natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the last decade, the total has been increasing again, especially following the sudden sharp increase in food prices all around the world in 2007 and 2008 and following the subsequent economic crisis of 2008–09. 
Az elmúlt évtizedben ismét növekedett az éhezők száma, elsősorban az élelmiszerárak 2007–2008-ban világszerte bekövetkezett hirtelen, erőteljes emelkedését és a későbbi, 2008–2009-es gazdasági válságot követően.
1 ‘Rome Declaration on World Food Security’ and ‘World Food Summit Plan of Action’, Food and Agriculture Organisation (FAO), 1996. 
1 Római nyilatkozat és cselekvési terv a globális élelmezésbiztonságról, világélelmezési csúcstalálkozó, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO), 1996.
2 Undernourishment or chronic hunger is the status of persons whose food intake regularly provides less than their minimum energy requirements. 
2 Az alultápláltság, illetve a tartós éhezés azon személyeket jellemzi, akiknek a táplálékfelvétele rendszeresen minimális energiaszükségletük alatt marad.
The average minimum energy requirement per person is about 1 800 kcal per day. 
Az egy főre jutó, átlagos napi minimális energiaszükséglet körülbelül 1800 kcal.
The exact requirement is determined by a person’s age, body size, pregnancy and lactation (Source: FAO, see www.fao.org/hunger/en). 
A pontos energiaszükségletet az adott személy életkora és testmérete, valamint a terhesség és a szoptatás határozza meg (Forrás: FAO, lásd: www.fao.org/hunger/en).
Asia 2005 Millions 240 230 220 210 200 2004 Millions 600 2008 590 580 2003 570 560 2004 2003 2007 2006 2007 2008 Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
1. ÁBRA AZ ÉHEZŐK SZÁMA Millió 240 230 220 210 200 Afrika Millió 600 2008 590 580 2003 2004 570 560 Ázsia 2005 2004 2005 2007 2003 2006 2006 2007 2008 00 Forrás: az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete.
The problem is still particularly serious and persistent in south Asia and sub-Saharan Africa. 
Dél-Ázsiában és a szubszaharai Afrikában az éhezés problémája továbbra is rendkívül súlyos és tartós.
The largest number of people suffering from hunger live in south Asia, where some progress has, however, been made in particular during the 1990s. 
A legtöbb éhező Dél-Ázsiában él, noha főként az 1990-es években történt a régióban bizonyos pozitív előrelépés.
Scope for further progress is greatest in sub-Saharan Africa, where the number of people suffering from hunger is higher than in 1990, reaching 239 million in 2010, i.e. 30 % of the total population (see the map in Annex I). 
Fejlesztésre leginkább a szubszaharai Afrikában nyílik lehetőség, mivel itt az éhezők száma 1990-hez képest nőtt, 2010-ben elérte a 239 milliót, azaz az összlakosság 30%-át (lásd: az I. mellékletben szereplő térkép).
In September 2011, after two consecutive poor rainy seasons, the Horn of Africa suffered from the worst drought in 60 years, leading to a severe food crisis with pre-famine conditions in certain parts of Kenya and Somalia. 
2011 szeptemberében, két egymást követő, esőben igen szegény évszak után Afrika szarvát az elmúlt 60 év legsúlyosabb aszálya sújtotta, és ez Kenya és Szomália bizonyos részeiben súlyos élelmiszerválsághoz, éhínséget megelőző állapotokhoz vezetett.
The combination of sharp rises in food prices, excessive livestock mortality, conflicts and restricted humanitarian access have deteriorated the food security situation of more than 12 million people and increased malnutrition and mortality rates among children. 
Az élelmiszerárak erőteljes emelkedése, valamint az elhulló állatállomány kiugró aránya, a konfliktusok és a humanitárius segélyek korlátozott hozzáférése tovább rontotta több mint 12 millió ember élelmezésbiztonsági helyzetét, a gyermekek körében fokozódott az alultápláltság és nőtt a halálozási arány.
