natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32 Romact aims to improve the responsiveness and accountability of local authorities, particularly elected officials and senior civil servants, towards marginalised Roma communities. 
32 A ROMACT célja a helyi önkormányzatok – különösen a választott tisztviselők és a vezető köztisztviselők – reagálóképességének és elszámoltathatóságának javítása a marginalizált roma közösségek tekintetében.
It focuses on generating long‐term sustained political commitment which will lead to sustainable plans and measures for Roma inclusion (see also http://coe‐romact. org/). 
Célja mindenekelőtt olyan hosszú távú fenntartható politikai elkötelezettség, amely fenntartható terveket és intézkedéseket eredményez a romák társadalmi befogadása terén (lásd még: http://coe-romact.org/).
33 ROMED consists of two phases. 
33 A ROMED két szakaszból áll.
The first phase of ROMED has been leading an initiative aiming to train mediators in delivering quality mediation between Roma communities and local authorities. 
A ROMED első szakaszának középpontjában egy olyan kezdeményezés áll, amelynek célja közösségi közvetítők (mediátorok) képzése, akik képesek magas szintű közvetítői tevékenységet végezni a roma közösségek és a helyi önkormányzatok között.
Since the programme started in 2011, over 1 300 mediators have been trained in 22 countries. 
A program 2011-es kezdete óta összesen 22 országban több mint 1300 mediátor részesült képzésben.
The second phase of ROMED, which started in 2013, focuses on local contexts and in particular on how mediation can stimulate the participation of Roma communities for a more inclusive and democratic governance of selected municipalities in 11 country‐members of the Council of Europe (see also http://romed.coe‐romact. org/). 
A ROMED 2013-ban kezdődő második szakasza a helyi környezetre, és különösen arra összpontosít, hogy a közvetítés (mediáció) hogyan tudja elősegíteni a roma közösségek részvételét – az Európa Tanács 11 tagállamában – a kiválasztott önkormányzatok inkluzívabb és demokratikusabb irányításában (lásd még: http://romed.coe-romact. org/).
Observations 29 42 As regards these national strategies for Roma integration, we: — examined the specific content of the NRISs of the visited Member States; — checked whether relevant stakeholders had been identified for the imple‐ mentation of the NRIS and what the role of the national Roma contact points (NRCPs) was in this context; — assessed the monitoring arrangements in relation to their implementation; and — reviewed how the Commission assessed the Member States’ reports on im‐ plementation of their NRIS. 
Észrevételek 29 42 E romaintegrációs stratégiák tekintetében: – megvizsgáltuk a felkeresett tagállamok nemzeti romaintegrációs stratégiáinak konkrét tartalmát, – ellenőriztük, hogy a stratégiák végrehajtásához azonosították-e a releváns szereplőket, valamint hogy ezzel összefüggésben milyen szerepet játszottak a nemzeti roma kapcsolattartó pontok, – értékeltük a stratégiák végrehajtásával kapcsolatos monitoringeljárásokat, – áttekintettük, hogy a Bizottság hogyan értékelte a tagállamoknak a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtásáról szóló jelentéseit.
National Roma integration strategies (NRISs) National Roma integration strategies adopted by all Member States visited 43 After the Commission issued its communication asking Member States to adopt a NRIS, all Member States34 did so. 
Nemzeti romaintegrációs stratégiák (NRIS) A felkeresett tagállamok által elfogadott nemzeti romaintegrációs stratégiák 43 Miután a Bizottság kiadta közleményét, amelyben felkérte a tagállamokat nemzeti romaintegrációs stratégia elfogadására, valamennyi tagállam eleget tett ennek a felkérésnek34.
Some Member States opted for an integrated set of policy measures for the purpose of Roma integration, which we considered to be the equivalent of a NRIS. 
Egyes tagállamok a romák integrációját célzó integrált szakpolitikai intézkedések mellett döntöttek, ezt mi a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal egyenértékűnek tekintettük.
