natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Next steps for a sustainable European future – European action for sustainability Sustainable development was already rooted as an objective in the EU treaties before the 2030 Agenda: The EU “shall work for the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment...and contribute to the “sustainable development of the Earth...” 
8 A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért A fenntartható fejlődés már a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend előtt célkitűzésként volt rögzítve volt az uniós szerződésekben: Az Unió „Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”, továbbá hozzájárul „a Föld fenntartható fejlődéséhez”.
Article 3 Treaty on European Union (TEU) Sustainable development is an important element of the objectives of EU external action where the EU should: (d) foster the sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary aim of eradicating poverty; Article 21 (2) TEU Sustainability reporting 06 Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikke A fenntartható fejlődés az Unió külső tevékenységével kapcsolatos célkitűzések fontos eleme, amelynek keretében az Unió azon munkálkodik, hogy „d) elősegítse a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, elsődlegesen a szegénység felszámolása céljából”; Az EUSZ 21. cikkének (2) bekezdése Fenntarthatósági jelentések 06 A fenntarthatósági beszámolás a fenntartható fejlődés céljára irányuló szervezeti teljesítmény mérését, közzétételét, valamint a teljesítmény tekintetében a belső és külső érdekelt felek irányában fennálló elszámoltathatóságot jelenti.
It involves reporting on how an organisation considers sustainability issues in its operations, and on its environmental, social and economic impacts. 
A beszámolás arra terjed ki, hogy miként veszi figyelembe egy adott szervezet a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket a műveleteiben, valamint hogy az adott szervezetnek milyen környezeti, társadalmi és gazdasági hatásai vannak.
The Global Reporting Initiative (GRI), a key player in supporting this development and publisher of the most commonly used standard10 defines sustainability reporting as “a report published by a company or organization about the economic, environmental and social impacts caused by its everyday activities. 
A Global Reporting Initiative (GRI), amely kulcsszerepet játszik e fejlődés támogatásában, és amely kiadta a leginkább elterjedt standardot10, a következőképpen határozza meg a fenntarthatósági jelentés fogalmát: „egy vállalat vagy szervezet által kiadott, a mindennapos tevékenységeiből fakadó gazdasági, környezeti és társadalmi hatásokról szóló jelentés.
A sustainability report also presents the organization's values and governance model, and demonstrates the link between its strategy and its commitment to a sustainable global economy”11. 
A fenntarthatósági jelentés emellett ismerteti a szervezet által tisztelt értékeket és a szervezet irányítási modelljét, valamint kimutatja, hogy milyen kapcsolat áll fenn a stratégiája és a fenntartható világgazdaság iránti elkötelezettsége között”11.
Increasingly, companies’ sustainability reports take into account the SDGs12. 
A vállalatok a fenntarthatósági jelentései egyre inkább szem előtt tartják a fenntartható fejlődési célokat12.
07 Sustainability reporting developed in the private sector and is slowly spreading to the public sector, where reporting may be done by state-owned companies or government entities. 
07 A magánszektorban kidolgozott fenntarthatósági jelentések lassan terjednek át a közszektorba, ahol a jelentéseket készíthetik állami tulajdonú vállalatok vagy kormányzati szervezetek.
By identifying examples of the private sector, this review would like to show the development possibilities of sustainability reporting. 
Gyorsvizsgálatunk magánszektorbeli példák megjelölésével kívánja bemutatni, milyen fejlődési lehetőségek vannak a fenntarthatósági jelentések terén.
In the private sector, various terms are used to refer to sustainability reporting: “reporting on non-financial information”; “corporate social responsibility (CSR) reporting”; “environment, social and governance (ESG) reporting”. 
A magánszektor többféle kifejezést használ a fenntarthatósági jelentésekre: „nem pénzügyi információkról szóló jelentés”, „a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (CSR) szóló jelentés”, illetve „környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) jelentés”.
It also forms part of “extended external reporting (EER)” or “integrated reporting”. 
Emellett a fenntarthatósági jelentések a „kibővített külső beszámolásnak (EER)”, illetve az „integrált beszámolásnak” is részét képezik.
The term used throughout this review is “sustainability reporting”. 
Gyorsvizsgálatunkban a „fenntarthatósági jelentés” kifejezést használjuk.
08 Despite the above-mentioned all-encompassing definition, sustainability reports in the private sector vary a lot, from reporting only on a selected environmental impact of a company, e.g. its use of water, to reporting on the more comprehensive integration of sustainability into its business processes as a whole, e.g. how climate-change reduces water availability and threatens its business model13. 
