natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 The audit focused on the economic, social and cultural effects of ERDF investments in cultural sites and on the financial and physical sustainability of those sites, and covered the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods under the investment for jobs and growth goal, as well as the draft design of the post-2020 programme period. 
13 Ellenőrzésünk a kulturális helyszínekre irányuló ERFA-beruházások gazdasági, társadalmi és kulturális hatásaira, valamint az érintett helyszínek pénzügyi és fizikai fenntarthatóságára összpontosított; hatóköre a „beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés tekintetében a 2007–2013-as, valamint a 2014–2020-as programozási időszakra, továbbá a 2020 utáni programozási időszakkal kapcsolatos tervezetre terjedt ki.
14 At EU level, we examined the work of the Directorate-General responsible for culture (DG EAC) and the Directorate-General responsible for the ERDF (DG REGIO). 
14 Uniós szinten a kultúráért felelős főigazgatóság (DG EAC), valamint az ERFA-ért felelős főigazgatóság (DG REGIO) munkáját vizsgáltuk meg.
At Member State level: o we visited three Member States (Italy, Poland and Portugal) and performed desk reviews, with a more reduced scope, for four additional Member States (Croatia, France, Germany and Romania). 
A tagállamok szintjén: o felkerestünk három tagállamot (Olaszország, Lengyelország és Portugália), továbbá – szűkebb területet vizsgálva – négy további tagállam (Horvátország, Franciaország, Németország és Románia) tekintetében adminisztratív ellenőrzést végeztünk.
We chose these Member States because they are amongst the major recipients of ERDF support to investments in cultural sites; o we assessed 14 OPs (see Annex III for the list of OPs covered by the audit); 10 
Azért választottuk ezeket a tagállamokat, mert ezek kapják a legtöbb támogatást az ERFA-ból a kulturális helyszínekre irányuló beruházásokra; 11
o we audited 27 projects, 15 of them on the spot and 12 by desk review (see Table 1 and Annex IV). 
12 o értékeltünk 14 operatív programot (a vizsgált operatív programok jegyzékét lásd:III. melléklet); o ellenőriztünk 27 projektet, közülük 15 esetében helyszíni, 12 esetében pedig dokumentumalapú ellenőrzést végeztünk (lásd: 1. táblázat és IV. melléklet).
The projects were selected based on a wide range of criteria: amounts spent or committed, type of site (heritage sites or new cultural infrastructures), existence or not of labels and participation in EU initiatives. 
A projekteket szerteágazó kritériumok – többek között az elköltött vagy lekötött összeg, a helyszín típusa (örökségi helyszínek vagy új kulturális infrastruktúrák), az esetlegesen elnyert címek, valamint az uniós kezdeményezésekben való részvétel – alapján választottuk ki.
We also carried out a survey to the beneficiaries of all these projects. 
Emellett egy felmérést is végeztünk mindezen projektek kedvezményezettjei körében.
All beneficiaries replied. 
A kérdőívet valamennyi kedvezményezett megválaszolta.
We also audited 21 selection procedures (see Annex V). 
Elvégeztük 21 kiválasztási eljárás ellenőrzését is (lásd: V. melléklet).
Table 1 – Number and types of projects covered by the audit 11 2007-2013 2014-2020 Total Heritage sites New cultural infrastructure Heritage sites Number of projects 10 11 6 27 Of which visited on the spot in: - Italy 3 0 2 5 - Poland 1 2 2 5 - Portugal 1 2 2 5 Of which reviewed for: - Germany 1 2 N/A 3 - France 0 3 N/A 3 - Croatia 1 2 N/A 3 - Romania 3 0 N/A 3 Source: ECA. 
1. táblázat. Az ellenőrzött projektek száma és típusai 2007–2013 2014–2020 Összesen Örökségi helyszínek Új kulturális infrastruktúra Örökségi helyszínek Projektek száma 10 11 6 27 Ebből helyszíni ellenőrzéssel érintett: - Olaszország 3 0 2 5 - Lengyelország 1 2 2 5 - Portugália 1 2 2 5 Ebből dokumentumalapú ellenőrzéssel érintett: - Németország 1 2 n.a.