NRISs were followed by action plans in all four visited Member States. 
Mind a négy általunk felkeresett tagállamban a nemzeti romaintegrációs stratégiát cselekvési tervek követték.
They also each set up a national Roma contact point. 
Mindegyikük létrehozott nemzeti roma kapcsolattartó pontokat is.
44 The Commission did not stipulate that anti‐discrimination should be included among the key priority areas in NRISs. 
44 A Bizottság azt nem írta elő, hogy a megkülönböztetésmentességnek a fő prioritási területek között kell szerepelnie a stratégiákban.
However, the NRISs of Bulgaria, Hungary35 and Spain went beyond the four main prescribed areas of education, employ‐ ment, healthcare and housing: they included a chapter dealing specifically with anti‐discrimination. 
Ennek ellenére Bulgária, Magyarország35 és Spanyolország stratégiájában a négy fő előírt területet (oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás) egy kifejezetten a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó fejezettel is kibővítette.
Romania’s NRIS referred also to anti‐discrimination but only indirectly, when discussing the four main prescribed areas. 
Románia nemzeti romaintegrációs stratégiája szintén utalt a megkülönböztetésmentességre, azonban csak közvetetten, az előírt négy fő terület tárgyalásában.
Of the four selected Member States, only Bulgaria and Hungary had set any targets concerning anti‐discrimination. 
A négy kiválasztott tagállam közül csak Bulgária és Magyarország tűzött ki a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos célokat.
35 National Social Inclusion Strategy‐Extreme poverty, child poverty, the Roma (NSIS), as in Hungary the strategy was not only for Roma. 
35 Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégia – mélyszegénység, gyermekszegénység, romák (mivel Magyarországon a stratégia nem csak a romákat célozta meg).
Observations 30 45 Three of the four NRISs included targets concerning education, employment, healthcare and housing. 
Észrevételek 30 45 A négy stratégiából három tartalmazott célokat az oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás területét illetően.
The fourth one, Hungary’s NRIS, included general targets, but there were no quantified target values associated with them, and not all targets referred specifically to the Roma population, such as in the field of housing. 
A negyedik, a magyar stratégia, általános célokat tartalmazott, azonban nem szerepeltek benne ezekhez kapcsolódó számszerűsített célértékek, és – például a lakhatás területén – nem minden cél vonatkozott kifejezetten a roma népességre.
While the strategy provided relevant information on the situation of the Roma population in Hungary, this was not used to formulate Roma‐specific indicators or baseline values in the NRIS. 
Míg a stratégia releváns információkat nyújtott a roma népesség magyarországi helyzetére vonatkozóan, ezeket nem használták fel a romák integrációjára vonatkozó mutatók, illetve referenciaértékek kialakításához.
The NRIS of Romania included baseline values only for certain indicators. 
Románia nemzeti romaintegrációs stratégiája csak egyes mutatókhoz rendelt referenciaértékeket.
This made it difficult to evaluate the results achieved under these NRISs, since the starting point was unknown. 
Ez – mivel nem volt ismert a kiindulópont – megnehezítette a stratégiák keretében elért eredmények értékelését.
All national Roma integration strategies refer to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion 46 All strategies either directly (Bulgaria, Hungary and Spain) or indirectly (Roma‐ nia) referred to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion (see paragraph 23 and Figure 2). 
Valamennyi nemzeti romaintegrációs stratégia utal a romák társadalmi befogadásának 10 közös alapelvére 46 A stratégiák mindegyike vagy közvetlenül (Bulgária, Magyarország és Spanyolország), vagy közvetetten (Románia) utalt a romák társadalmi befogadásának 10 közös alapelvére (lásd: 23. bekezdés és 2. ábra).