08 A fent említett átfogó fogalommeghatározás ellenére a magánszektorbeli fenntarthatósági jelentések igen eltérőek lehetnek: a vállalat csupán bizonyos környezeti hatásairól (például vízfelhasználásáról) történő jelentéstételtől a fenntarthatóságnak az üzleti folyamatok összességébe való átfogóbb beépítésére vonatkozó jelentéstételig terjednek, kitérve például arra, hogy miként csökken az éghajlatváltozás miatt a víz elérhetősége, és miként fenyegeti ez az üzleti modellt13.
Figure 2 illustrates these two perspectives: the impact an organisation can have on climate change with its operation and the impact climate change can have on business operations. 
A 2. ábra ezt a két nézőpontot mutatja be: azt, hogy milyen hatást gyakorolhat a működésével egy szervezet az éghajlatváltozásra, valamint azt, hogy milyen hatással lehet az éghajlatváltozás az üzleti tevékenységekre.
Figure 2 – Two perspectives of sustainability reports, taking the example of climate change14 9 Impact of organisation on Climate Change Impact of Climate Change on organisation Source: ECA, based on the Commission’s consultation document on the update of the non-binding guidelines on non-financial reporting. 
A fenntarthatósági jelentések két nézőpontja, az éghajlatváltozás példájával szemléltetve14 9 A szervezet éghajlatváltozásra gyakorolt hatása Az éghajlatváltozás szervezetre gyakorolt hatása Forrás: Európai Számvevőszék, a nem pénzügyi beszámolásra vonatkozó, nem kötelező erejű iránymutatások aktualizálásáról szóló európai bizottsági konzultációs dokumentum alapján.
09 With directive 2014/95, the EU made reporting on non-financial information on certain minimum sustainability information obligatory for certain large companies (Box 2). 
09 A 2014/95/EU irányelvvel az Unió bizonyos nagyvállalatok számára kötelezővé tette, hogy beszámoljanak bizonyos minimális, fenntarthatósággal kapcsolatos nem pénzügyi információkról (2. háttérmagyarázat).
As regards reporting in the public sector and by state-owned companies, examples can be found in certain Member States15(Box 3). 
A közszektorban és az állami tulajdonú vállalatoknál történő beszámolásra egyes tagállamokban találhatunk példákat15 (3. háttérmagyarázat).
10 Box 2 EU directive 2014/95 introduced a reporting obligation for certain large companies16 The current EU reporting obligations on sustainability related information apply to large public interest entities. 
10 2. háttérmagyarázat A 2014/95/EU irányelv bizonyos nagyvállalatok számára beszámolási kötelezettséget írt elő16 A fenntarthatósággal kapcsolatos információkra vonatkozó jelenlegi uniós jelentéstételi követelmények a nagy közérdekű gazdálkodó egységekre alkalmazandók.
In total, they concern approximately 7 400 listed companies, banks, insurance companies, and other entities identified by Member States17. 
Összesen mintegy 7400 tőzsdén jegyzett társaságot, bankot, biztosítótársaságot és egyéb, a tagállamok által meghatározott szervezetet érintenek17.
Under the directive, these are generally large companies with over 500 employees. 
Az irányelv értelmében ezek általában 500 főnél több munkavállalót foglalkoztató nagyvállalatok.
According to a 2017 study by GRI, CSR Europe, Accountancy Europe on the implementation of the directive, some Member States have widened the scope of the directive18. 
A GRI, a CSR Europe és az Accountancy Europe által az irányelv végrehajtásáról készített 2017. évi tanulmány szerint egyes tagállamok kibővítették az irányelv hatályát18.
For example, Sweden has lowered the threshold from 500 to 250 employees, and both Sweden and Denmark require all large companies to provide non-financial information statements. 
Svédország például az 500 fős küszöböt lejjebb vitte 250 munkavállalóra, emellett Svédország és Dánia is valamennyi nagyvállalat számára előírja, hogy nyilatkozzon a nem pénzügyi információkról.
This is also the case for Spanish companies with a turnover of €2 billion and 4 000 employees. 
Ugyanez a helyzet a 2 milliárd eurós árbevétellel és 4000 munkavállalóval rendelkező spanyol vállalatok esetében.
Some Member States apply the directive to state-controlled enterprises and large municipalities19. 
