natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
Noha az előfizetések száma 2013 óta növekedett, arányuk 2017-ban 19 tagállamban még mindig 20 % alatt volt, ami jócskán elmaradt az 50%-os céltól.
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
2017 közepéig az Unió egész területét tekintve a háztartásoknak csak 15%-a fizetett elő 100 Mbit/s-os vagy azt 22 meghaladó sebességű internetkapcsolatra (lásd: 5. ábra).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Megjegyezzük, hogy a gigabitalapú társadalom kiépítésével kapcsolatos 2025-ös célértékek között (8. bekezdés) nem szerepelnek az előfizetéssel kapcsolatos célok.
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
100 Mbit/s-os előfizetések, 2013 és 2017 23 Forrás: a Bizottság adatain alapuló számvevőszéki elemzés.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
A vizsgált öt tagállamban 2017-ben az előfizetések aránya az 5% alatti és a közel 30% közötti intervallumban mozgott.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
Ezen öt tagállamban – Magyarország kivételével – az előfizetések tekintetében 2013 óta megfigyelhető növekedési ütem sem lenne elegendő a 2020-ra kitűzött 50%-os cél eléréséhez (lásd: 6. ábra).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
EU Svédország Románia Belgium Portugália Lettország Hollandia Magyarország Litvánia Luxemburg Dánia Spanyolország Írország Finnország Cseh Köztársaság Egyesült Királyság Szlovénia Lengyelország Málta Németország Franciaország Szlovákia Észtország Bulgária Ausztria Olaszország Horvátország Ciprus Görögország 2013 2017 0% 10% 20% 30% 40% 50% 0% 10% 100 Mbit/s előfizetések (a háztartások %-ában) 20% 30% 40% 50% 2020-ra elérendő cél
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
A 100 Mbit/s-os előfizetések alakulása az öt vizsgált tagállamban, 2013–2017 24 100 Mbit/s előfizetések (a háztartások %-ában) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 2015 Célérték 50% HU IE PL DE IT 2016 2017 Forrás: a Bizottság adatain alapuló számvevőszéki elemzés. ...a vizsgált tagállamok közül három esetében a jelenlegi tervek alapján nagy eséllyel megvalósulhatnak a 2025-re kitűzött célok 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
A gigabitalapú társadalom kiépítéséről szóló 2016-os bizottsági közlemény három, 2025-re elérendő stratégiai célt tűzött ki.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
E célok kiegészítik a digitális menetrend 2020-ra kitűzött céljait és 100 Mbit/s és 1 Gbit/s közötti kapcsolódási sebesség elérését írják elő.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
A fent leírtak szerint (lásd: 20. bekezdés), Írország és Olaszország feltehetőleg nem érik el 2020-ra a 30 Mbit/s-os sebesség esetében a 100%-os lefedettséget.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Ugyanakkor, ha jelenlegi terveiket eredményesen végrehajtják, Magyarország mellett ez a két ország is nagyobb eséllyel fogja megvalósítani a 2025-ös célokat.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
E tagállamokban a lefedettség növeléséhez alkalmazott technológiák, elsősorban a koaxiális kábel és az optikai szál alkalmazása, 100 Mbit/s-ot meghaladó, sőt, esetenként 1 Gbit/s-ra is növelhető sebességet tesznek lehetővé.
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
A két másik tagállamnak felül kell vizsgálnia tervét ahhoz, hogy az tükrözze a 2025-ös célokat.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27. 
