natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
Az Európában 2018 nyarán megfigyelt, magas hőmérséklet és alacsony csapadékmennyiség által jellemzett hosszú időszak emlékeztetett bennünket e probléma sürgető fontosságára.
We examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed. 
Megvizsgáltuk, hogy eredményesen és hatékonyan kezelték-e az Unión belül az elsivatagosodás kockázatát.
We assessed whether the Commission had made adequate use of available data and whether the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way. 
Értékeltük, hogy a Bizottság megfelelően használta-e fel a rendelkezésére álló adatokat, és hogy az Unió koherens intézkedések révén lép-e fel az elsivatagosodással szemben.
We audited projects addressing desertification in the EU, and examined whether the EU’s commitment to achieving land degradation neutrality by 2030, whereby the amount and quality of land resources remains stable or increases, is likely to be achieved. 
Ellenőriztünk az elsivatagosodással foglalkozó uniós projekteket, és megvizsgáltuk annak valószínűségét, hogy 2030-ra (az Unió ekkorra vállalt kötelezettséget) megszűnik a talajromlás, vagyis a föld mint erőforrás mennyisége és minősége állandó marad vagy növekszik, illetve javul.
We conclude that, while desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Megállapítjuk, hogy miközben az elsivatagosodás és a talajromlás aktuális és egyre növekvő fenyegetést jelent az Unióban, a Bizottság nem rendelkezik világos képpel ezekről a kihívásokról, az elsivatagosodás ellenében tett lépései pedig nem koherensek.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
A Bizottság nem értékelte, hogy történt-e előrelépés a talajromlás 2030-ra történő megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalás kapcsán.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission has not analysed it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU. 
Noha a Bizottság és a tagállamok gyűjtenek adatokat az elsivatagosodásra és a talajromlásra ható különböző tényezőkről, a Bizottság nem elemezte ezeket annak érdekében, hogy perdöntő értékelést adjon az Unióban megfigyelhető elsivatagosodásról és talajromlásról.
V. There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
V. Az elsivatagosodással és a talajromlással kapcsolatban nincsen uniós szintű stratégia.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes, such as the Common Agricultural Policy, the EU Forest Strategy, or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant to combating desertification, but which do not focus on it. 
Ehelyett többféle stratégia, cselekvési terv és kiadási program létezik, mint például a közös agrárpolitika, az uniós erdőgazdálkodási stratégia vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia, amelyeknek van jelentősége az elsivatagosodással szembeni küzdelemben, de nem arra összpontosítanak.
Desertification-related EU projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate action, research, and regional policy. 
Az elsivatagosodással kapcsolatos uniós projektek elszórtan jelennek meg a különböző uniós szakpolitikai területeken, főként a vidékfejlesztésben, de a környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépésekben, valamint a kutatási és regionális politikában is.
These projects can have a positive impact on combating desertification, but there are some concerns about their long-term sustainability. 
Ezeknek a projekteknek lehet pozitív hatása az elsivatagosodás elleni küzdelemben, de vannak aggályok a hosszú távú fenntarthatóságukkal kapcsolatban.
In 2015, the EU and Member States committed to achieving land degradation neutrality in the EU by 2030. 
2015-ben az Unió és a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2030-ra megszüntetik a talajromlást az Unióban.
However, there has not been a full assessment of land degradation at EU level, and no methodology has been agreed on how to do so. 
Nem történt azonban teljes körű uniós szintű értékelés a talajromlásra nézve, és nem állapodtak meg ennek módszertanában sem.
There has been no coordination between the Member States, and the Commission has not provided practical guidance on this topic. 
A tagállamok nem hangolták össze tevékenységeiket, a Bizottság pedig nem adott gyakorlati iránymutatást ebben a témában.
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
Továbbra sincs világos, közös jövőkép az Unióban arra nézve, hogyan fogják 2030-ra megszüntetni a talajromlást.
Based on the above, we make recommendations to the Commission aimed at better understanding land degradation and desertification in the EU; assessing the need to enhance the EU legal framework for soil; and stepping up efforts towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 6 
A fentiek alapján ajánlásokat teszünk a Bizottságnak, amelyek célja az Unión belüli talajromlás és elsivatagosodás jelenségének alaposabb feltárása, a talajra vonatkozó uniós jogi keret megerősítésével kapcsolatos szükségletek felmérése, és fokozott törekvés azon uniós és tagállami kötelezettségvállalás teljesítésére, hogy 2030-ra szűnjön meg a talajromlás az Unióban. 6
INTRODUCTION Desertification in the EU – a growing threat driven by climate change and human activity 1. 