We found, however, that the Member States had not always applied the 10 CBPs when they were drafting the strategies themselves: ο in the case of Spain and Bulgaria, written evidence was provided on the consultation of civil society organisations and the feedback provided by the national authorities on the NGOs contribution, ο in the case of Romania and Hungary, CBP 9, concerning the involvement of civil society, and CBP 10, concerning the active participation of Roma people in policymaking, had only partially been followed: — In Romania, a consultation process took also place prior to the adoption of the NRIS, with several meetings being organised, but civil society or‐ ganisations questioned the transparency and the number of these. 
Megállapítottuk azonban, hogy a tagállamok maguk a stratégiák megfogalmazásakor nem mindig alkalmazták a 10 közös alapelvet: ο Spanyolország és Bulgária írásos bizonyítékot mutatott be egyrészt arról, hogy konzultált a civilszervezetekkel, másrészt a nemzeti hatóságoknak a civilszervezetek hozzájárulásával kapcsolatos visszajelzéséről; ο Románia és Magyarország csak részben vette figyelembe a 9. (a civil társadalom részvétele) és a 10. (a romák aktív részvétele a politikai döntéshozatal-ban) közös alapelvet: – Romániában a stratégia elfogadása előtt konzultációra is sor került, amelynek keretében több találkozót szerveztek, ezek átláthatóságát és számát azonban a civilszervezetek megkérdőjelezték.
They also stated they had not been informed on how their contributions had been taken on board. 
Kijelentésük szerint nem tájékoztatták őket arról, hogy hozzájárulásukat miként építették be a stratégiába.
We found no evidence on whether and how the Romanian authorities took into account the NGOs contributions. — In Hungary, there was little evidence on how the NRIS consultation pro‐ cess had been carried out, and the updated version of the NRIS included no information about whether or how the comments from the different stakeholders had been taken into account. 
Nem találtunk bizonyítékot arról, hogy a román hatóságok figyelembe vették-e a civilszervezetek véleményét és ha igen, milyen mértékben. – Magyarországon kevés bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiával kapcsolatos konzultációs folyamatra miként került sor, és a stratégia aktualizált változata nem tartalmazott információt arról, hogy a különböző érdekeltek hozzászólásait hogyan vették figyelembe.
No consultation had taken place concerning the action plan. 
A cselekvési tervet illetően nem került sor konzultációra.
In addition, two civil society organisa‐ tions had been appointed to implement the most important measures of the NRIS alongside public authorities. 
Továbbá, két szervezetet jelöltek ki arra a feladatra, hogy a stratégia legfontosabb intézkedéseit a közigazgatási szervekkel közreműködve végrehajtsák.
This had the effect of crowding out other civil society organisations. 
Ez azzal a hatással járt, hogy más civilszervezetek kiszorultak a folyamatból.
Observations 31 National Roma integration strategies do not specify the financial support available in the Member States for measures supporting Roma inclusion 47 Our analysis showed that the NRISs of Bulgaria, Hungary and Spain contained no information on the financial allocations available for Roma‐related measures, be it either under the national budget or from the ERDF or ESF OPs co‐financed from the EU budget. 
A nemzeti romaintegrációs stratégiákban nem szerepel pontosan, hogy az adott tagállamban milyen pénzügyi támogatás áll rendelkezésre a romák társadalmi befogadását támogató intézkedésekre 47 Elemzésünk rámutatott, hogy a bolgár, a magyar és a spanyol nemzeti romaintegrációs stratégia nem tartalmazott információt a romák integrációjára vonatkozó intézkedésekre – a tagállami költségvetésből, illetve az uniós költségvetésből társfinanszírozott ERFA, illetve ESZA operatív programokból – rendelkezésre álló előirányzott összegekről.
In the case of Bulgaria, the NRIS stated that the EU funds were the main source of financing for projects implementing the NRIS. 
Bulgária esetében a stratégiában az szerepelt, hogy a stratégia végrehajtását jelentő projektek elsősorban uniós forrásokból finanszí-rozandók.
Only in Romania was a budget provided, though it contained some inconsistencies: the ERDF was not mentioned in the NRIS as a source of funding, even though it had been used as such since the ERDF was amended in 2010, before the NRIS was even adopt‐ ed36. 
