natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71 Preventive maintenance is also fundamental in order to address the different risks that cultural sites face to their preservation. 
71 A megelőző karbantartás azért is fontos, hogy kezelni lehessen a kulturális helyszínek megóvását fenyegető különböző kockázatokat.
The results of our survey suggest that heritage sites are the sites which face the most direct threats to their physical preservation (see Figure 4). 
Felmérésünk eredményei arra mutatnak, hogy a fizikai megóvás szempontjából az örökségi helyszíneket fenyegeti a legtöbb közvetlen veszély (lásd: 4. ábra).
The main risks identified are local conditions affecting the physical fabric of the site (e.g. rain, wind, dust) and pollution. 
Fő kockázatként a helyszín fizikai állapotát érintő helyi körülményeket (például eső, szél, por) és a szennyezést azonosították.
However, the biggest risks facing beneficiaries of both new cultural infrastructures and heritage sites are management and institutional factors (e.g. insufficient financial and human resources, lack of management plan). 
Mindazonáltal mind az új kulturális infrastruktúra, mind az örökségi helyszínek kedvezményezettjei számára az irányítási és intézményi tényezők (például elégtelen pénzügyi és humán erőforrás, irányítási terv hiánya) jelentik a legnagyobb kockázatot.
37 Figure 4 – Risks to the preservation of the cultural site identified by the 27 beneficiaries of our sample (in number of beneficiaries that identified the risk) Management and institutional factors Local conditions affecting physical fabric Pollution Sudden ecological or geological events Impacts of tourism/visitor/recreation Climate change and severe weather events Other human activities Building and development Transportation infrastructure Social and cultural uses of heritage No risks identified 8 6 2 1 1 9 5 7 1 6 1 4 1 1 2 2 5 Heritage site New cultural infrastructure Source: ECA, based on the survey. 
4. ábra. A mintánkban szereplő 27 kedvezményezett által azonosított, kulturális helyszínük megóvását fenyegető kockázatok (a kockázatot megnevező kedvezményezettek száma) 39 9 5 Irányítási és intézményi tényezők A fizikai állapotot érintő helyi feltételek Szennyezés Hirtelen bekövetkező ökológiai vagy geológiai események A turizmus, a látogatóforgalom és a szabadidős tevékenységek hatásai Éghajlatváltozás és súlyos időjárási események Egyéb emberi tevékenység Építés és fejlesztés Közlekedési infrastruktúra Az örökség társadalmi és kulturális felhasználása Nem állapítottak meg kockázatot Örökségi helyszín Új kulturális infrastruktúra Forrás: Európai Számvevőszék, a felmérés alapján.
Maintenance and risk assessment are not funding requirements for the audited ERDF projects 72 None of the audited beneficiaries was required, when applying for ERDF funding, to demonstrate how their site would be preserved after project completion, or to provide a maintenance plan. 
Az ellenőrzött ERFA-projektek esetében nem volt finanszírozási követelmény a karbantartás és a kockázatértékelés 72 Az ellenőrzött kedvezményezettek egyike esetében sem volt követelmény az ERFA-finanszírozás igénylése során annak bizonyítása, hogy a projekt lezárulta után hogyan gondoskodnak a helyszín megóvásáról, és karbantartási tervet sem kellett benyújtaniuk.
For heritage sites in particular, the urgency of physical work on the site was also not considered an important factor for ERDF funds, with only four selection procedures giving advantage to sites in need of more urgent work. 
Ami konkrétan az örökségi helyszíneket illeti, az ERFA-finanszírozás kapcsán a helyszínen elvégzendő fizikai munkálatok sürgősségét sem tekintették fontos tényezőnek: mindössze négy kiválasztási eljárás biztosított előnyt azoknak a helyszíneknek, amelyek kapcsán sürgősebb munkálatokra volt szükség.
However, the authorities in the Member States required beneficiaries to follow quality standards, as defined in the national legislation, on the works to be performed during project implementation in 13 of the 21 audited selection procedures (see Annex V). 