A tagállamok kedvezően értékelték a Bizottság támogatását, a monitoring koordinálása azonban nem volt megfelelő a főigazgatóságok között 27.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság nyújtott-e iránymutatást a tagállamoknak a szélessávval kapcsolatban és támogatta-e őket terveik gyakorlati végrehajtásában.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Felmértük továbbá, hogy a Bizottság támogatta-e a tagállamokat az eredmények nyomon követésében, valamint hogy ösztönözte-e őket a szélessávra vonatkozó céljaik elérésében megmutatkozó hiányosságok orvoslására.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
A Bizottság iránymutatása és támogatása több kérdéskörrel is foglalkozott és azok alkalmazása a végrehajtás javítása céljából folyamatos volt 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
A Bizottság több különböző témakört lefedő, széles körű iránymutatást nyújtott, a következő módokon: közlemények (pl. Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról16), különböző területeket felölelő, a Bizottság részére harmadik felek által készített magyarázó útmutatók (pl. „Guide to High-Speed Broadband Investment” (Útmutató a nagysebességű szélessávú beruházásokhoz)17 és „The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers” (Magyarázat a szélessávra vonatkozó állami támogatási szabályokhoz, e-útmutató a döntéshozók számára) 18), valamint a bevált gyakorlatok terjesztése.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
A Bizottság által nyújtott hasznos iránymutatásra ad példát a 4. háttérmagyarázat.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
A szélessávú hálózatok feltérképezése A szélessávú hálózatok tervezésének egyik alapvető szakasza a feltérképezés, és ennek alapján végezhető el a projektek állami támogatásokra való jogosultság szempontjából való uniós felmérése.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
A szélessávú hálózatok feltérképezése elősegíti mind a finanszírozás eredményesebb célba juttatását, mind a tervezést.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
A feltérképezés hiányos végrehajtása ugyanakkor olyan, a köz-és Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról c. bizottsági közlemény (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.).
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
A szélessávú beruházásokhoz korábban (2011) közzétett útmutató helyébe lépő 1.1. változat, 2014.10.22.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
25 16 17 18 Zárójelentés, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
process of data collection. This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes. 
A feltérképezés nem csak földrajzi koordináták megjelenítéséből áll, hanem magában foglalja az adatgyűjtés teljes folyamatát. Az adatok vonatkozhatnak konkrétan a szélessávú infrastruktúra kiépítésére (rézvezeték vagy optikai szál), de az alépítményekkel és csővezetékekkel kapcsolatos infrastruktúrára is.
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
A szélessávval kapcsolatos feltérképezésnek ezenkívül figyelembe kell vennie a szélessávú szolgáltatások tényleges keresletét és kínálatát, valamint a szélessávú infrastruktúrára irányuló meglévő és tervezett beruházásokat is.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
Egy a Bizottság részére készült tanulmány19 áttekintette a szélessávú hálózatokra és az infrastruktúrára irányuló feltérképezési kezdeményezéseket Európában és a világ többi részén, és a feltérképezés következő négy típusát különböztette meg: az infrastruktúra, a beruházások, a szolgáltatások és a kereslet feltérképezése.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Az uniós tagállamokban a szélessávú hálózatok feltérképezésének legkézzelfoghatóbb eredményei a nyilvánosan elérhető térképek és statisztikák, amelyek az esetek többségében az említett négy feltérképezés-típus együttes alkalmazásából születtek.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Az írásos formában nyújtott iránymutatáson túlmenően a Bizottság a tagállamoknak gyakorlati technikai segítségnyújtást (pl. JASPERS20), valamint különböző témakörökben (pl. előzetes feltételek teljesülése, beleértve a feltérképezést is, lásd fent21 és az operatív programok végrehajtása) szaktanácsadást és útmutatást is biztosított.
The intention was for each BCO to give advice to citizens and businesses and provide technical support to representatives “Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022”, TÜV Rheinland and WIK Consult for the European Commission, 2014. 
A Bizottság létrehozta továbbá a szélessáv-szakértői szolgálatok (Broadband Competence Offices, BCO) európai hálózatát is (lásd: 5. háttérmagyarázat). „Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022” (A szélessávú hálózatok és az infrastruktúra feltérképezése, tanulmány, SMART 2012/0022), TÜV Rheinland és WIK Consult, az Európai Bizottság megbízásából, 2014.
Joint Assistance to Support Projects in European Regions. 
Az európai régiók beruházásait támogató közös program.
JASPERS support for broadband consisted mainly in supporting the Member States in their Cost-Benefit analysis and major projects application for funding under ERDF. 
A szélessávra nyújtott JASPERS-támogatás elsősorban a tagállamoknak költség-haszon elemzés elvégzésére és az ERFA-finanszírozásra benyújtott nagyprojekt-pályázatokra irányuló támogatást jelentett.