Erre a célra költségvetést csak Románia biztosított, ezzel kapcsolatban azonban voltak következetlenségek: a stratégia az ERFA-t nem említette finanszírozási forrásként, noha azt azóta, hogy az ERFA-t 2010-ben (még a nemzeti romaintegrációs stratégia elfogadása előtt) módosították, finanszírozási forrásként használták36.
The absence of information on the financial means available to tackle the issues related to Roma inclusion makes it difficult to assess whether the Member States’ strategies were realistic from the start. 
Az azzal kapcsolatos információk hiánya, hogy milyen pénzügyi eszközök álltak rendelkezésre a romák társadalmi befogadását érintő problémák kezelését célzó intézkedésekre, megnehezíti annak értékelését, hogy a tagállami stratégiák kezdettől fogva reálisak voltak-e.
Assignment of responsibilities for the implementation of the NRISs: the role of the national Roma contact points (NRCPs) 48 All Member States covered by our analysis had set up and defined the respon‐ sibilities of NRCPs in accordance with the requirements of the Commission’s communication of 2011. 
A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körök: a nemzeti roma kapcsolattartó pontok (NRKP) szerepe 48 Az elemzésünkben szereplő tagállamok mindegyike – a Bizottság 2011-es közleményében foglalt követelményeknek megfelelően – létrehozott nemzeti roma kapcsolattartó pontokat, és meghatározta azok feladatait.
The NRCPs are responsible for coordinating the develop‐ ment and implementation of the NRIS. 
A nemzeti roma kapcsolattartó pontok felelősek a nemzeti romaintegrációs stratégia kidolgozásának és végrehajtásának koordinációjáért.
They monitor progress made under the NRIS and share this information with the Commission37. 
Figyelemmel kísérik a nemzeti romaintegrációs stratégiák keretében tett előrelépéseket, és az ezzel kapcsolatos információkat megosztják a Bizottsággal37.
However, NRCPs’ powers are limited. 
A kapcsolattartó pontok hatáskörei azonban korlátozottak.
The assignment of operational responsibilities to national ministries meant that the NRCPs from the selected Member States had no powers in the ar‐ eas of employment, education, housing or health. 
Amiatt, hogy az operatív feladatokkal a tagállami minisztériumokat bízták meg, a kapcsolattartó pontok a kiválasztott tagállamokban nem rendelkeztek hatáskörrel az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, illetve az egészségügy területén.
The NRCPs also had no power to decide how financial resources were allocated to integration programmes. 
A nemzeti roma kapcsolattartó pontok arról sem dönthettek, hogy a finanszírozási forrásokat miként rendeljék az integrációs programokhoz.
49 The size, structure and responsibilities of the nine selected NRCPs varied widely. 
49 A kilenc kiválasztott nemzeti roma kapcsolattartó pont mérete, összetétele és feladatai igen eltérőek voltak.
Several NRCPs had already existed under a different name before the concept of an NRCP was introduced by the Commission; some had then been assigned fur‐ ther responsibilities without being provided with any additional resources38. 
Számos kapcsolattartó pont – más elnevezéssel – már létezett a nemzeti roma kapcsolattartó pontok fogalmának bizottsági bevezetése előtt is; egyes kapcsolattartó pontok ekkor további feladatokat kaptak, anélkül azonban, hogy ez további források biztosítását is jelentette volna38.
The capacity of the Bulgarian NRCP was insufficient, as described in paragraph 50. 
A bolgár kapcsolattartó pont kapacitása – amint az 50. bekezdésben is olvasható – nem volt elegendő.
Observations 32 50 However, we identified two shortcomings in terms of assigning responsibility for implementing the NRIS. 
Észrevételek 32 50 A stratégiák végrehajtásával kapcsolatos feladatok elosztása tekintetében azonban két hiányosságot állapítottunk meg.