FIGURE 2 MALNUTRITION OF CHILDREN UNDER THE AGE OF FIVE IN SUB-SAHARAN AFRICA: PREVALENCE OF UNDERWEIGHT 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 10 Source: ECA based on Food and Agriculture Organisation data. 
ÁBRA AZ ÖT ÉV ALATTI GYERMEKEK ALULTÁPLÁLTSÁGA A SZUBSZAHARAI AFRIKÁBAN: AZ ALACSONY TESTSÚLY GYAKORISÁGA 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Forrás: Európai Számvevőszék, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) adatai alapján.
Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa Niger Burundi M ad ag asc ar Eritrea Chad Ethiopia Somalia Mali Djibouti Sudan Angola DR Congo Mauritania Sierra Leone Central African Republic Nigeria Guinea Burkina Faso Liberia Benin Rwanda United Republic of Tanzania Comoros Kenya Malawi Uganda Cameroon Côte d'Ivoire Gambia Lesotho Namibia Togo Equatorial Guinea G uinea-Bissau Mozambique Zambia Ghana Senegal Zimbabwe Congo Mauritius Botswana South Africa Gabon Cape Verde Sao Tome and Principe Swaziland 
1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége Niger Burundi Madagaszkár Eritrea Csád Etiópia Szomália Mali Dzsibuti Szudán Angola Kongói Demokratikus Köztársaság Mauritánia Sierra Leone Közép-afrikai Köztársaság Nigéria Guinea Burkina Faso Libéria Benin Ruanda Tanzániai Egyesült Köztársaság Comore-szigetek Kenya Malawi Uganda Kamerun Elefántcsontpart Gambia Lesotho Namíbia Togo Egyenlítői-Guinea Bissau-Guinea Mozambik Zambia Ghána Szenegál Zimbabwe Kongó Mauritius Botswana Dél-Afrika Gabon Zöld-foki-szigetek São Tomé és Príncipe Szváziföld
Sub-Saharan Africa is in a situation of chronic malnutrition with persistently high rates, particularly for children (see Figure 23). 
A szubszaharai Afrikában a krónikus alultápláltság tartósan magas aránya jellemző, különösen ami a gyermekeket illeti (lásd: 2. ábra3).
According to the Food and Agriculture Organisation’s (FAO) latest surveys, an average of 47 % of children under five years of age suffer from chronic malnutrition (stunting4), 30 % are underweight5, and acute protein energy malnutrition (wasting6) — associated with a high death rate — affects 9 % of children. 
Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) legutóbbi felmérései szerint az öt év alatti gyermekek átlag 47%-a krónikus alultápláltságban szenved (ami a növekedés leállásával jár4), 30%-uk súlya nem éri el a normál értéket5, továbbá a gyermekek 9%-át a fehérjehiány miatt kialakuló akut alultápláltság (súlycsökkenés6), és az ebből adódó magas halálozási arány is érinti.
Adults also suffer from malnutrition, with an average of 12 % of women affected. 
A felnőttek is alultápláltak, a nők átlag 12%-át érinti ez a probléma.
The most harmful effects of malnutrition occur during pregnancy and the first two years of life. 
Az alultápláltság legkárosabb hatásai terhesség alatt és az első két életévben fordulnak elő.
Its impact on physical and cognitive development is irreversible and it is a main cause of mother and child death and of disease among children under five. 
A fizikai és kognitív fejlődésre gyakorolt hatása maradandó, és ez az anyák és a gyermekek halálozásának, továbbá az öt év alatti gyermekek körében előforduló betegségeknek a fő oka.
Annexes II to IV give an overview of the food security situation in Ethiopia, Malawi and Rwanda, which were visited by the Court as part of its audit (see paragraph 16). 