BEVEZETÉS Elsivatagosodás az Unióban: az éghajlatváltozás és az emberi tevékenység által kiváltott egyre fenyegetőbb veszély 1.
Europe is increasingly affected by desertification. 
Európát egyre nagyobb mértékben sújtja az elsivatagosodás.
The risk of desertification is most serious in southern Portugal, parts of Spain and southern Italy, south-eastern Greece, Malta, Cyprus, and the areas bordering the Black Sea in Bulgaria and Romania. 
Az elsivatagosodás kockázata Dél-Portugáliában, Spanyolország egyes területein és Dél-Olaszországban, Délkelet-Görögországban, Máltán, Cipruson, valamint Bulgária és Románia Fekete-tengerrel határos területein a legsúlyosabb.
Studies have reported these areas to be often impacted by soil erosion, salinisation, loss of soil organic carbon, loss of biodiversity and landslides 1. 
Különböző tanulmányok tanúsága szerint e területeken gyakran megfigyelhető talajerózió, szikesedés, a talaj szervesszén-tartalmának csökkenése, a biodiverzitás csökkenése és földcsuszamlások1.
The term is used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas: for example, lower food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality (see Box 1). 
Ezzel a terminussal szokás leírni azon emberi és éghajlati eredetű folyamatokat, amelyek következtében a száraz területeket olyan problémák sújtják, mint a csökkenő élelmiszer-termelés, a talaj terméketlensége, a földterületek természetes ellenálló képességének csökkenése és a rosszabb vízminőség (lásd: 1. háttérmagyarázat).
Box 1 – Key terms Desertification means “land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities”2. 
Alapfogalmak Sivatagosodás: „a különböző tényezők, köztük az éghajlat-ingadozások és az emberi tevékenység okozta talajdegradáció az arid, a szemiarid és a száraz szubhumid területeken”2.
Desertification can bring about poverty, health problems due to wind-blown dust, and a decline in biodiversity. 
A sivatagosodás a szegénység egyik oka; a szél által hordozott por egészségügyi problémákat okozhat, és a biológiai sokféleség is csökkenhet.
It can also have demographic and economic consequences, forcing people to migrate away from affected areas. 
A sivatagosodás demográfiai és gazdasági következményekkel is járhat, mivel az érintett területekről az emberek kénytelenek elvándorolni.
Desertification does not describe conditions in areas traditionally described as “deserts”. 
A sivatagosodás nem a hagyományosan „sivatagként” ismert területeken uralkodó körülményeket írja le, hanem a száraz területekre vonatkozó kifejezés.
Other definitions of land degradation emphasise the Montanarella, L., Toth, G., JRC, “Desertification in Europe”, 2008. 
Montanarella, L., Toth, G., JRC, „Desertification in Europe” (Elsivatagosodás Európában), 2008.
See the 1994 United Nations Convention to Combat Desertification in Countries Experiencing Serious Drought and/or Desertification, Particularly in Africa (UNCCD), Article 1. Ibid. 
Lásd: az Egyesült Nemzetek 1994. évi Egyezménye az elsivatagosodás elleni küzdelemről a súlyos aszállyal és/vagy elsivatagosodással sújtott országokban, különös tekintettel Afrikára (UNCCD), 1. cikk.
deterioration of biodiversity and ecosystem services4. 
A talajromlás más fogalommeghatározásai a biodiverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását hangsúlyozzák4.
The related concept of land degradation neutrality is defined by the UNCCD as “a state whereby the amount and quality of land resources, necessary to support ecosystem functions and services and enhance food security, remains stable or increases within specified temporal and spatial scales and ecosystems.” 
A talajdegradáció-semlegesség (a talajromlás megszűnése) ehhez kapcsolódó fogalmát az UNCCD a következőképpen határozza meg: „olyan állapot, amikor a föld mint az ökoszisztéma-funkciók és -szolgáltatások támogatásához és az élelmezésbiztonság javításához szükséges erőforrás mennyisége és minősége egy meghatározott időbeli és térbeli nagyságrenden és ökoszisztémán belül állandó marad vagy növekszik.”
Drylands or arid, semi-arid and dry sub-humid areas, are areas in which the ratio of annual precipitation to potential evaporation and plant transpiration, the aridity index, is between 0.05:1 and 0.65:15. 