15 Lastly, we interviewed officials of international organisations (UNESCO’s World Heritage Centre, Cultural Routes of the CoE, ICOMOS) and the NGO Europa Nostra, as well as 11 national experts in the three visited Member States to get a better overview of the needs and challenges faced by cultural sites, and to identify good practices. 
15 Végezetül interjút készítettünk egyes nemzetközi szervezetek (az UNESCO Világörökségi Központja, az Európa Tanács „Kulturális útvonalak” programja, ICOMOS) és az Europa Nostra nem kormányzati szervezet tisztviselőivel, valamint a három felkeresett tagállam tizenegy nemzeti szakértőjével, hogy jobb rálátást nyerjünk a kulturális helyszínek szükségleteire és nehézségeire, és hogy értesüljünk a bevált gyakorlatokról.
16 We hope that the audit will provide insight into the relevance and effectiveness of the EU’s interventions on cultural sites. 
16 Reméljük, hogy az ellenőrzés nyomán tisztább kép rajzolódik ki az Unió kulturális helyszínekre irányuló intézkedéseinek relevanciájáról és eredményességéről.
More generally, we intend for it to contribute to the ongoing debate on the place of culture in the EU. 
Tágabb értelemben pedig bízunk abban is, hogy ellenőrzésük a jelenleg arról folyó vitához is hozzájárul majd, mekkora jelentőséggel kell bírnia a kultúrának az Európai Unióban.
Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding 17 An appropriate framework for EU investments in cultural sites is key to maximising the effects of investments on achieving the objectives defined in the framework. 
Észrevételek A kulturális helyszínekre irányuló uniós beruházások jelenlegi keretrendszere nem elég célzott és nem történik elég koordináció A kultúrával kapcsolatos uniós fellépések stratégiai kerete összetett és csak részben tükröződik az uniós finanszírozásban 17 A kulturális helyszínekre irányuló uniós beruházások megfelelően kialakított keretrendszere kulcsszerepet játszik abban, hogy a beruházások a lehető leginkább hozzájáruljanak a keretben meghatározott célkitűzések eléréséhez.
A prerequisite is a clear strategic framework for EU action in the area of culture, with strong coordination between the regulatory (i.e. EU funds legislation) and non-regulatory frameworks (i.e. strategies). 
Ennek előfeltétele, hogy a kultúrára irányuló uniós fellépések egyértelmű stratégiai kereten alapuljanak, amellett szoros koordináció folyjon a szabályozási keretek (például az uniós alapokra vonatkozó jogszabályok) és a nem szabályozási keretek (például a stratégiák) között.
Objectives should be clearly set based on identified needs and correspondingly measures should be designed. 
A célkitűzéseket egyértelműen kellene meghatározni azonosított igények alapján, és az intézkedéseket is hasonlóképpen kellene megtervezni.
Objectives should be realistic and addressed by appropriate policy instruments and funding. 
A célkitűzéseknek realisztikusnak kellene lenniük, és azokat megfelelő szakpolitikai eszközöknek és finanszírozásnak kellene kísérnie.
The requirements on stakeholders should be set in line with their competences. 
Az érdekeltekre vonatkozó követelményeket kompetenciáikkal összhangban kellene megállapítani.
Monitoring the framework is essential for assessing progress in achieving objectives. 
A keret nyomon követése alapvető fontosságú ahhoz, hogy értékelni lehessen a célkitűzések elérése felé megtett előrelépést.
Multiple EU strategic frameworks coexist which impact on EU action in culture 18 The EU’s strategic direction has been formulated in ten-year plans (the Lisbon and the Europe 2020 strategies). 
Párhuzamosan több olyan uniós stratégiai keret is létezik, amelyek kihatnak a kultúrára irányuló uniós fellépésekre 18 Az Unió stratégiai irányvonalait tízéves tervekben (lisszaboni stratégia és Európa 2020 stratégia) fogalmazzák meg.