A 21 ellenőrzött kiválasztási eljárás közül 13 esetében azonban a tagállami hatóságok előírták a kedvezményezettek számára bizonyos, a tagállami jogszabályokban meghatározott minőségi standardok betartását a projekt kapcsán elvégzendő munkálatok során (lásd: V. melléklet).
73 The ERDF Regulation requires the existence of national or regional risk assessments for disaster management, taking into account climate change adaptation. 
40 73 Az ERFA-rendelet előírja a katasztrófakezeléssel kapcsolatos, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is figyelembe vevő nemzeti vagy regionális kockázatértékelések meglétét.
This is a condition for the effective and efficient use of ERDF funds from the thematic objective on promoting climate change adaptation, risk prevention and management. 
Ez feltétele az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés előmozdításával kapcsolatos tematikus célkitűzés kapcsán folyósított ERFA-finanszírozás eredményes és hatékony felhasználásának.
The ERDF framework does not require Member States to integrate heritage sites, which are the cultural sites more exposed to natural hazards, into their national or regional risk assessments. 
Az ERFA keretrendszere nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy nemzeti vagy regionális kockázatértékeléseikben az örökségi helyszíneikkel – azaz a természeti veszélyeknek fokozottan kitett kulturális helyszíneikkel – is foglalkozzanak.
A recent Commission’ study stated in that regard that 38 “safeguarding cultural heritage from natural and manmade disasters still suffers from the fact that cultural heritage is not fully considered, or integrated, as a risk management priority in emergency situations”47. 
Egy közelmúltbeli bizottsági tanulmány kijelentette ezzel kapcsolatban, hogy a kulturális örökség természeti és emberi eredetű katasztrófáktól való védelmét még mindig hátráltatja, hogy a kulturális örökséget továbbra sem tekintik teljes mértékben kockázatkezelési prioritásnak a vészhelyzetekben, és nem integrálják ilyenként a vonatkozó tervekbe47.
The Commission, together with Member States, addressed this concern, in December 2019, by developing Reporting Guidelines on Disaster Risk Management that include references to cultural heritage sites, encouraging Member States to report, map and inform on the potential impact of disaster risks on cultural heritage48. 
A Bizottság 2019 decemberében – a tagállamokkal közösen – a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó beszámolási iránymutatás kidolgozásával orvosolta ezt az aggályt: a kulturális helyszínekről is említést tevő iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy térképezzék fel a kulturális örökséget fenyegető katasztrófakockázatok potenciális hatását, valamint számoljanak be és szolgáltassanak adatot azokról48.
It still remains to be seen how these guidelines will be implemented by the Member States. 
Azt egyelőre nem lehet tudni, hogyan fogják a tagállamok végrehajtani ezt az iránymutatást.
There is a trade-off between sustainable tourism and the economic and social objectives of heritage sites 74 The generation of socio-economic impact with ERDF investments in cultural sites is mainly tackled by Member States with tourism promotion strategies (see paragraph 56). 
Kompromisszumot kell kötni a fenntartható turizmus, valamint az örökségi helyszínek gazdasági és társadalmi célkitűzései között 74 A tagállamok elsősorban a turizmus előmozdítására irányuló stratégiák révén igyekeznek társadalmi-gazdasági hatást generálni az ERFA-beruházások segítségével a kulturális helyszíneken (lásd: 56. bekezdés).
The effects of those investments are measured by an “increase in the number of visitors to the sites” (see paragraph 66). 
E beruházások hatását a helyszínek látogatószámának növekedésével mérik (lásd: 66. bekezdés).
Those strategies might be counterproductive to the preservation of heritage sites that already face the problem of mass tourism. 
Ezek a stratégiák kontraproduktívak lehetnek az olyan örökségi helyszínek megóvása szempontjából, amelyek már egyébként is küzdenek a tömegturizmussal.
Site degradation due to mass tourism for heritage sites was a risk identified by 38 % of the heritage site managers who replied to our survey (see Figure 4). 
A felmérésünkre választ adó örökségihelyszín-kezelők 38%-a említette az örökségi helyszínekkel kapcsolatos kockázatok között a tömegturizmus miatti állagromlást (lásd: 4. ábra).