A száraz vagy arid, szemiarid és száraz szubhumid területek olyan területek, ahol az éves csapadékmennyiségnek a felszín és a növényzet éves potenciális párolgásához viszonyított aránya, a szárazsági mutató, 0,05:1 és 0,65:1 között van5.
Drought and desertification are closely related phenomena, but drought is a periodic short-or mid-term event, unlike desertification, which is a long-term phenomenon. 
Az aszály és az elsivatagosodás szorosan összefüggő jelenségek, de az aszály időszakos, rövid-vagy középtávú esemény, szemben az elsivatagosodás hosszú távú jelenségével.
When they persist over months or years, droughts can affect large areas and may have serious environmental, social and economic impacts. 
Ha az aszály hónapokig vagy évekig eltart, akkor nagy területeket sújthat, és súlyos környezeti, társadalmi és gazdasági hatásokkal járhat.
While droughts have always occurred, their frequency and impact have been exacerbated by climate change and human activities that are not adapted to the local climate. 
Bár aszályok mindig is előfordultak, jelenlegi gyakoriságukat és hatásukat súlyosbítja az éghajlatváltozás, valamint a helyi éghajlathoz nem alkalmazkodó emberi tevékenységek. Uo.
See e.g. Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, “Assessment Report on Land Degradation and Restoration”. 
Lásd pl. A biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform, “Assessment Report on Land Degradation and Restoration” (Értékelő jelentés a talajromlásról és a helyreállításról).
8 4 5 6 7 
8 3 4 5 6 Uo.
Desertification is caused by both human activity and climate change. − Human activities. Overuse or inefficient use of water, e.g. through poor irrigation techniques, reduces the overall water supply in an area, potentially leading to vegetation loss and eventually desertification. 
Az elsivatagosodásnak egyaránt okozója az emberi tevékenység és az éghajlatváltozás. − Emberi tevékenységek A víz túlzott használata vagy nem hatékony felhasználása – például rossz öntözési technológiák miatt – csökkenti a terület teljes vízellátását, ami a vegetáció csökkenéséhez, majd végül elsivatagosodáshoz vezethet.
Overgrazing and deforestation8 can lead to desertification because both remove or damage the vegetation that protects the land and keeps it moist and fertile. 
A túllegeltetés és az erdőirtás8 is elsivatagosodást eredményezhet, mivel megszünteti vagy károsítja a földet védő, nedvesen és termékenyen tartó vegetációt.
Studies have found that land abandonment can be a factor making land more vulnerable to land degradation and desertification9. However lack of human activity can also bring benefits, such as soil recovery, increased biodiversity or active reforestation10. − Climate change. As average temperatures rise and droughts and other severe weather events increase in frequency and intensity due to climate change (see paragraph 9), dryland degradation (and thus desertification) tends to increase. 
Vonatkozó tanulmányok szerint valamely földterület termelésből való kivonása is kiszolgáltatottabbá teheti azt a talajromlással és az elsivatagosodással szemben9. Az emberi tevékenység hiánya ugyanakkor olyan előnyökkel is járhat, mint a talaj regenerálódása, a biodiverzitás növekedése és az aktív újraerdősítés10. − Éghajlatváltozás Mivel az éghajlatváltozás miatt nő az átlaghőmérséklet és egyre gyakoribbak és súlyosabbak az aszályok és a más súlyos időjárási események World Atlas of Desertification (Elsivatagosodási világatlasz), JRC, 2018.
Biomass and soil carbon stocks Overgrazing occurs when farmers have too many livestock in a small area or when they keep livestock in an area for too long. 
Túllegeltetés akkor fordul elő, ha a mezőgazdasági termelők túl sok állatot tartanak egy kis területen, vagy túl sokáig tartják az állatokat egy adott területen.
Deforestation is often caused by harvesting wood for fuel or to make room for farming or housing. See Rubio, J. L. and Recatalá, L., “The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects”, Centro de Investigaciones sobre Desertificación, Valencia, Spain, 2006 or Salvati, L. and Bajocco, S. 
Lásd Rubio, J. L. és Recatalá, L., „The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects” (A Földközi-tenger térségében végbemenő elsivatagosodás jelentősége és következményei, beleértve a biztonsági szempontokat is), Centro de Investigaciones sobre Desertificación, Valencia, Spanyolország, 2006, illetve Salvati, L. és Bajocco, S., „Land sensitivity to desertification across Italy: Past, present, and future” (A földterületek elsivatagosodással szembeni érzékenysége Olaszország-szerte: Múlt, jelen és jövő), Applied Geography 31, 2011.