These plans do not address culture and are also not synchronised with the Commission’s five-year terms of office, or with the EU’s seven-year cycle of funding periods. 
Ezek a tervek nem foglalkoznak a kultúra kérdésével, továbbá nem hangolják össze őket sem a Bizottság ötéves megbízatási ciklusaival, sem pedig az Unió hétéves finanszírozási ciklusaival.
19 Regarding cultural policy making at EU level, the EU has a framework in place that includes several layers of responsibility (see paragraphs 04 to 07). 
19 Ami az uniós szintű kultúrpolitikai tervezést illeti, az Unió rendelkezik egy szakpolitikai kerettel, amely különböző szinteken határoz meg felelősségi köröket (lásd: 04–07.bekezdés).
At its highest level, the Treaties and the EU’s international commitments (e.g. 2005 UNESCO Convention on diversity and cultural expressions) define the framework. 
Ezt a keretet legmagasabb szinten a Szerződések és az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai (pl. a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény) határozzák meg.
It is developed in greater detail in the Commission’s Agendas and the Council’s four-year Work Plans for Culture; together, these form the EU’s core cultural framework. Several documents of strategic relevance complement the framework (see Annex VI). 
A részleteket a bizottsági menetrendek és a Tanács négyéves kulturális munkatervei dolgozzák ki: ezek együttesen alkotják az Unió alapvető kulturális keretét, amelyet számos stratégiai jelentőségű dokumentum egészít ki (lásd: VI. melléklet).
In a previous publication, we already reported that the coexistence of multiple strategic frameworks, with overlapping periods and objectives, is complex and can be confusing (see Picture 1)16. 
Egy korábbi kiadványunkban már beszámoltunk arról, hogy bonyolult, sőt zavaró is lehet a több, 13
Picture 1 – Timeline of events 13 Source: ECA. 20 The complexity is exacerbated by the coexistence of different players (Commission, Council and Member States) that simultaneously develop and implement cultural action without systematically referring to the Commission’s Agendas. 
20 A bonyolult helyzetet tovább súlyosbítja, hogy különböző szereplők (a Bizottság, a Tanács és a tagállamok) egyidejűleg, egymástól függetlenül dolgoznak ki és hajtanak végre fellépéseket a kultúra terén anélkül, hogy módszeresen figyelembe vennék a bizottsági menetrendeket.
Within the Commission, cultural aspects are taken into account (“mainstreamed”) in various different policies, with different responsible departments. 
A Bizottságon belül a kulturális szempontokat különböző szakpolitikák keretében is figyelembe veszik („általános érvényesítés”), amelyekért különböző szervezeti egységek felelősek.
The monitoring of the objectives in the Commission’s Agenda for Culture is insufficiently developed 21 The main common strategic objectives guiding EU action in the area of culture are set out in the Commission’s Agendas (see paragraph 06). 
Nem követik nyomon megfelelően a Bizottság kulturális menetrendje célkitűzéseinek teljesülését 21 A kultúra terén tett uniós fellépéseket meghatározó fő közös stratégiai célkitűzéseket a bizottsági menetrendek állapítják meg (lásd: 06. bekezdés).
Those are not translated into clear operational objectives. 
E menetrendek alapján nem határoztak meg egyértelmű operatív célkitűzéseket.
Although there are extensive examples of EU measures under each objective, it is unclear what the EU seeks to achieve through these measures. 
Bár minden célkitűzés kapcsán számos példát találhatunk uniós intézkedésekre, nem egyértelmű, hogy az Unió mit kíván elérni ezen intézkedések révén.
The New Agenda does not have any provisions concerning the monitoring of achievement of the objectives set, or any indicators to measure progress. 
Az új menetrend egyáltalán nem rendelkezik a megállapított célkitűzések elérésének nyomon követéséről, és mutatókat sem határoz meg az előrehaladás mérésére.
According to the Commission this is because the Commission and the Member States do not have jointly defined objectives, indicators or targets for cultural policy making. 