Some of the visited projects have already implemented measures to restrict the number of tourists or to manage tourist flows in a more sustainable manner (see Box 7). 
A felkeresett projektek némelyike már intézkedéseket hozott a turisták számának korlátozására vagy a turistaforgalom fenntarthatóbb kezelésére (lásd: 7. háttérmagyarázat).
47 European Commission, “Safeguarding Cultural Heritage from Natural and Man-Made Disasters, A comparative analysis of risk management in the EU”, 2018. 
47 Európai Bizottság: Safeguarding Cultural Heritage from Natural and Man-Made Disasters, A comparative analysis of risk management in the EU, 2018.
48 The Reporting Guidelines were adopted by the College and published in December 2019 (OJ C 428, 20.12.2019, pp. 8–33). 
48 A biztosi kollégium 2019 decemberében fogadta el a beszámolási iránymutatást, amely ugyanebben a hónapban meg is jelent (HL C 428., 2019.12.20., 8. o.).
39 Box 7 Example of measures taken to control the impact of overtourism The early eighteenth-century Joanine Library is one of the jewels of the University of Coimbra in Portugal, one of the world’s oldest universities and part of the UNESCO heritage list. 
41 7. háttérmagyarázat A túlzott turistaforgalom hatásának enyhítése érdekében hozott intézkedések (példa) A portugáliai Coimbrai Egyetem – a világ egyik legrégebbi, UNESCO világörökségnek számító egyeteme – egyik ékszere a korai 18. századból származó Joanine könyvtár.
With daily tourist visits and the frequent opening of the massive teak main entrance door, the interior temperature and dust level regularly vary, impacting the long-term preservation of the ancient, and often rare, bibliographic works it contains. 
A mindennapos turistalátogatások és nehéz teakfa főbejárati ajtó gyakori nyitogatása miatt azonban a belső hőmérséklet és a porszint rendszeresen ingadozik, ami károsan hat az ott tárolt régi és gyakran ritka bibliográfiai művek hosszú távú megóvására.
To reduce the effects of touristic visits, the University of Coimbra changed the main entrance point to the site. 
A turizmus hatásainak enyhítése érdekében a Coimbrai Egyetem másik belépési pontot jelölt ki a helyszín megközelítésére.
Entry is also limited to groups of a maximum of 60 people, in slots of 20 minutes, and time spent on the main floor is limited to 10 minutes. 
A belépést ezenkívül legfeljebb 60 fős csoportokra korlátozta, amelyek 20 percenként léphetnek be a könyvtárba, és legfeljebb 10 percig tartózkodhatnak a fő látnivalók szintjén.
The University also recently acquired an anoxia chamber, which restores humidity levels and disinfests books of fungi and parasites without the use of chemicals. 
Az egyetem ezenkívül a közelmúltban beszerzett egy anoxikus berendezést, amely helyreállítja a páratartalmat és vegyszerek használata nélkül elpusztítja a könyvekben tenyésző gombákat és parazitákat.
40 Joanine Library, Coimbra, Portugal © ph. Henrique Patricio. 
42 Joanine könyvtár, Coimbra, Portugália © Fotó: Henrique Patricio.
Architect: Gaspar Ferreira. 
Építész: Gaspar Ferreira.
Source: University of Coimbra. 41 75 In these cases, priority should be given to the preservation of a site, regardless of its immediate economic and social effect. 
Forrás: Coimbrai Egyetem. 43 75 Ezekben az esetekben a helyszín megóvását kellene prioritásnak tekinteni, függetlenül a közvetlen gazdasági vagy társadalmi hatástól.
Currently, though, if action on a site is not expected to produce such effects, the ERDF cannot fund it, even if urgent work is required (see paragraphs 56 to 61). 
Jelenleg azonban ha valamely helyszín várhatóan nem gyakorol ilyen hatásokat, az ERFA nem tud finanszírozást nyújtani neki, még akkor sem, ha sürgős munkálatokra van szükség (lásd: 56–61. bekezdés).
Nor can the Creative Europe Programme. 
Ugyanez a helyzet a Kreatív Európa program esetében is.