A II–IV. melléklet áttekintést ad az etiópiai, malawi és ruandai élelmezésbiztonsági helyzetről, amely országokba a Számvevőszék az ellenőrzés részeként látogatást tett (lásd: 16. bekezdés).
MAIN FACTORS OF FOOD INSECURITY 7. 
AZ ÉLELMISZER-ELLÁTÁS BIZONYTALANSÁGÁVAL KAPCSOLATOS FŐ TÉNYEZŐK 7.
Many factors, which are all causes of poverty and lack of development, contribute to food insecurity: (a) Low agricultural productivity: in sub-Saharan Africa, 70–80 % of the population is rural and lives on subsistence agriculture7. 
Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságához számos tényező járul hozzá, ezek mindegyike a szegénység és a fejletlenség hátterében is áll: a) alacsony mezőgazdasági termelékenység: a szubszaharai Afrikában a lakosság 70–80%-a vidéken él, és megélhetési mezőgazdasági termelést folytat7.
Productivity has been growing at no more than 1–2 % per year, a rate not even sufficient to keep up with an annual population growth rate of 2,2 %8. 
A termelékenység legfeljebb évi 1–2%-kal nő, és ez az arány nem tud lépést tartani a népesség évi 2,2%-os növekedési rátájával8.
The small size of farm holdings, over-reliance on rain-fed agriculture and inadequate access to productive inputs (seeds, fertilisers, pesticides) are among the main reasons. (b) Low rate of investment and decreasing share of donor aid allocated to agriculture and rural development: developing countries allocate on average 5 % of their national budget to agriculture and rural development, i.e. much less than the 10 % target set in the Maputo Declaration (see paragraph 9)9. 
A fő okok közé a következők tartoznak: a mezőgazdasági üzemek kisméretűek, és túlzott mértékben csapadéktól függő mezőgazdaságra épülnek, valamint a termeléshez szükséges anyagokhoz (vetőmagok, műtrágyák, növényvédő szerek) való hozzáférés sem megfelelő. b) alacsony a befektetési ráta, és a donorok segélyeiből a mezőgazdaságnak és a vidékfejlesztésnek juttatott hányad csökkenő tendenciát mutat: a fejlődő országok nemzeti költségvetésükből átlagosan 5%-ot juttatnak a mezőgazdaságnak és a vidékfejlesztésnek, azaz sokkal kevesebbet a maputói nyilatkozatban kitűzött 10%-os célnál (lásd: 9. bekezdés)9.
In sub-Saharan Africa, donors alike have neglected the sector with agriculture receiving only 8 % of sector-specific official development assistance in 2009, compared to 16 % in 1996 (see Figure 3). (c) Poor purchasing power: due to scarce employment and income-generating opportunities and the absence of social transfer mechanisms, the poor frequently lack the means to buy food. 
A donorok szubszaharai Afrikában is mellőzték az ágazatot, hiszen 2009-ben a mezőgazdaság a hivatalos fejlesztési segély ágazatspecifikus összegéből mindössze 8%-ot kapott, míg 1996-ban ez az arány még 16% volt (lásd: 3. ábra). c) gyenge vásárlóerő: mivel kevés a munkahely és a jövedelemszerző lehetőség, valamint hiányoznak a szociális transzfermechanizmusok, a szegények gyakran nem rendelkeznek az élelmiszer-vásárláshoz szükséges anyagi eszközökkel.
3 The data refers to the latest survey year for each country. 
3 Az adatok arra az évre vonatkoznak, amelyben az egyes országok legutóbbi felmérése készült.
4 Stunting: height by age is a measure of linear growth and as such an indicator of long-term effects of undernutrition not affected by seasonal changes. 
4 A növekedés leállása: az életkor szerinti magasság a lineáris növekedést méri, és így a szezonális változások által nem befolyásolt alultápláltság hosszú távú hatásait mutatja.
Children can be underweight because they are stunted, wasted or both. 
