeket elérni olyan rendszerekkel, amelyekben implicit cél a pénzeszközök tagállamok általi felhasználása35.
We consider that the allocation of funding should take account of needs and be informed by past performance information. 1. 
Úgy véljük, hogy a források elosztásakor figyelembe kell venni a szükségleteket, és annak a teljesítményre vonatkozó múltbeli információkon kell alapulnia. 1.
The allocation of funding to Member States should be based on the identified needs and objectives pursued 27 This implies that there should first be a needs assessment at Cohesion policy level taking into account both the Treaty-based objectives (e.g. reduce regional disparities) and other relevant strategic objectives (e.g. EU 2020 Headline target: Increasing combined public and private investment in R&D to 3 % of GDP). 
A források tagállamok közötti elosztásának az azonosított szükségleteken és az elérni kívánt célkitűzéseken kell alapulnia 27 Ebből adódóan először egy szükségletfelmérést kell végezni a kohéziós politika szintjén, figyelembe véve mind a Szerződésen alapuló célkitűzéseket (pl. a regionális egyenlőtlenségek csökkentése), mind az egyéb lényeges stratégiai célkitűzéseket (pl. az EU 2020 kiemelt célja: a köz-és magánszféra együttes kutatási és fejlesztési beruházásai arányának a GDP 3%-ára való növelése).
This needs assessment should be translated into policy objectives, taking into account the limited EU funds available. 
Ezt a szükségletfelmérést kell szakpolitikai célkitűzésekké konvertálni, szem előtt tartva a rendelkezésre álló korlátozott uniós forrásokat.
The allocation of funding to Member States and their regions should be in line with these policy objectives. 
A források tagállamoknak és régióiknak való kiutalásának összhangban kell lennie e szakpolitikai célkitűzésekkel.
28 As our recently-published rapid case review (paragraph 24) sets out, the method for allocating funds takes account, to a certain extent, of Treaty based objectives (such as GDP) and evolving strategic objectives (such as some Europe 2020 related criteria). 
28 Ahogy azt a közelmúltban közzétett gyorsjelentésünkben (24. bekezdés) megállapítjuk a források elosztásának módszere bizonyos fokig figyelembe veszi a Szerződésen alapuló célkitűzéseket (mint pl. a GDP) és a változó stratégiai célkitűzéseket (pl. az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó egyes kritériumok).
But the Commission has not attempted to allocate funding in a consistent and structured way based on needs and strategic objectives. 2. 
A Bizottság azonban nem tett kísérletet arra, hogy következetesen és módszeresen, a szükségletek és a stratégiai célkitűzések alapján ossza el a forrásokat.
The allocation of funding to Member States should be informed by information on past performance 29 The OECD assessed that, despite the highly developed nature of the EU performance budgeting framework, the EU scores relatively similar to OECD countries in terms of how performance information is used to support budgetary decisions. 
A források tagállamok közötti elosztásának a múltbeli teljesítményre vonatkozó információkon kell alapulnia 29 Az OECD úgy értékelte, hogy az uniós teljesítményalapú költségvetés-tervezési keret fejlettsége ellenére az Unió az OECD-országokhoz aránylag hasonló szintet ér el azzal kapcsolatban, hogy mennyire használják fel a teljesítményre vonatkozó információkat a költségvetési döntések alátámasztására.
However, it judged that the linkages between performance information and broader resource allocation policy are weak36. 
Úgy ítélte meg azonban, hogy a teljesítményre vonatkozó információk és a tágabb forráselosztási politika közötti összefüggések viszonylag gyengék36.
2 – Principles governing programming 30 The CPR also sets the framework for the next phase, programming by the Member States. 
A programozásra vonatkozó elvek 30 A közös rendelkezésekről szóló rendelet a következő szakasz, azaz a tagállamok általi programozás keretét is meghatározza.
During this phase, plans for a specific programme period are developed in detail at Member State level through the formulation of a country strategy37 and related programmes. 