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. and Schulz, J. J., “Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences”, CABI Publishing, 2007. 
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. és Schulz, J. J., „Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences” (A mezőgazdasági földterületek termelésből való kivonása: a mozgatórugók és a következmények áttekintése), CABI Publishing, 2007.
9 8 9 10 11 
9 7 8 9 10
10 are vulnerable to loss to the atmosphere as a result of projected increases in the intensity of storms, wildfires, land degradation and pest outbreaks 12. − Soil restoration gradually absorbs greenhouse gases from the atmosphere, allowing trees and vegetation to grow. 
A viharok, a tűzvészek és a talajromlás előre jelzett intenzitásnövekedése, illetve a kártevők elszaporodása miatt a biomassza és a kötöttszén-készlet egyre inkább ki van téve annak a kockázatnak, hogy mennyiségük a légkörbe való kikerülés miatt csökken12. − A regenerálódott talaj fokozatosan üvegházhatást okozó gázokat nyel el a légkörből.
These plants can then absorb more carbon. 
Ez a növényzet azután több szén-dioxidot képes elnyelni.
In areas where the soil is degraded, this process cannot function – and carbon is not absorbed from the atmosphere. 
Azokon a területeken, ahol a talaj leromlott, ez a folyamat nem tud beindulni, és nem nyelődik el szén-dioxid a légkörből.
17. Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-72; Settele, J. et al., “Terrestrial and Inland Water Systems”, Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability. 
12 10 11 Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC), „„Global Warming of 1.5°C” (1,5°C-os globális felmelegedés), 2018, Approval Session, 3–72. o.; Settele, J. et al., „Terrestrial and Inland Water Systems” (Szárazföldi vízrendszerek), Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability.
Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (eds.)]. 
A II. munkacsoport hozzájárulása az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentéséhez), [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. és White, L. L. (szerk.)].
Cambridge University Press, 2014, pp. 271-359.; Seidl, R. et al., “Forest disturbances under climate change”, Nature Climate Change, 7, 2017, pp. 395-402, 7 doi:10.1038/nclimate3303. 
Cambridge University Press, 2014, 271–359. o.; Seidl, R. et al., „Forest disturbances under climate change” (Erdőgazdálkodási zavarok az éghajlatváltozás hatására), Nature Climate Change, 7, 2017, 395–402. o., 7 doi:10.1038/nclimate3303.
In 2008, the European Environment Agency (EEA) carried out a study13 on desertification in southern, central and eastern Europe, covering 1.68 million km2. 
2008-ban az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 1,68 millió km2 területre kiterjedően vizsgálta13 Dél-, Közép-és Kelet-Európa elsivatagosodását.
In 2017, a follow-up study14, based on the same methodology, was carried out. 
2017-ben ugyanezen módszertan alapján utókövető vizsgálatra14 került sor.
This research showed that the amount of territory with a high or very high sensitivity to desertification had increased by 177 000 km2 – an area approximately equivalent to the size of Greece and Slovakia combined – in less than a decade (see Table 1). 
12 177 000 km2-rel nőtt, ami megközelítőleg Görögország és Szlovákia együttes területének felel meg – és mindez kevesebb mint egy évtized alatt következett be (lásd: 1. táblázat).
Table 1 – Sensitivity to desertification in southern, central and eastern Europe, 2008 and 2017 11 Low TOTAL thousand km2 10 419 467 1 680 1 thousand km2 28 381 413 1 680 2 23 24 100 Difference between 2008 and 2017 2008 % 2017 % thousand km2 +18 -38 -54 - +1.1 -2.2 % Very high High Moderate 224 13 25 383 23 +159 +9.5 Very low 560 33 475 28 -85 -5.1 28 -3.2 100 - Source: ECA, basedonPrăvălieetal.,2017. 
1. táblázat. Az elsivatagosodással szembeni érzékenység Dél-, Közép-és Kelet-Európában 2008-ban és 2017-ben Nagyon Nagyon alacsony ÖSSZESEN ezer km2 224 419 560 1 680 13 25 ezer km2 381 475 % 23 A 2008 és 2017 közötti különbség 2008 % 2017 ezer km2 -38 -2,2 % magas Magas 10 1 28 383 23 2 +18 +159 +1,1 +9,5 Mérsékelt Alacsony 33 28 -85 -5,1 467 28 100 413 1 680 24 100 -54 - -3,2 - Forrás: Európai Számvevőszék, Prăvălie et al., 2017 alapján.