First, poor cooperation was found in Romania and Spain. 
Elsőként, Romániában és Spanyolországban nem volt megfelelő az együttműködés.
Second, a mismatch between responsibilities and resources was found in Bulgaria and Spain: — In Romania, we observed that poor cooperation between the National Agency for Roma and various government ministries in the provision of data was jeopardising the proper monitoring of the NRIS. 
Másodsorban, Bulgáriában és Spanyolországban a források és a feladatok közötti összhang hiányát figyeltük meg: – Románia esetében megállapítottuk, hogy a Roma Nemzeti Ügynökség és a különböző, az adatokat szolgáltató kormányzati hivatalok közötti nem megfelelő együttműködés veszélyeztette a nemzeti romaintegrációs stratégia megfelelő nyomon követését.
Similarly, in Spain, we observed that the existing coordinating bodies (such as the Group on Techni‐ cal Cooperation) were not effective in providing reliable data and coordinat‐ ing policies, showing a need for better coordination in order to ensure that the NRIS is implemented properly. 
Spanyolországban, ehhez hasonlóan, az volt megfigyelhető, hogy a meglévő koordinációs szervek (pl. a Technikai Együttműködési Csoport) nem végezte eredményesen a megbízható adatszolgáltatást, illetve a különböző szakpolitikák közötti koordinációt, a nemzeti romaintegrációs stratégia megfelelő végrehajtásának biztosításához tehát szorosabb együttműködésre lett volna szükség.
Both of these examples of poor coordina‐ tion hampered the collection of reliable data, making it harder to monitor the implementation of the NRIS. — In Bulgaria, low levels of powers and resources were made available to the Bulgarian NRCP, despite it being one of the main bodies in charge of imple‐ menting and monitoring the NRIS. 
A nem megfelelő koordinációval kapcsolatos mindkét példa szemlélteti, hogy a megbízható adatgyűjtés hátráltatása miatt a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtásának nyomon követése is nehezebbé vált. – Bulgáriában a nemzeti roma kapcsolattartó pont korlátozott hatáskört és kevés forrást kapott, noha ez az egyik legfőbb szerv a nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtása és nyomon követése szempontjából.
Several non‐profit organisations in Bul‐ garia drew attention to a lack of political will39. 
Bulgáriában több nonprofit szervezet is felhívta a figyelmet a politikai akarat hiányára39.
A similar problem was identi‐ fied by the Spanish NRCP in its 2014 progress report. 
Hasonló problémát jelzett 2014-es eredményjelentésében a spanyol nemzeti roma kapcsolattartó pont.
Shortcomings in monitoring the progress of the national Roma integration strategies 51 We found that monitoring and assessing the progress of the NRIS was a signifi‐ cant challenge for all visited Member States (see also paragraph 74): — In Bulgaria, no specific monitoring and accountability procedures were pro‐ vided for in the NRIS. 
Hiányosságok a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal kapcsolatos előrelépések monitoringjában 51 Megállapítottuk, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal kapcsolatos előrelépések nyomon követése és értékelése valamennyi felkeresett tagállam esetében nagy kihívást jelentett (lásd még: 74. bekezdés): – Bulgáriában a nemzeti romaintegrációs stratégia nem rendelkezett konkrét monitoring-és elszámoltathatósági eljárásokról.
Moreover, not all measures had quantifiable targets. — In Hungary, although an indicator system for the programme monitoring had been developed, the data it contained had not been updated since 2012. — In Romania, the monitoring process was significantly weakened by the absence of information on the indicators set out in the NRIS and by a lack of structured financial data concerning the implementation process. 
Ezenkívül nem minden intézkedéshez rendeltek számszerűsíthető célokat; – Magyarországon kidolgoztak ugyan egy mutatórendszert a programmoni-toringhoz, azonban az ebben szereplő adatokat 2012 óta nem frissítették; – Romániában a monitoring folyamatát jelentős mértékben gyengítette az, hogy nem állt rendelkezésre információ a nemzeti romaintegrációs stratégiában meghatározott mutatókról, és a végrehajtási folyamatra vonatkozóan sem voltak strukturált pénzügyi adatok.