Egyes tagállamok19 az állami irányítás alatt álló vállalatokra és a nagy önkormányzatokra is alkalmazzák a jogszabályt.
Several Member States have specifically included pension funds and asset management companies20. 
Több tagállam20 kifejezetten belefoglalta a nyugdíjalapokat és az eszközkezelő társaságokat is az alkalmazás körébe.
The United Kingdom and Luxembourg, which host the largest investment funds industries in the EU, have not taken this step. 
Az Egyesült Királyság és Luxemburg ezt nem tette meg, noha e két országban működnek a legnagyobb befektetésialap-ágazatok az Unión belül.
See paragraph 18 regarding the kinds of sustainability information being reported. 
A jelentésekben közölt, fenntarthatósággal kapcsolatos információk típusait illetően lásd: 18. bekezdés.
Box 3 Sustainability reporting in Swedish state-owned companies Reporting on the impact sustainability has on their business and their impact on sustainability has been practiced by Swedish state-owned companies since 2008. 
3. háttérmagyarázat A svéd állami tulajdonú vállalatok fenntarthatósági jelentései A fenntarthatóság üzleti tevékenységre gyakorolt hatásáról és a vállalatok fenntarthatóságra gyakorolt hatásáról történő jelentéstétel 2008 óta gyakorlat az állami tulajdonban lévő svéd vállalatoknál.
The 47 Swedish state-owned companies, with a combined value of €53.3 billion, are required to give information in their annual reports on financial and non-financial targets they have set, their performance and the way they address sustainability issues in general. 
A 47 állami tulajdonú svéd vállalat, amelyek összesített értéke 53,3 milliárd euró, információkat köteles szolgáltatni éves jelentésében az általuk kitűzött pénzügyi és nem pénzügyi célokról, teljesítményükről, valamint arról, hogy általánosságban hogyan kezelik a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket.
The states ownership policy 2017 states that state-owned companies “should analyse the global sustainability goals of Agenda 2030 to identify the goals which each company has an impact on and contributes to through its operations”. 
Az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó 2017. évi szabályzat kimondja, hogy az állami tulajdonú vállalatoknak „elemezniük kell a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend általános fenntarthatósági céljait azon célok meghatározása érdekében, amelyekre az egyes vállalatok hatással vannak, és amelyekhez tevékenységeik révén hozzájárulnak”.
10 The 2030 Agenda encourages governments to send voluntary national reports on their country ́s progress towards the SDGs to the UN. 
10 A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend arra ösztönzi a kormányokat, hogy önkéntes alapon küldjenek az ENSZ-nek nemzeti jelentéseket országuknak a fenntartható fejlődési célok felé történő előrehaladásáról.
These reports should be on the country’s performance in implementing sustainable development. 
Ezeknek a jelentéseknek arról kell beszámolniuk, hogy miként teljesít az ország a fenntartható fejlődés megvalósítása tekintetében.
As of March 2019, 24 out of 28 EU Member States had provided such a report21. 
2019 márciusáig a 28 uniós tagállam közül 24 nyújtott be ilyen jelentést21.
Reporting to the UN can also take place at EU level, and the Council and Parliament have asked the Commission to prepare a report for the UN22 (paragraph 56). 
Az ENSZ felé történő jelentéstételre uniós szinten is sor kerülhet, és a Tanács és a Parlament fel is kérte a Bizottságot, hogy készítsen jelentést az ENSZ számára22 (56. bekezdés).
11 Figure 3 provides an overview of the different levels of reporting on sustainable development. 
11 A 3. ábra áttekintést ad a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos beszámolás különböző szintjeiről.
Figure 3 – Who can produce sustainability reports? 
3. ábra. Ki készíthet fenntarthatósági jelentést?
11 Source: ECA. 
Forrás: Európai Számvevőszék.
Reasons for reporting on sustainability 12 In the private sector, companies report on sustainability largely in response to investors, civil society and consumer demands. 
A fenntarthatósági jelentések elkészítésének indokai 12 A magánszektorban a vállalatok főként a befektetők, a civil társadalom és a fogyasztók igényeire reagálva készítenek fenntarthatósági jelentéseket.
The financial markets and investors are putting increasing pressure on companies to disclose sustainability-related risks. 
A pénzügyi piacok és a befektetők egyre nagyobb nyomást gyakorolnak a vállalatokra annak érdekében, hogy azok közzétegyék a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokat.