This was in the past possible, with the Raphael programme49 that ran from 1997 to 2000 and whose objectives included conservation, safeguarding and development of European cultural heritage. 
A múltban pedig volt lehetőség erre, mégpedig az 1997 és 2000 között működő Raphael program49 keretében, amelynek célkitűzései között volt az európai kulturális örökség megóvása, karbantartása és fejlesztése is.
The EU has recently increased efforts to ensure preservation of cultural heritage 76 In the aftermath of the fire at Notre Dame Cathedral in Paris in 2019, the 28 culture ministers of the EU Member States called for the creation of a European network dedicated to the safeguarding of European heritage, and agreed that protection matters should be addressed by EU policies50. 
Az Unió újabban egyre többet tesz a kulturális örökség megóvásáért 76 Miután 2019-ben lángra kapott a párizsi Notre-Dame katedrális, a 28 uniós tagállam kulturális miniszterei felszólítottak egy, az európai örökség megóvásával foglalkozó uniós hálózat létrehozására, és megállapodtak abban, hogy a kulturális helyszínek megóvásával kapcsolatos kérdéseket be kell vonni az uniós szakpolitikák hatókörébe50.
77 The Commission indirectly addresses risk mitigation on heritage sites through environmental and energy performance regulations. 
77 A Bizottság közvetett módon, környezetvédelmi és energiahatékonysági rendeletek révén foglalkozik az örökségi helyszínekkel kapcsolatos kockázatcsökkentéssel.
Member States have been required, since 2012, to assess the effects on heritage sites of public and private projects with significant effects on the environment51. 
A tagállamok 2012 óta kötelesek felmérni, hogy a jelentős környezeti hatással járó köz-és magánprojektek milyen hatást gyakorolnak az örökségi helyszínekre51.
Since 2018, Member States shall encourage, “in relation to buildings undergoing major renovations, (...) fire safety and risks related to intense seismic activity”52. 
2018 óta a tagállamok „a jelentős felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban [...] figyelembe veszik [...] a tűzbiztonságot és az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat52”.
49 Decision No 2228/97/EC establishing a Community action on programme in the field of cultural heritage, (OJ L 305, 8.11.97, pp. 31–38). 
49 Az Európai Parlament és a Tanács 2228/97/EK határozata a kulturális örökségre vonatkozó közösségi cselekvési program létrehozásáról (HL L 305., 1997.11.8., 31. o.).
50 See paragraph 59. 
50 Lásd: 59. bekezdés.
51 Art. 3(d) Directive 2011/92/EU on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment as amended by Directive 2014/52/EU (OJ L 124, 25.4.2014, pp. 1–18). 
51 Az egyes köz-és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, a 2014/92/EU irányelvvel módosított 2011/52/EU irányelv (HL L 124., 2014.4.25., 1. o.)
Art. 7 of Directive 2012/27/EC on energy efficiency, as amended by Directive (EU) 2018/844 (OJ L 156, 19.6.2018, pp. 75–91). 
52 Az energiahatékonyságról szóló, az (EU) 2018/844 irányelvvel módosított 2012/27/EU irányelv (HL L 156., 2018.6.19., 75. o.) 7. cikke.
42 The audited cultural sites are generally dependent on public subsidies and have little incentive to increase revenues The audited cultural sites are generally dependent on public subsidies 79 We analysed the self-financing rates of the cultural sites whose ERDF projects had been completed. 
Az ellenőrzött kulturális helyszínek általában állami támogatásokra támaszkodnak és szinte semmi nem ösztönzi őket arra, hogy növeljék bevételeiket Az ellenőrzött kulturális helyszínek általában állami támogatásokra támaszkodnak 79 Elemeztük azoknak a kulturális helyszíneknek az önfinanszírozási rátáját, amelyek kapcsán már lezárult az ERFA-projekt.
Self-financing rates are the proportion of operational costs that are supported by the revenues generated by the operational activities of the site (“own resources”). 
Az önfinanszírozási ráta azt mutatja meg, hogy a működési költségek milyen arányát fedezi a helyszín operatív tevékenységéből keletkező jövedelem („saját forrás”).