For more information on JASPERS, see ECA Special Report 1/2018 “Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) –time for better targeting”. 
A JASPERS-ről további információk találhatók a Számvevőszék „Az európai régiók beruházásait támogató közös program (JASPERS) – ideje javítani a célzottságot” című 1/2018. sz. különjelentésében.
25 19 20 21 In 2017, the Commission decided to implement a common methodology for mapping by 2018. 
26 19 20 21 2017-ben a Bizottság úgy döntött, hogy 2018-tól közös módszertant alkalmaz a feltérképezésre.
of local and regional authorities on ways to invest effectively in broadband, including the use of EU funds. 
A szélessáv-szakértői szolgálatok célja az volt, hogy tanácsot adjanak a polgárok és a vállalkozások számára, illetve szakmai támogatást nyújtsanak a helyi és regionális hatóságok képviselői számára azzal kapcsolatban, hogy milyen eredményes módjai vannak a szélessávba történő beruházásnak, beleértve az uniós források felhasználását is.
The BCOs were set up by the end of 2016. 
A 2016 végére megtörtént a szélessáv-szakértői szolgálatok létrehozása.
In January 2017, the Commission set up a Support Facility which helps the BCOs in running events, workshops and training seminars, as well as managing and moderating web-based forums about relevant topics to the BCOs. 
2017 januárjában a Bizottság létrehozott egy támogatási eszközt, amely segíti a szélessáv-szakértői szolgálatokat események, szakmai műhelyek és képzési szemináriumok megszervezésében, valamint a szolgálatok szempontjából releváns témákat érintő webalapú fórumok irányításában és moderálásában.
The potential advantage of the BCO network is that BCOs are able to deal with a wider range of issues and tasks, including policy matters, than a technical specialist would be able to. 
A BCO-hálózatok potenciális előnyét az jelentheti, hogy így a szolgálatok az egyes szakértőknél szélesebb körben foglalkozhatnak a felmerülő problémákkal és feladatokkal, köztük a szakpolitikai kérdésekkel is.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
A Bizottság rendszeresen, de nem eléggé koordináltan végezte a nyomon követést 31.
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level. 
A Bizottság rendszeresen végez monitoringot a szélessáv állapotáról az egyes tagállamokban, majd az információkat egységesíti uniós szinten.
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets. 
A Bizottság főigazgatóságai azonban nem végeznek közös monitoringot, amely elősegítené az Európa 2020 stratégia szélessávú céljainak elérését.
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR). 
A DG CNECT munkatársai évente felkeresik a tagállamokat, és olyan a piaci és a szabályozási helyzettel foglalkozó jelentéseket készítenek, mint például a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) vagy az európai digitális eredményjelentés (EDPR).
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States. 
E dokumentumok segítségével a tagállamok, mind az egyes időszakok között, mind a többi tagállammal összevethetik elért eredményeiket.
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps). 
gyűjti a releváns adatokat, és ezeket az európai digitális eredményjelentésben (EDPR) és az azt megelőző jelentésekben közzé is tette, a hálózati összekapcsoltság DESI-ben szereplő mutatói között nem szerepel a 3. cél (a háztartások 50%-a fizessen elő legalább 100 Mbit/s-os internetkapcsolatra).
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports. 
A DG REGIO az egyes operatív programokra meghatározott mutatók alapján végez nyomon követést, amire a monitoringbizottságok (ezekben a Bizottság tanácsadó szerepet tölt be) és az éves végrehajtási jelentések révén kerül sor.
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps). 
A Bizottság által az ERFA-kiadásokra meghatározott közös outputmutató nem teszi lehetővé az előrehaladásnak a digitális menetrend 2020-ra elérendő hármas célkitűzése szerinti nyomon követését, mivel meghatározása a következő: „a legalább 30 Mbit/s sávszélességű hozzáféréssel rendelkező további háztartások száma”, és nincs lebontva a gyors (30 Mbit/s feletti) és az ultragyors (100 Mbit/s feletti) sávszélességre.
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. 