This is because sustainability risks are also increasingly regarded as financial risks. 
Ennek oka, hogy a fenntarthatósági kockázatokat egyre inkább pénzügyi kockázatoknak is tekintik.
For example, disclosing companies’ climate-related risks and opportunities allows investors to better value investments and assets, and to take business decisions more efficiently23. 
Így például a vállalatok éghajlattal kapcsolatos kockázatainak és lehetőségeinek közzététele lehetővé teszi a befektetők számára a befektetések és az eszközök megfelelőbb értékelését és a hatékonyabb üzleti döntéshozatalt23.
13 Business and the public sector have differing driving forces – while businesses ultimately need to make profit, the public sector is concerned with providing public goods. 
13 Az üzleti szférát és a közszektort eltérő hajtóerők mozgatják: míg a vállalkozásoknak végső soron nyereséget kell elérniük, a közszektor feladata közjavak biztosítása.
However, as stakeholder satisfaction is crucial for both, the motivations for and benefits of reporting can be similar in the private and public sector. 
Mivel azonban az érdekelt felek elégedettsége mindkét esetben kulcsfontosságú, a jelentéstétel indítékai és előnyei hasonlóak lehetnek a magán-és a közszektorban.
Figure 4 illustrates the different motivations in relation with the two underlying purposes of reporting: (1) a tool for management, and (2) a tool to hold management or an organisation to account. 
A 4. ábra a különböző indítékokat mutatja be a jelentéstétel hátterében álló két cél vonatkozásában: a jelentéstétel mint (1) irányítási eszköz, illetve (2) a vezetőség vagy egy szervezet elszámoltathatóságának eszköze.
14 Overall, “public sector sustainability reporting provides a framework to link financial performance to the organisation’s use of, and impact on, the significant resources and relationships upon which it depends”24. 
14 Összességében „a közszektor fenntarthatósági jelentései kereteket biztosítanak, amelyek segítségével a pénzügyi teljesítményt össze lehet kapcsolni azzal, hogy miként használja fel a szervezet azokat a jelentős erőforrásokat és viszonyrendszereket, amelyekre rá van utalva, és milyen hatást gyakorol azokra”24.
By requiring the reporting of a public organisation’s key performance, it can increase transparency and accountability and offer guidance for governance and ethical behaviour 25. 12 
Annak előírásával, hogy egy adott közszektorbeli szervezet jelentést tegyen az alapvető teljesítményéről, fokozható az átláthatóság és az elszámoltathatóság, és iránymutatás adható az irányításra és az etikus magatartásra vonatkozóan25. 12
Figure 4 – Internal and external motivations for sustainability reporting 13 Source: ECA What to include in sustainability reports and where to publish them 15 The key concept for deciding what to report is “materiality”. 
4. ábra. A fenntarthatósági jelentések belső és külső indítékai A jelentés mint irányítási eszköz Belső motiváció • A kockázatkezelés javítása • Erőforrások és pénz megtakarítása • Jobb információk szerzése a döntéshozatalhoz • A személyzet elégedettségének javítása A jelentés mint az elszámoltathatóság eszköze Külső motiváció • Az érdekelt felekkel való kommunikáció javítása • Az elszámoltathatóság és az átláthatóság javítása • Pozitív és hitelt érdemlő kép kialakítása • Bizalomépítés 13 Forrás: Európai Számvevőszék.
Only “material” or important matters are expected to be published – therefore the information provided can vary significantly between organisations depending on their assessment of materiality. 
Az elvárás csupán a „lényeges” vagy fontos elemek közzététele – ezért az egyes szervezetek által szolgáltatott információk jelentősen eltérhetnek, attól függően, hogy mit minősítenek lényegesnek.
Compared to financial reporting, where materiality is defined in financial terms, in sustainability reporting the definition of materiality is more complex and sometimes less tangible (Box 4). 
A pénzügyi beszámolással szemben, ahol a lényegesség pénzügyi szempontok szerint van meghatározva, a fenntarthatósági jelentések esetében a lényegesség meghatározása összetettebb és olykor kevésbé kézzelfogható (4. háttérmagyarázat).
16 Box 5 shows what non-financial reporting might mean in practice. 14 Box 4 Different definitions of materiality for financial and non-financial reporting For financial reporting, the EU defines “material” information as “the status of information where its omission or misstatement could reasonably be expected to influence decisions that users make on the basis of the financial statements of the undertaking. 