A Bizottság szerint ennek az az oka, hogy a Bizottság és a tagállamok nem határoztak meg közös célkitűzéseket, mutatókat vagy célértékeket a kultúrpolitikai tervezés terén.
The Commission also does not make use of the indicators available at programme level, i.e. the indicators defined by the different EU programmes, to assess the success of the implementation of the New Agenda. 
A Bizottság továbbá nem használja fel a programszinten elérhető (azaz a különböző uniós programok kapcsán meghatározott) mutatókat az új menetrend sikeres végrehajtásának értékelésére.
22 Concerted action with Member States in this area is performed under the Council’s Work Plans for Culture through a non-binding, intergovernmental framework for cooperation between Member States called the Open Method of Coordination (“OMC”). 
22 A tagállamokkal ezen a területen a Tanács kulturális munkatervei keretében hajtanak végre összehangolt fellépéseket, mégpedig a tagállamok közötti együttműködést segítő, nem kötelező jellegű kormányközi keret, az ún. nyitott koordinációs módszer (OMC) útján.
According to the Commission, the “channelling of the OMC recommendations into policy making at national and European level remains a challenge”17. 
A Bizottság szerint továbbra is „kihívást jelent” a nyitott koordinációs módszer keretében születő „ajánlásoknak a nemzeti és európai szintű döntéshozatalban való figyelembevétele”17.
Even though the economic and social objectives of the New Agenda are broadly followed by the cultural policy frameworks of the Member States in our sample, none specifically referred to the New Agenda and only two referred to the 2007 Agenda. 
Bár a mintánkban szereplő tagállamok kultúrpolitikai kerete többé-kevésbé követi az új menetrend gazdasági és társadalmi célkitűzéseit, egyik sem hivatkozik konkrétan az új menetrendre, és a 2007. évi menetrendről is csak kettő tesz említést.
The Commission’s Agenda is not taken into account in the main EU funds which provide finance to Culture 23 In terms of EU funding, culture is mainly a means of achieving other EU priorities and objectives (e.g. supporting urban and regional development, enterprise, tourism) rather than a core priority itself. 
A kultúra számára forrásokat biztosító főbb uniós alapok nem veszik figyelembe a bizottsági menetrendet 23 Az uniós finanszírozás szempontjából a kultúra nem annyira önmagában jelent alapvető prioritást, mint inkább egyéb uniós prioritások és célkitűzések (pl. a város-és vidékfejlesztés, a vállalkozások vagy a turizmus támogatása) elérésének eszközeként.
These priorities are tackled through different EU funds. 
Ezekkel a prioritásokkal különböző uniós alapok foglalkoznak.
The only EU fund designed for culture is the Creative Europe programme, but it is very small in terms of funding. 
Az egyetlen, kifejezetten a kultúrára irányuló uniós alap a Kreatív Európa program, amely azonban a finanszírozás szempontjából igen kis súlyt képvisel.
It allocates roughly €209 million per year from the EU budget18 for culture across 28 Member States and 8 non-EU countries. 
Az alap a 28 tagállamban és 8 az Unión kívüli országban mintegy évi 209 millió eurót irányoz elő az uniós költségvetésből18 a kultúra támogatására.
This amount is similar to the annual operating costs of some individual cultural sites. 
Ez az összeg nagy vonalakban néhány egyedi kulturális helyszín éves működési költségének felel meg.
For example, the Paris National Opera House had costs of €200.8 million in 201819. 
A Párizsi Nemzeti Operaház költségei például 2018-ban 200,8 millió euró körül alakultak19.
The two successive Commission Agendas were established after the multiannual financial frameworks for the ESI Funds were put in place (see Picture 1) and could not, therefore, be taken into account in the ESI Funds. 17 Commission report on the “Implementation and relevance of the Work Plan for Culture 2011-2014”, COM(2014) 535 final, 25.8.2014, p. 
15 17 A Bizottság jelentése a 2011 és 2014 közötti időszakra szóló kulturális munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról, COM(2014) 535 final, 2014.8.25., 12. o., valamint a Bizottság jelentése az európai kulturális menetrend végrehajtásáról, COM(2010) 390 végleges, 2010.7.19., 8. o.