Ugyanez tapasztalható az EMVA esetében is, ahol a DG AGRI a következőképpen határozta meg az outputmutatót: „a javított (informatikai vagy egyéb) szolgáltatás/infrastruktúra előnyeit élvező lakosság”.
ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband. 
A közös mutató az ERFA és az EMVA esetében sem tesz különbséget a gyors és az ultragyors sávszélesség között.
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets. 
A kiválasztott tagállamok vizsgálata során számos olyan késedelmet állapítottunk meg, amelyek a 2020-as uniós célok elérésére is hatással vannak.
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays. 
Írország szélessávú rendszerekkel kapcsolatos nemzeti tervének végrehajtását például 2015 óta jellemzik késedelmek.
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects. 
Németországban a virtuális helyi hurok átengedésére (VULA) vonatkozó tárgyalások (48. bekezdés) rengeteg időt vettek igénybe, ami potenciálisan károsan befolyásolta a piaci viszonyokat.
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78). 
Végezetül Lengyelország esetében az operatív program nyomon követése nem emelte ki a gerinchálózat kihasználatlanságával kapcsolatos problémát (76–78. bekezdés).
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned. 
Ellenőrzésünkig a bizottsági monitoring e három hiányosság közül egyiket sem tárta fel egyértelműen, és az érintett tagállami hatóságok nem tettek lépéseket a problémák orvoslására.
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation. 
Megvizsgáltuk, hogy a tagállamok az Európa 2020 stratégia szélessávú célkitűzései alapján kialakítottak-e stratégiákat és meghatároztak-e célokat, illetve hogy azok teljes körűek voltak-e (azaz meghatározták-e a rendelkezésre álló erőforrásokat, finanszírozási 28
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3). 
Megvizsgáltuk továbbá, hogy a tagállamok benyújtottak-e a szélessávú hozzáférési hálózat különböző részei esetében kiválasztott technológiát (optikai szál, rézvezetékes telefonvonal, antenna, műhold) alátámasztó elemzést (lásd: 3. bekezdés).
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36. 
Minden tagállam kidolgozott stratégiát, de késedelmesen és az ezekben szereplő célok nem mindig álltak összhangban az Európa 2020 célkitűzéseivel A stratégiák időzítése 36.
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”. 
Az „Európai digitális menetrend” kiemelt kezdeményezés (6. bekezdés) értelmében a tagállamok feladata volt „a szélessávú hálózatokra vonatkozó olyan nemzeti tervek kidolgozása és gyakorlatba való átültetése 2012-ig, amelyek összhangban állnak az Európa 2020 stratégiában meghatározott, lefedettségre, sebességre és elterjedtségre vonatkozó célokkal”.
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3). 
Megállapítottuk, hogy a vizsgált tagállamok mindegyike kidolgozott szélessávú stratégiát, azonban a közzétételre vonatkozó 2012-es határidőt csak Írország tartotta be (lásd: 3. táblázat).
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015. 
A másik négy tagállam 2014-ben, illetve 2015-ben tette közzé stratégiáját.
Ireland revised its strategy in late 2015 27 due to the identified market failures. 
Írország 2015 végén piaci hiányosságokat állapított meg, így felülvizsgálta stratégiáját.
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States. 
A tagállami stratégiák késedelmes elfogadása miatt a végrehajtásra rendelkezésre álló idő nyolcról öt vagy hat évre rövidült le, így e tagállamok számára potenciálisan nehezebbé vált a szélessávú lefedettség növelésével kapcsolatos, 2020-ra kitűzött célok elérése.
Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38. 
Összhang az Európa 2020 célkitűzéseivel 38.
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives. 
Megvizsgáltuk, hogy a tagállamok által kitűzött célok az Európa 2020 stratégia szélessávú rendszerekkel kapcsolatos célkitűzésein alapultak-e.
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies. 
Megállapítottuk, hogy – amint a 4. táblázatban is kiemeltük – valamennyi vizsgált tagállam szerepeltette stratégiájában az alapvető internetkapcsolatra vonatkozó 1. és a gyors internetkapcsolatra vonatkozó 2. célt.
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published. 
Az öt vizsgált tagállam közül négy már a stratégia közzétételét megelőzően elérte az 1. célt.