We consider a site to be financially self-sufficient if the own revenues are higher or equal to operational costs. 
Akkor tekintünk egy helyszínt önfinanszírozónak, ha saját bevétele eléri vagy meghaladja a működési költségek szintjét.
We based our assessment on the 2018 financial accounts of the sites. 
Értékelésünket a helyszínek 2018. évi pénzügyi beszámolójára alapoztuk.
80 Except for three projects, none of the 21 audited cultural sites, for which data was available, was financially self-sufficient in 2018. 
80 2018-ban – három projekt kivételével – az ellenőrzött, hozzáférhető adatokkal rendelkező 21 kulturális helyszín egyike sem volt önfinanszírozó.
Cultural sites rely predominantly on public subsidies to operate. 
A kulturális helyszínek elsődlegesen állami támogatásokból fedezik működésüket.
In eight of the 11 cultural sites that received donations in 2018, donations covered less than 3 % of total annual operating costs for each of those sites. 
A 2018-ban adományban részesült 11 kulturális helyszín közül 8 esetében az adományok az egyes helyszínek teljes éves működési költségének csak kevesebb mint 3%-át fedezték.
81 Cultural sites also rely heavily on subsidies to finance their investment costs. 
81 A kulturális helyszínek beruházási költségeik finanszírozása tekintetében is nagymértékben függnek a támogatásoktól.
For 13 of the 23 audited completed projects, the ERDF investment projects were entirely financed from public funding (EU or national/local public entities). 
A 23 ellenőrzött lezárt projekt közül 13 esetében az ERFA beruházási projekteket teljes mértékben közforrásokból (uniós, illetve tagállami vagy helyi közforrásokból) finanszírozták.
Only two of the audited projects received private donations. 
Magánadományban csak két ellenőrzött projekt részesült.
This reliance on public subsidies poses a risk to the sustained operation of the cultural sites, as public authorities may decrease funding (see Box 8). 
A közforrásokra való támaszkodás kockázatot jelent a kulturális helyszínek folyamatos működése szempontjából, mivel a közhatóságok csökkenthetik a finanszírozást (lásd: 8. háttérmagyarázat).
Revenue-generation is not sufficiently incentivised by the current funding framework 82 The 2014-2020 CPR requires that beneficiaries have the financial capacity to implement the funded project54. 
A jelenleg finanszírozási keret nem ösztönzi kellőképpen a bevételtermelést 82 A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet előírja, hogy a kedvezményezetteknek rendelkezniük kell a finanszírozott projekt végrehajtásához szükséges pénzügyi kapacitással54.
For projects that generate net revenue, the CPR also requires beneficiaries to forecast the stream of revenues and costs generated by the EU project to identify the part of the investment costs, if any, which needs to be financed by EU funds55. 
A nettó bevételt termelő projektek tekintetében a rendelet arra is kötelezi a kedvezményezetteket, hogy jelezzék előre az uniós projekt által generált bevételeket és kiadásokat, hogy meg lehessen határozni, milyen arányban szükséges (illetve egyáltalán szükséges-e) uniós forrásokból finanszírozni a beruházási költségeket55.
The proposal for the 2021-2027 CPR requires Member States to examine whether beneficiaries have sufficient resources to cover operational and maintenance costs56. 
A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendeletjavaslat előírja a tagállamok számára annak vizsgálatát, hogy a kedvezményezett rendelkezik-e a szükséges forrásokkal a működési és fenntartási költségek fedezéséhez56.
83 The financial sustainability of projects is, therefore, a criterion frequently used by managing authorities: it is required in 20 of the 21 selection procedures we audited, either for projects to be potentially eligible for EU funding in the first place (i.e. as an admissibility criterion) or for awarding points when selecting projects (i.e. as a selection criterion) - see Annex V. 84 Managing authorities considered the visited projects to be financially sustainable because of the existence of an institutional support framework that, in principle, guarantees their financial sustainability. 