18 See article 24 of the Creative Europe Programme. 
18 Lásd: a Kreatív Európa program 24. cikke.
19 “Annual performance review - Cultural spending”, Annex to the discharge bill, France’s Finance ministry, 2018, p. 223. 14 
19 Annual performance review - Cultural spending – a zárszámadási törvény melléklete, francia pénzügyminisztérium, 2018, 223. o.
The Commission has developed several initiatives that can promote cultural sites, but coordination with funding arrangements is limited 25 An appropriate framework for EU investments in cultural sites needs effective coordination arrangements between the different policies contributing to the promotion of cultural sites. 
A Bizottság több olyan kezdeményezést is kidolgozott, amely támogathatja a kulturális helyszíneket, de a finanszírozási intézkedésekkel csekély a koordináció 25 A kulturális helyszínekre irányuló uniós beruházások céljára csak úgy lehet megfelelő keretet létrehozni, ha eredményes koordinációs intézkedések vannak hatályban a kulturális helyszínek népszerűsítését segítő különböző szakpolitikák között.
Coordinated action within the Commission can ensure complementarities between EU funds and guarantee an efficient use of financial resources to develop the proposed initiatives. 
A Bizottságon belüli koordinált fellépés révén biztosítható az uniós alapok közötti komplementaritás és a tervezett kezdeményezéseket támogató pénzügyi források hatékony felhasználása.
The Commission has developed several initiatives to promote cultural sites 26 The Commission has been developing an extensive list of initiatives to promote cultural sites over the last decade, especially in the field of heritage. 
A Bizottság több kezdeményezést is kidolgozott a kulturális helyszínek támogatására 26 A Bizottság az elmúlt évtized során kimerítő listát állított össze a kulturális helyszínek népszerűsítésére irányuló kezdeményezésekről, különös tekintettel az örökségi helyszínekre.
The most recent of these is the 2018 European Year of Cultural Heritage (EYCH), which resulted in a European framework for action on cultural heritage20, and which was the first European, cross-sectoral and integrated approach to cultural heritage. 
A legutóbbi ilyen kezdeményezés a 2018-ban létrehozott Kulturális Örökség Európai Éve, az első ágazatokon átívelő és integrált európai megközelítés a kulturális örökség terén, amely nyomán kidolgozták a kulturális örökségért való fellépés európai keretét20.
Other initiatives include awards or labels given to foster sustainable tourism or to highlight a particular cultural site (see Table 2). 
A kezdeményezések között volt továbbá a fenntartható turizmus előmozdítását, illetve egyes kulturális helyszínek reflektorfénybe állítását célzó díjak és címek odaítélése (lásd: 2. táblázat).
15 20 Staff working document, SWD(2018) 491 final, 5.12.2018. 
20 Szolgálati munkadokumentum, SWD(2018) 491 final, 2018.12.5.
Table 2 – EU labels and awards relevant to the promotion of cultural sites 16 Label/ Award Description European Capitals of Culture (since 1985) A title given, each year, to two different European cities to showcase their cultural life and cultural development. 
2. táblázat. A kulturális helyszínek népszerűsítéséhez kapcsolódó uniós címek és díjak 17 Cím/díj Leírás Európa Kulturális Fővárosa (1985 óta) Ezt a címet minden évben két különböző európai város kapja meg azok kulturális életének és kulturális fejlődésének bemutatása érdekében. „Európai Örökség” díj (2002 óta) A díj célja az örökség megőrzésével, kezelésével, valamint a kapcsolódó kutatással, oktatással és kommunikációval kapcsolatos bevált gyakorlatok népszerűsítése.
European Destination of Excellence (since 2006) Promotes sustainable tourism by enhancing the visibility of emerging, non-traditional European destinations. 
Kiemelt Európai Turisztikai Célterületek (2006 óta) E kezdeményezés feltörekvő, nem hagyományos európai úti célok láthatóságának javítása révén népszerűsíti a fenntartható turizmust.