A gyerekek alacsony testsúlyát a növekedés leállása, a súlycsökkenés vagy mindkettő okozhatja.
6 Wasting: height by weight is an indication of the current nutritional status of a child and reflects recent nutritional intake and/or episode of illness. 
6 Súlycsökkenés: a súlyhoz viszonyított magasság a gyerek aktuális tápláltsági állapotát mutatja, valamint tükrözi a legutóbbi táplálékbevitelt és/vagy betegséget.
Severe wasting is often linked to an acute shortage of food. 
A súlyos súlycsökkenés gyakran akut élelmiszerhiányhoz kapcsolódik.
7 Source: World Bank and FAO. 
7 Forrás: Világbank és FAO.
8 Source: United Nations Population Fund. 
8 Forrás: az ENSZ Népesedési Alapja.
9 Some countries do achieve or exceed this target, such as Malawi and Ethiopia. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
9 Néhány ország eléri vagy meg is haladja ezt a célt, például Malawi és Etiópia. 11 1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
(d) Inadequate storage, processing and distribution infrastructure: these factors hinder physical access to food at household level. (e) Insufficient food intake and inappropriate dietary practices: such factors contribute to malnutrition. 
d) e) f ) nem megfelelő tárolási, feldolgozási és elosztási infrastruktúra: e tényezők akadályozzák az élelmiszerekhez való fizikai hozzáférést a háztartások szintjén. elégtelen táplálékbevitel és nem megfelelő étkezési szokások: e tényezők hozzájárulnak az alultápláltsághoz.
They are linked to a lack of education about proper nutrition or insufficient diversity of food sources, inadequate healthcare, inadequate access to drinking water and sanitation facilities, or illiteracy among women. (f) Factors which are largely beyond the control of individual developing countries: (i) victims of natural or man-made disasters are often forced to leave their homes and farms and are faced with the threat not just of hunger but of outright starvation; (ii) the links between the financial markets and speculation within agricultural futures markets, as well as the development of bio-fuels contribute to the unavailability of food and to price increases. 
A megfelelő táplálkozással kapcsolatos oktatás hiányával, illetve a nem eléggé változatos élelmiszerfélék fogyasztásával, a nem kielégítő egészségügyi ellátással, ivóvízellátással és szennyvízelvezetéssel, valamint a nők körében tapasztalható analfabetizmussal függnek össze. az egyes fejlődő országoktól jórészt független tényezők: i) a természeti vagy emberek által előidézett katasztrófák áldozatai gyakran kénytelenek elhagyni otthonukat és gazdaságu-kat, és nem csupán az éhezés, hanem egyenesen az éhínség veszélye fenyegeti őket. ii) a pénzügyi piacok közötti kapcsolatok és a mezőgazdasági termékek határidős piacán belüli spekuláció, valamint a bioüzemanyagok kifejlesztése hozzájárul az élelmiszerhiányhoz és az áremelkedésekhez.
They also involve large-scale acquisition of arable land in sub-Saharan Africa by foreign companies and gov-ernments10, which do not necessarily guarantee that African national interests are respected. 
Idetartozik az is, hogy külföldi vállalatok és kormányok10 nagy arányban sajátítanak ki szubszaharai-afrikai szántóföldeket, ami nem feltétlenül garantálja az afrikai nemzeti érdekek tiszteletben tartását.
10 According to the FAO, between 2004 and early 2009, at least 2,5 million hectares were transferred from local users to foreign investors in five African countries alone (Ethiopia, Ghana, Madagascar, Mali and Sudan). 
10 A FAO szerint 2004 és 2009 eleje között csak öt afrikai országban (Etiópia, Ghána, Madagaszkár, Mali és Szudán) legalább 2,5 millió hektár került át a helyiektől külföldi befektetőkhöz. 12 3.
Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa Agriculture share of sector specific ODA (%) 13 INTERNATIONAL AND EU AGENDAS ON FOOD SECURITY 8. 