83 Az irányító hatóságok tehát gyakran alkalmazzák kritériumként a projektek pénzügyi fenntarthatóságát: az általunk ellenőrzött 21 kiválasztási eljárás közül 20 tartalmazott ilyen kritériumokat, akár a projektek uniós finanszírozásra való jogosultságának előfeltételeként (tehát befogadhatósági kritériumként), akár a projektkiválasztás során elnyerhető pluszpontokért (tehet kiválasztási kritériumként) (lásd: V. melléklet).
This is explained by different 54 Article 125(3)(d) of the CPR. 
54 A közös rendelkezésekről szóló rendelet 125. cikke (3) bekezdésének d) pontja.
55 Article 61 of the CPR. 
55 A közös rendelkezésekről szóló rendelet 61. cikke.
56 Article 67(3)(d), COM(2018) 375 final. 
56 COM(2018) 375 final, a 67. cikk (3) bekezdésének d) pontja.
44 factors, such as over-optimistic financial forecasts, or major changes in the economic model planned for the cultural site. 
Ezt különböző tényezőkkel lehet magyarázni, például túlzottan optimista pénzügyi előrejelzésekkel vagy a kulturális helyszín tervezett gazdasági modelljének jelentősebb változásával.
Figure 5– Differences between actual and forecasted self-financing rates Cultural site n°1 Cultural site n°2 Cultural site n°3 Cultural site n°4 Cultural site n°5 Cultural site n°6 Cultural site n°7 Cultural site n°8 Cultural site n°9 Cultural site n°10 Cultural site n°11 Cultural site n°12 Cultural site n°13 Cultural site n°14 Cultural site n°15 Cultural site n°16 62 % 50 % 100 % 105 % 94% 103% 100 % 100 % 100 % 6% 33 % 26 % 23 % 62 % 37 % 45 % 31% 42% 16% 28% 16 % 7 % 13 % 2 % 4% 26 % Actual self-financing rate (3 years after completion or 2018 when not available) Anticipated self-financing rate (3 years after completion) 43 % 39 % 62 % 80 % 75 % 62 % Note: The chart refers to the completed projects for which data was available. 
5. ábra. A tényleges és az előrejelzett önfinanszírozási ráták különbségei 1. sz. kulturális helyszín 2. sz. kulturális helyszín 3. sz. kulturális helyszín 4. sz. kulturális helyszín 5. sz. kulturális helyszín 6. sz. kulturális helyszín 7. sz. kulturális helyszín 8. sz. kulturális helyszín 9. sz. kulturális helyszín 10. sz. kulturális helyszín 11. sz. kulturális helyszín 12. sz. kulturális helyszín 13. sz. kulturális helyszín 14. sz. kulturális helyszín 15. sz. kulturális helyszín 16. sz. kulturális helyszín 62% 50% 100% 105% 94% 103% 100% 100% 100% 6% 33% 80% 75% 62% 16% 7% 13% 2% 4% 26% Tényleges önfinanszírozási ráta (3 évvel a lezárás után, illetve ezen adat hiányában 2018-ban) Előrejelzett önfinanszírozási ráta (3 évvel a lezárás után) 43% 26% 23% 45% 37% 42% 31% 16% 28% 39% 62% 62% Megjegyzés: Az ábra azokat a lezárt projekteket tartalmazza, amelyek kapcsán rendelkezésre álltak a szükséges adatok.
The actual self-financing rate refer to three years after completion of the project or, when this is not available, to 2018. 
A tényleges önfinanszírozási ráta a projekt lezárása utáni harmadik év végére, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, 2018-ra vonatkozik.
Source: ECA, based on the financial accounts of the beneficiaries. 
Forrás: Európai Számvevőszék, a kedvezményezettek pénzügyi beszámolója alapján.
85 The ERDF framework does not incentivise beneficiaries to increase their revenue. 
47 85 Az ERFA keretrendszere nem ösztönzi a kedvezményezetteket bevételeik növelésére.
The ERDF requirements for revenue-generating projects imply that the higher the net revenues generated by the project are, the less EU support is given57. 
Az ERFA bevételtermelő projektekre vonatkozó követelményei miatt minél több nettó bevételt termel a projekt, annál kevesebb uniós támogatásban részesül57.