E szakasz alatt tagállami szinten részletesen kidolgozzák az adott programidőszakra vonatkozó terveket, mégpedig úgy, hogy megfogalmazzák az országstratégiát37 és a kapcsolódó programokat.
The Commission negotiates with the national authorities on the content of both sets of programming documents before adopting them. 
A Bizottság mindkét programozásidokumentum-csomagról tárgyal a nemzeti hatóságokkal, mielőtt elfogadná azokat.
For this stage there are four guiding principles, relating to intervention logic; targeting funding; performance measurement framework; and incentives. 
E szakaszban négy vezérelv található, amelyek a következőkhöz kapcsolódnak: a beavatkozás belső logikája, a finanszírozás összpontosítása, teljesítménymérési keret, ösztönzők.
31 Intervention logic refers to the process of identifying which needs EU funding is designed to address, and how this might be achieved. 
31 A beavatkozás belső logikája az annak azonosítására irányuló folyamatot jelenti, hogy az uniós források milyen szükségletek kezelésére szolgáljanak, és hogy ez hogyan érhető el.
As a first step, Member States should identify their national needs. 
Első lépésként a tagállamoknak azonosítaniuk kell nemzeti szükségleteiket.
This provides the basis for formulating objectives, targets and required funding. 
Ez adja a célkitűzések, célértékek és az igényelt finanszírozás meghatározásának az alapját.
A similar exercise should then be repeated at the level of the programmes, where the national objectives should be translated into operational objectives. 
Ezután hasonló eljárást kell lefolytatni a programok szintjén, amelynek keretében a nemzeti célkitűzéseket operatív célkitűzésekké kell átalakítani.
At this level, Member States should set out the links between inputs, actions, outputs and results. 
A tagállamoknak e szinten kell meghatározniuk az inputok, a fellépések, az outputok és az eredmények közötti összefüggéseket.
32 The Commission identified a strong intervention logic as one of the pillars of the result orientation in the 2014-2020 programme period. 
32 A Bizottság az erőteljes beavatkozási logikát azonosította az eredményközpontúság egyik pilléreként a 2014–2020-as programidőszakban.
This was largely reflected in the 2014-2020 legislative framework through, for example, the mandatory articulation of the needs at the national level, and mandatory ex ante evaluations of each 20 3 A clear intervention logic exists 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Ez a 2014–2020-as jogszabályi keretben nagyrészt tükröződött, például a szükségletek nemzeti szinten való kötelező megfogalmazása és az egyes programok kötelező előzetes, a beavatkozás belső logikájának világosságára összpontosító értékelése révén38.
programme focusing on the clarity of the intervention logic38. These steps led to a clearer presentation of the intervention logic at both partnership agreement and programme level39. 
E lépések a beavatkozás belső logikájának világosabb ismertetéséhez vezettek mind a partnerségi megállapodás, mind a program szintjén39.
The European Parliament also found that the intervention logic of programmes improved and that result indicators for the 2014-2020 programme period were better developed40. 
szintén megállapította, hogy javult a programok beavatkozási belső logikája, és hogy a 2014–2020-as programidőszak eredménymutatóit jobban kidolgozták40.
33 The draft proposal for 2021-2027 programme period dispenses with some of the elements that contributed to a clearer intervention logic, notably the mandatory assessment of needs in the partnership agreement and the mandatory ex ante evaluation of programmes41. 
33 A 2021–2027-es programidőszakra vonatkozó javaslattervezet elhagyott bizonyos elemeket, amelyek hozzájárultak a világosabb beavatkozási logikához, mégpedig a szükségletek kötelező értékelését a partnerségi megállapodásban és a programok kötelező előzetes értékelését41.
34 Weaknesses in the design of intervention logic have represented one of our most frequent findings, featuring in more than half of the special reports we analysed. 1. 
34 a beavatkozás belső logikája kialakításának hiányosságai az általunk leírt leggyakoribb megállapítások közé tartoztak, és az általunk elemzett különjelentések több mint felében szerepeltek. 1.