1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége Az ágazatspecifikus ODA mezőgazdasági hányada (%) NEMZETKÖZI ÉS UNIÓS ÉLELMEZÉSBIZTONSÁGI MENETRENDEK 8.
In November 1996, the World Food Summit in Rome adopted a Declaration and Plan of Action on World Food Security. 
1996 novemberében a római világélelmezési csúcstalálkozó nyilatkozatot és cselekvési tervet fogadott el a globális élelmezésbiztonságról.
It pledged an ongoing effort to eradicate hunger in all countries with the target of reducing by half the number of undernourished people by no later than 2015. 
Elkötelezte magát amellett, hogy valamennyi országban folyamatosan törekszik az éhezés felszámolására, és célul tűzte ki, hogy legkésőbb 2015-ig felére csökkenjen az alultápláltak száma.
The central place which food security occupies in the development cooperation agenda has been recognised in Millennium Development Goal 1 (MDG1) adopted in September 2000 by the General Assembly of the United Nations11. 
Az ENSZ Közgyűlése által 2000 szeptemberében elfogadott 1. millenniumi fejlesztési cél (MDG1)11 is elismerte, hogy az élelmezésbiztonság központi szerepet foglal el a fejlesztési együttműködési menetrendekben.
At the Second Ordinary Assembly of the African Union in July 2003, African Heads of State and Government endorsed the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security in Africa. 
2003 júliusában az Afrikai Unió második rendes közgyűlésén az afrikai állam-és kormányfők jóváhagyták az afrikai mezőgazdaságról és élelmezésbiztonságról szóló maputói nyilatkozatot.
They committed themselves to strengthening the development of agriculture and related value added activities, rural development and food security at national and regional levels and pledged to allocate 10 % of their national budget to agriculture by 2008. 
Elkötelezték magukat a mezőgazdaság és a kapcsolódó, hozzáadott értéket biztosító tevékenységek, a vidékfejlesztés és az élelmezésbiztonság nemzeti és regionális szintű fokozottabb fejlesztése mellett, valamint vállalták, hogy 2008-ra nemzeti költségvetésük 10%-át a mezőgazdaságra fordítják.
The Comprehensive Africa Agriculture Development Programme (CAADP) aims to eliminate hunger and reduce poverty through agriculture and sets an agricultural annual growth target of 6 %. 
Az átfogó afrikai mezőgazdasági fejlesztési program (CAADP) célja az éhezés felszámolása és a szegénység csökkentése a mezőgazdaság segítségével, valamint évi 6%-os mezőgazdasági növekedés.
The European Consensus on Development of December 200512 (hereafter ‘the European Consensus’) selects agriculture, rural development and food security as one of the areas on which EU development aid will concentrate. 
A fejlesztési politikáról szóló 2005. decemberi európai konszenzus12 (a továbbiakban: európai konszenzus) a mezőgazdaságot, a vidékfejlesztést és az élelmezésbiztonságot azon területek közé sorolja, amelyeket az uniós fejlesztési segély kiemelten kíván kezelni.
In relation to agriculture, the focus is on access to resources (land, water, finance), competitiveness on regional and international markets and risk management, as well as global agricultural research. 
A mezőgazdaság terén az erőforrásokhoz (föld, víz, pénzeszközök) való hozzáférés, a regionális és nemzetközi piacokon való versenyképesség és kockázatkezelés, valamint a globális szintű mezőgazdasági kutatás kerül a középpontba.
Concerning food security, the focus is on prevention, safety nets, improving access to resources, the quality of nutrition and capacity development. 
Az élelmezésbiztonság tekintetében a hangsúly a megelőzésre, a biztonsági hálókra, az erőforrásokhoz való hozzáférés javítására, a táplálék minőségére és a kapacitásfejlesztésre kerül.
In March 2010, the Commission issued a communication to the Council and the European Parliament on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges13. 