4. háttérmagyarázat A lényegesség eltérő meghatározása a pénzügyi és a nem pénzügyi jelentéstétel esetében A pénzügyi beszámolók tekintetében az Unió fogalommeghatározása szerint egy adott információ akkor tekintendő „lényegesnek”, ha „észszerűen feltételezhető, hogy annak kihagyása vagy hibás közlése befolyásolja azokat a döntéseket, amelyeket a felhasználók a vállalkozás pénzügyi kimutatásai alapján hoznak.
The materiality of individual items shall be assessed in the context of other similar items”26. 
Egy-egy tétel lényeges voltát más hasonló tételekkel összefüggésben kell megítélni”26.
In non-financial reporting, material information is information which is disclosed “to the extent necessary for an understanding of the [company’s] development, performance, position and impact of [its] activity”27. 
14 A nem pénzügyi jelentéstétel esetében lényeges az az információ, amelyet „a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben” adnak közre27.
According to GRI, sustainability reports should cover “aspects that: reflect the organization’s significant economic, environmental and social impacts; or substantively influence the assessments and decisions of stakeholders”28 – this means that the materiality of an organisation should additionally be evaluated with what stakeholders see as material for that organisation (e.g. view of investors). 
A GRI szerint a fenntarthatósági jelentéseknek az olyan tényezőkre kell kiterjedniük, amelyek „tükrözik a szervezet jelentős gazdasági, környezeti és társadalmi hatásait, vagy érdemben befolyásolják az érdekelt felek általi értékelést és döntéshozatalt”28 – ami azt jelenti, hogy az adott szervezet esetében a lényegességet abban a tekintetben is értékelni kell, hogy az érdekelt felek mit tekintenek lényegesnek az adott szervezetnél (például a befektetői nézőpont).
Box 5 Non-financial reporting in a bank and a brewery A bank may not consider water consumption in its offices and branches to be a material issue requiring inclusion in its management report. 
5. háttérmagyarázat Nem pénzügyi jelentéstétel egy bank és egy sörfőzde esetében Egy bank adott esetben úgy ítélheti meg, hogy székhelyének és fiókjainak vízfogyasztása nem olyan lényeges kérdés, amelyet a vezetői jelentésben szerepeltetni kell.
Rather, it may consider the social and environmental impact of the projects that it funds and its role in supporting the real economy of a city, a region or a country to be material information29. 
Ezzel szemben lényeges információként értékelheti az általa finanszírozott projektek társadalmi és környezeti hatásait, valamint egy adott város, régió vagy ország reálgazdaságának támogatásában betöltött szerepét29.
A brewery, by contrast, may consider its water consumption during beer production to be a material issue and include it in its management report. 
Ezzel szemben egy sörfőzde lényeges kérdésnek tekintheti a sörgyártás során mért vízfogyasztást, és belefoglalhatja azt a vezetői jelentésbe.
It may also disclose the impact of climate change on its business, due to potential water scarcity at various production sites. 
Emellett közzéteheti, hogy milyen hatással van tevékenységére az éghajlatváltozás, tekintettel a különféle gyártási helyeken esetleg előforduló vízhiányra.
17 To clarify what is material and what might be relevant economic, environmental and social aspects, several organisations have developed guidelines (or voluntary standards) for sustainability reporting in the private sector: for example GRI, International Integrated Reporting Council (IIRC) and Sustainability Accounting Standards Board (SASB). 
17 Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy mi lényeges és mi minősülhet releváns gazdasági, környezeti és társadalmi szempontnak, több szervezet iránymutatásokat (vagy önkéntes standardokat) dolgozott ki a magánszektoron belüli fenntarthatósági jelentésekre vonatkozóan: példaként említhető a GRI, a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács (IIRC) és a Sustainability Accounting Standards Board (SASB).
Of these, GRI is the most widely used. 
Ezek közül a GRI a leginkább elterjedt.
18 The EU directive 2014/95 on non-financial reporting and the Commission’s guidelines allow the use of all these existing frameworks32. 
18 A nem pénzügyi beszámolókról szóló 2014/95/EU irányelv és a Bizottság iránymutatásai e meglévő keretrendszerek mindegyikének az alkalmazását lehetővé teszik32.
As a minimum, reporting must contain information relating to “environmental, social and employee matters, respect for human rights, anti-corruption and bribery matters”33. 
A jelentésnek „legalább a környezetvédelmi, a szociális és a foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat” tartalmaznia kell33.