Based on the follow-up study, Figure 2 shows the deteriorating situation in southern Europe and the Balkans. 
Az utókövető vizsgálaton alapuló 2. ábra romló helyzetet mutat Dél-Európában és a Balkánon.
Cyprus, which was not in the scope of the above-mentioned study, is especially badly affected: studies have identified that 99 % of the country is vulnerable to desertification16. 
Ciprus, amelyet nem vontak be a fent említett vizsgálat hatókörébe, különösen súlyosan érintett: a vizsgálat megállapítása szerint az ország 99%-a ki van téve az elsivatagosodás veszélyének16.
Annex I contains maps showing susceptibility to desertification in the five Member States we visited (see paragraph 26). 
Az I. melléklet térképei mutatják be az elsivatagosodásra való hajlamosságot a felkeresett öt tagállamban (lásd: 26. bekezdés).
12 15 Both maps use the same methodology, although for the 2017 map an additional Climate Quality Index was considered. 
13 Elsivatagosodás érzékenységi mutató Elsivatagosodás érzékenységi mutató 15 Mindkét térkép ugyanazt a módszertant használja, bár a 2017-es térkép esetében egy további éghajlatminőségi indexet is figyelembe vettek.
16 I.A.CO Environmental & Water Consultants, Cyprus, 2008. 
16 I.A.CO Environmental & Water Consultants, Ciprus, 2008.
Climate change scenarios confirm the EU’s increased vulnerability to desertification 8. 
Az éghajlatváltozási forgatókönyvek megerősítik, hogy az Unió növekvő mértékben ki van téve az elsivatagosodás veszélyének 8.
Projections on climate change in Europe indicate that the risk of desertification is increasing17. 
Az európai éghajlatváltozási előrejelzések szerint az elsivatagosodás kockázata növekszik17.
Hot semi-deserts exist in southern Europe, where studies have identified the climate transforming from temperate to dry18. 
Dél-Európában léteznek olyan forró félsivatagok, ahol a vizsgálatok tanúsága szerint az éghajlat mérsékeltről száraz éghajlattá alakul át18.
This phenomenon is already extending northwards. 
Ez a jelenség már elkezdett észak felé terjedni.
Scientific evidence suggests that man-made emissions have substantially increased the probability of drought years in the Mediterranean region19. 
A tudományos eredmények azt sugallják, hogy az emberi eredetű kibocsátások jelentősen növelték az aszályos évek valószínűségét a mediterrán térségben19.
With climate change, water is becoming scarcer in parts of Europe, and studies have identified that droughts occur more frequently20. 
Az éghajlatváltozás miatt a víz egyre szűkösebb erőforrássá válik Európa egyes részein, és a vizsgálati eredmények szerint egyre gyakrabban következnek be aszályok20.
This increases vulnerability to desertification. 
Ez növeli az elsivatagosodással szembeni kiszolgáltatottságot.
According to the climate change models used by the Commission, temperatures are projected to increase by more than 2°C in certain regions (such as Spain) by the end of the century. 
A Bizottság által alkalmazott éghajlatváltozási modellek szerint a hőmérséklet előreláthatólag bizonyos régiókban (amilyen például Spanyolország) több mint 2°C-kal fog nőni az évszázad végéig.
Over the same time period, summer precipitation is projected to decrease by 50 % or more in southern Europe21. In their 2018 report22, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed with high confidence that temperatures on extreme hot days in mid-latitudes will increase by up to about 3°C at global IPCC Fifth Assessment Report, Working Group III Report “Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change”; EEA, Climate Change Impacts and Vulnerability, 2016; the Court’s Landscape review: EU action on energy and climate change, paragraph 117. 
Ugyanezen időszak alatt a nyári csapadék előreláthatólag 50%-kal vagy még többel fog csökkenni Dél-IPCC Fifth Assessment Report (Az IPCC ötödik értékelő jelentése), Working Group III Report „Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change” (a III. munkacsoport jelentése, „Éghajlatváltozás, 2014: az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése); EEA, Climate Change Impacts and Vulnerability (Az éghajlatváltozás hatásai és a sebezhetőség), 2016; a Számvevőszék állapotfelméréseaz energiaügyekkel és éghajlatváltozással kapcsolatos uniós fellépésekről, 117. bekezdés.