Monitor‐ ing reports did not mention the targets set or the degree to which they had been achieved, making it difficult to assess how effectively they had been implemented. — In Spain, the 2014‐2016 action plan only included a description of the actions for 2014. 
A monitoringjelentések nem tettek említést a kitűzött célokról, illetve arról, hogy azokat milyen mértékben sikerült elérni, s ez nehezítette annak értékelését, hogy a stratégiák teljesítése mennyire volt eredményes; - Spanyolország 2014–2016-os cselekvési terve csak a 2014-es intézkedések leírását tartalmazta.
Actions for 2015 were not drawn up until mid‐2015, which hindered the planning process for that year. 
A 2015-ös intézkedéseket 2015 közepéig meg sem határozták, ami hátráltatta az erre az évre vonatkozó tervezési folyamatot.
39 Civil Society Monitoring Report on the implementation of NRIS and Decade Action Plan 2012 in Bulgaria, p. 9. 
39 Civil társadalmi monitoringjelentés a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásáról és tízéves cselekvési terv (2012, Bulgária), 9. o.
Observations 33 Commission’s assessment on the implementation of the NRISs 52 The European Commission assessed these national strategies, identifying their weaknesses, and in May 2012 published its conclusions in a communication (Na‐ tional Roma Integration Strategies: a first step in the implementation of the EU Framework). 
Észrevételek 33 A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásának bizottsági értékelése 52 Az Európai Bizottság értékelte ezeket a nemzeti stratégiákat, azonosította hiá-nyosságaikat, és 2012 májusában következtetéseit egy közleményben tette közzé (Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első lépése).
This yearly assessment contains details of overall shortcomings that need to be addressed. 
Az éves értékelések részletesen bemutatják, hogy melyek a kezelendő átfogó hiányosságok.
The main conclusions of the last years’ assessments referred to the fact that the necessary precondi‐ tions for implementing the strategies successfully were still not in place, render‐ ing the implementation of the NRISs slow. 
A tavalyi értékelések fő következtetései arra utaltak, hogy a stratégiák sikeres végrehajtásához még nincsenek meg a kellő előfeltételek, ami lassítja a stratégiák végrehajtását.
In particular, the following elements were missing: concrete targets and corresponding measures to tackle segrega‐ tion of Roma children in the educational system, a clearer timeframe for imple‐ mentation and a clearer financial allocation, as well as measures to fight discrimi‐ nation and racism towards the Roma people. 
Elsősorban a következők hiányoztak: konkrét célok és az azoknak megfelelő, az oktatási rendszerben a roma gyerekek szegregációját kezelő intézkedések, a végrehajtáshoz rendelkezésre álló világosabb időkeretek és egyértelműbben előirányzott összegek, valamint a roma népességet érő hátrányos megkülönböztetés és rasszizmus elleni küzdelemhez szükséges intézkedések.
53 Since then, Member States have made some progress in implementing their NRISs. 
53 A tagállamok azóta bizonyos további előrelépéseket tettek nemzeti romaintegrációs stratégiájuk végrehajtásában.
But the Commission’s 2015 report showed that certain shortcomings that had existed at least since 2012 had still not been resolved in 2014: certain nec‐ essary conditions for implementing the strategies successfully were still not in place. 
A Bizottság 2015-ös jelentése azonban rámutatott, hogy bizonyos hiányosságok már legalább 2012 óta fennállnak, és 2014-re még mindig nem oldódtak meg: egyes, a stratégiák sikeres végrehajtásához szükséges feltételek még mindig nem voltak meg.
This confirmed the observations we made in the four selected Member States. 
Ez alátámasztotta a négy kiválasztott tagállamra vonatkozóan tett észrevételeinket.