There should be an adequate needs assessment 35 The starting point for programming at both partnership agreement and programme level should be identifying the needs to be addressed by the policy. This has not always been the case. 
Megfelelő szükségletfelmérést kell végezni 35 A programozásnak a partnerségi megállapodás és a programok szintjén egyaránt a szakpolitika által kezelni kívánt szükségletek azonosításából kell kiindulnia, ám nem mindig volt ez a helyzet.
21 Special report on a European high-speed rail network We found that the quality of the assessment of needs underpinning Member States’ investments in high-speed rail infrastructure is low. 
23 Az európai nagy sebességű vasúthálózatról szóló különjelentés Megállapítottuk, hogy a nagy sebességű vasúti infrastruktúrára irányuló tagállami beruházásokat megalapozó szükségletfelmérések színvonala alacsony.
Alternative solutions, such as upgrading existing conventional lines instead of building new high-speed lines, were only considered systematically in two of the six visited Member States (Italy and Germany)42. 2. 
Rendszerszinten a felkeresett tagállamok közül csak kettőben (Olaszországban és Németországban) vizsgálják meg alternatív megoldások – például a meglévő hagyományos vasútvonalak korszerűsítése – lehetőségét az új nagy sebességű vonalak építése helyett42. 2.
Objectives and expected results should reflect the needs 36 The second step after the analysis of needs is setting of SMART (specific, measurable, achievable, realistic, time-bound) objectives at the national and programme level that reflect what the Member States aim to change with the funds. 
A célkitűzéseknek és a várt eredményeknek a szükségleteket kell tükrözniük 36 A szükségletek elemzését követő második lépés az olyan SMART (konkrét, mérhető, teljesíthető, reális és határidőhöz kötött [specific, measurable, achievable, realistic, time-bound]) célkitűzések meghatározása nemzeti és programszinten, amelyek tükrözik, hogy a tagállamok milyen változást kívánnak elérni a forrásokkal.
We found that objectives do not always reflect the needs and/or are unclear. 
Megállapítottuk, hogy a célkitűzések nem mindig tükrözik a szükségleteket és/vagy nem világosak.
Special report on Youth unemployment For the 2014-2020 period, we found that Member States did not create adequate strategies with clear objectives to reach all unemployed young people that were neither in employment, education or training (NEET). 
24 Az ifjúsági munkanélküliségről szóló különjelentés A 2014–2020-as időszakot illetően megállapítottuk, hogy a tagállamok nem dolgoztak ki világos célkitűzéseket tartalmazó, megfelelő stratégiákat valamennyi nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) munkanélküli fiatal elérésére.
Indeed, some Member States 22 did not target all young people but only a subpopulation. 
Sőt, egyes tagállamok nem célozták meg a fiatalok teljes csoportját, csak egy alcsoportot.
We found that inactive people, most detached from the labour market, benefited least from the support43. 3. 
Megállapítottuk, hogy az intézkedések előnyeiből legkevésbé az inaktív, a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek csoportja részesült43. 3.
There should be an adequate assessment of the funding needed to achieve the objectives set 37 There should be adequate assessment of the required funding needed to achieve the objectives set. This has not always been the case. 
Megfelelően értékelni kell, hogy mennyi forrásra van szükség a kitűzött célok eléréséhez 37 Megfelelően értékelni kell, hogy mennyi forrásra van szükség a kitűzött célok eléréséhez, ám nem mindig volt ez a helyzet. „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában” és „Az ERFA-ból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című különjelentés Mindkét jelentés a 2007–2013-as időszakban a források pénzügyi eszközökre való elkülönítését alátámasztó piaci igények felmérésének hiányosságaira hívja fel a figyelmet44.
In particular, we found that a significant number of financial instruments were oversized, which indicated that market needs had not always been properly assessed by managing authorities before allocating funds from the programmes to financial instruments. 