European Heritage label (since 2013) Awarded to heritage sites that have a symbolic European value. 
Európai Örökség cím (2013 óta) Ezt a címet olyan örökségi helyszíneknek ítélik oda, amelyek szimbolikus európai értéket képviselnek.
It also encompasses intangible heritage. 
Szellemi örökségnek is odaítélhető.
Logo of the European Year of Cultural Heritage (since 2018) Logo used during the events and celebrations organised in relation with the European Year of Cultural Heritage. 
A Kulturális Örökség Európai Évének logója (2018 óta) Ezt a logót a kulturális örökség európai éve kapcsán szervezett rendezvények és ünnepségek során használják.
European Capital of Smart Tourism (since 2019) Rewards touristic destinations for their sustainability, accessibility, digitalisation, cultural heritage and creativity. Source: ECA. 
Az Intelligens Turizmus Európai Fővárosa (2019 óta) Ez a kezdeményezés fenntarthatóságukért, megközelíthetőségükért, digitalizáltságukért, kulturális örökségükért és kreativitásukért jutalmazza a turisztikai célpontokat.
27 The authorities of the Member States we visited perceived the European Capitals of Culture (ECoC) initiative as being particularly beneficial (see Box 1 for an example of positive impact described to us by the Portuguese authorities). 
27 Az általunk felkeresett tagállamok hatóságai különösen az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezést tartották eredményesnek (az 1. háttérmagyarázatban bemutatunk egy példát a kedvező hatására, amelyet a portugál hatóságok osztottak meg velünk).
One of the audited beneficiaries confirmed that it observed a significant increase in the number of visitors during the European Capital of Culture 2016 hosted by Wrocław. 
Az egyik általunk vizsgált kedvezményezett megerősítette, hogy amikor Wrocław 2016-ban az Európa Kulturális Fővárosa címet viselte, jelentősen nőtt a látogatók száma.
The experts we interviewed also praised some of the Commission’s recent initiatives (e.g. the 2018 European Year of Cultural Heritage, the New Agenda). 
Az általunk megkérdezett szakértők szintén dicsérték a Bizottság egyes közelmúltbeli kezdeményezéseit (például a 2018 óta létező Kulturális Örökség Európai Éve, az új kulturális menetrend).
17 Box 1 Example of positive impacts of the European Capital of Culture initiative The city of Guimarães, in Portugal, was European Capital of Culture in 2012. 
18 1. háttérmagyarázat A Kultúra Európai Fővárosa kezdeményezés kedvező hatásai (példa) A portugáliai Guimarães város 2012-ben volt Európa kulturális fővárosa.
According to the ex post study that the authorities of the Member State performed, the initiative included investments in cultural infrastructure and urban requalification, of roughly €41.7 million of eligible expenditure, along with a cultural programme implemented throughout 2012. 
A tagállam hatóságai által készített utólagos vizsgálat szerint a kezdeményezés keretében – a 2012-ben a városban megrendezett kulturális program mellett – mintegy 41,7 millió euró támogatható kiadásnak megfelelő beruházást eszközöltek a kulturális infrastruktúrába és a város megújításába.
The number of overnight stays in the region is estimated to have increased 43 %in that year, an increase which generated 2 111 jobs. 
Becslések szerint ez évben 43%-kal nőtt a szállodai éjszakák száma a régióban, és ez a növekedés 2111 új munkahelyet teremtett.
Opening ceremony of the ECoC at Guimarães © Capital Europeia da Cultura Guimarães 2012. 
Az Európa Kulturális Fővárosa díj megnyitó ünnepsége Guimarãesben © Capital Europeia da Cultura Guimarães 2012.
Source: Interim report of the social and economic impacts of Guimarães 2012. 
Forrás: Guimarães város 2012. évi időközi jelentése a társadalmi és gazdasági hatásokról.
28 At international level, there are additional labels awarded to cultural sites (see Annex VII). 
28 Nemzetközi szinten további címek is odaítélhetők a kulturális helyszíneknek (lásd: VII. melléklet).