iv. as regards programming and design, the commission applied a multiannual planning system to define eu assistance priorities in line with the enpI regulation. however the usefulness of the programming work was reduced by insufficient clarity and prioritisation. the lengthy programming and design process did not suit the fast changing and conflict-affected environment of the southern caucasus, endangering the relevance of the assistance. programming and design of assistance were not sufficiently guided by a structured dialogue with the beneficiary countries (see paragraphs 10 to 34). v. achievements overall were mixed. while the programme for vocational and educational training in armenia positively influenced and strengthened the reform process, hardly any concrete steps had been taken towards achieving progress for energy reform in azerbaijan. the programme for public finance management reform in georgia progressed very little during its first 12 months but change was stimulated in the second year. 
13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket? iv. ami a programozást és tervezést illeti, a bizottság egy többéves tervezési rendszer révén, az enpi-rendelettel összhangban határozta meg az unió támogatási prioritásait. csorbították azonban a programozás hasznosságát egyes bizonytalanságok és a hiányos prioritásmeghatározás. ahhoz képest, hogy a konfliktusok sújtotta dél-kaukázusi térségben milyen gyorsan változik a helyzet, túl körülményes-nek bizonyult a programozási és tervezési folyamat, ami – félő – irrelevánssá teheti a támogatást. a segítségnyújtás programozásának és tervezésének jobban kellett volna támaszkodnia a kedvezményezett országokkal folytatott strukturált párbeszédre (lásd: 10–34. bekezdés). v. mindent összevetve vegyes eredmények születtek. míg az örményországi szakoktatási és szakképzési program kedvezően befolyásolta és erősítette a reformfolyamatot, addig az azerbajdzsáni energiareform terén való előrelépést szinte egyetlen konkrét intézkedés sem segítette. a grúziai közpénzkezelési reform programja az első 12 hónapban igen kevés eredménnyel szolgált, a második évben azonban már jobban erőre kaptak a változások. az abház válságövezetben az enpi mindeddig nem bizonyult a gazdasági rehabilitáció és a bizalomépítés megfelelő eszközének. az ikerintézményi eszköz még csak az induló szakaszában tartott (lásd: 35–56. bekezdés). öSSzefoglaló vi. ami a megvalósítási eszközöket illeti, a bizottság az ágazati költségvetési támogatás és az ikerintézményesítés bevetésével sokrétűbbé tette a pénzügyi segítségnyújtás módjait. leggyakrabban alkalmazott eszközét, az ágazati költségvetési támogatást azonban nem készítette elő megfelelően, ami a teljesítmény rovására ment. az alkalmazandó megvalósítási eszköz megválasztásánál nem jártak el elég körültekintően (lásd: 57–66. bekezdés). vii. ezen észrevételei alapján a Számvevőszék ajánlásokat fogalmaz meg annak érdekében, hogy a bizottság eredményesebbé tudja tenni az örményországnak, azerbaj-dzsánnak és grúziának nyújtott támogatást (lásd: 67–75. bekezdés). a legfőbb ajánlások: ésszerűsíteni kell a programozási és tervezési folyamatot, és körültekintőbben kell az ágazati költségvetési támogatás eszközéhez folyamodni.