Megállapítottuk, hogy jelentős számú pénzügyi eszköz túl volt méretezve, ami azt jelzi, hogy az irányító hatóságok nem mindig mérték fel megfelelően a piaci igényeket azt megelőzően, hogy a programokból forrásokat különítettek volna el a pénzügyi eszközökre.
This led to excessive capital endowments when setting up the financial instruments, which resulted in low disbursement rates45. 
Ez ahhoz vezetett, hogy a pénzügyi eszközöket túl nagy alaptőkével hozták létre, ez pedig alacsony kihelyezési arányokat eredményezett45.
The actions should be designed to achieve objectives and results 38 A clear intervention logic also requires the identification in the programmes of the most suitable actions to achieve the objectives and results sought. 
A fellépéseket úgy kell kialakítani, hogy megvalósuljanak a célkitűzések és eredményeket érjenek el 38 A világos beavatkozási belső logika azt is megköveteli, hogy a programokban azonosítsák a kívánt célkitűzések és eredmények elérésére legalkalmasabb fellépéseket.
In a number of our reports, we found that these actions were not clearly linked to the objectives and/or did not sufficiently focus on results46. 
Több jelentésünkben megállapítottuk, hogy ezek a fellépések nem kapcsolódtak világosan a célkitűzésekhez és/vagy nem összpontosultak kellőképpen az eredményekre46.
39 EU funding should be targeted so that its impact is maximised47. 
39 Az uniós forrásokat célzottan kell felhasználni, maximalizálva ezzel azok hatását47.
Cohesion policy funds should thus focus on areas of real potential and strength rather than being spread thinly over unrelated areas. 
A kohéziós politikai forrásokat tehát a valódi potenciált hordozó és erőt képviselő területekre kell összpontosítani, ahelyett, hogy kevésbé érintett területeken kis 4.
The 2014-2020 period introduced two instruments designed to improve the targeting of funding: o Financial concentration – requiring all Member States to allocate a certain proportion of their funding to common priority areas supporting the implementation of the Europe 2020 strategy. 
A 2014–2020-as időszakkal két eszköz került bevezetésre, amelyek célja a források összpontosításának javítása: o Pénzügyi koncentráció: ez megköveteli a tagállamoktól, hogy a forrásaikat bizonyos arányban közös prioritási területekre fordítsák, támogatva az Európa 2020 stratégia végrehajtását.
This requirement is also proposed for the 2021-2027 period48, even if it is no longer linked to an EU-wide strategy. 
E követelmény a 2021–2027-es időszakra vonatkozó javaslatban48 is szerepel, jóllehet, már nem kapcsolódik semmilyen uniós szintű stratégiához.
We found that for the examined Member States the thematic concentration requirements set out for the 2014-2020 period were met and sometimes even exceeded49. 
Megállapítottuk, hogy a vizsgált tagállamok esetében a 2014–2020-as időszakra meghatározott tematikus koncentrációval kapcsolatos követelmények teljesültek, sőt, azokat időnként túlteljesítették49.
We also found that they had a strong impact on setting adequate 4 Funding is well targeted 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Azt is megállapítottuk, hogy e követelmények erősen kihatottak a megfelelő finanszírozási prioritások meghatározására50.
The European Parliament has also acknowledged the positive contribution of this measure in terms of targeting funds in line with the overarching EU strategies51. o Qualitative concentration through strategic ex ante conditionalities52. 
Az Európai Parlament is elismerte, hogy ez az intézkedés pozitívan járult hozzá a forrásoknak az átfogó uniós stratégiákkal összhangban való célzottá tételéhez51. o Minőségi koncentráció a előzetes stratégiai feltételrendszer révén52.
The latter further prioritise the target groups/areas of interventions (e.g. focus on long term unemployed people or focus of on areas such as smart specialisation). 
Az utóbbi további prioritási sorrendet állít fel a célcsoportok/beavatkozási területek között (a tartós munkanélküliek középpontba állítása vagy az olyan területekre való összpontosítás, mint például az intelligens szakosodás).