2010 márciusában a Bizottság közleményt adott ki a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről13.
In view of the uneven and insufficient progress towards achieving food security and MDG1, it aims to set a comprehensive approach for the EU and its Member States in the fight against world hunger and malnutrition. 
A közlemény, tekintettel arra, hogy az élelmezésbiztonság és az MDG1 irányába történő fejlődés nem kiegyensúlyozott és nem megfelelő, átfogó megközelítést szándékozik meghatározni az EU és tagállamai számára a világméretű éhezés és alultápláltság elleni küzdelemben.
It aims for: (a) accelerated agricultural growth, with a focus on ecologically efficient agricultural intensification for smallholder farmers, and in particular women; 11 MDG1 sets as indicators for monitoring progress the prevalence of underweight children under five years of age and the proportion of the population below a minimum level of dietary energy consumption. 
A következőket tűzi ki célul: a) gyorsabb mezőgazdasági növekedés, különös tekintettel az ökológiailag hatékony mezőgazdasági intenzifikálásra a kisbirtokos gazdák, és legfőképpen a női gazdálkodók tekintetében; 11 Az MDG1 a fejlődés nyomon követésére szolgáló mutatóként határozza meg az öt év alatti gyermekeknél az alacsony testsúly előfordulását és a lakosság azon hányadát, akik táplálékfelvétele a minimálisnál alacsonyabb.
Food security also plays an important role in relation to MDG4 (Reduce the mortality rate for the under fives by two thirds between 1990 and 2015) and MDG5 (Reduce the maternal mortality rate by three quarters between 1990 and 2015). 
Az élelmezésbiztonság az MDG4 (az öt év alattiak halálozási rátájának kétharmaddal történő csökkentése 1990 és 2015 között) és az MDG5 (az anyák halálozási rátájának háromnegyeddel történő csökkentése 1990 és 2015 között) vonatkozásában is fontos szerepet játszik.
12 Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (OJ C 46, 24.2.2006, p. 1). 
12 A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról:„Az európai konszenzus” (HL C 46., 2006.2.24., 1. o.).
13 COM(2010) 127 final of 31 March 2010. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
13 COM(2010) 127 végleges, 2010.3.31. 13 1/2012. sz. különjelentés – A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége
(b) improved access to food through employment and income-earning activities; (c) the formulation of nutrition policies and strategies and the setting-up of coordination mechanisms between agriculture, health, education and social protection sectors; and (d) improved crisis prevention and management, in particular by establishing close links between humanitarian and development actors and effective national or regional early-warning systems. 
14 b) az élelmiszerekhez való jobb hozzáférés foglalkoztatás és jövedelemszerző tevékenységek révén; c) táplálkozással kapcsolatos politikák és stratégiák kidolgozása, valamint az agrár-, az egészségügyi, az oktatási és a szociális védelmi szektor közötti koordinációs mechanizmusok létrehozása; d) hatékonyabb válságmegelőzés és -kezelés, elsősorban a humanitárius és fejlesztési politika területén tevékenykedő szereplők közötti szoros kapcsolatok kialakítása, valamint célravezető nemzeti vagy regionális korai figyelmeztető rendszerek kialakítása révén.
(a) as a geographical instrument, the EDF14 is the prime framework for cooperation with individual sub-Saharan countries. 
a) földrajzi eszközként az EFA14 biztosítja az egyes szubszaharai országokkal való együttműködés elsődleges keretét.
Direct support for food security is given to countries where either food security, agriculture or rural development is selected as a focal sector for cooperation in the CSP15 and national indicative programme (NIP). 
Az élelmezés-biztonsághoz azok az országok kapnak közvetlen támogatást, ahol az országstratégiai dokumentumban (CSP) és a nemzeti indikatív programban (NIP) az élelmezésbiztonságot, a mezőgazdaságot vagy a vidékfejlesztést választják az együttműködés központi területé-ül15.