natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Audit scope 12 and approach 17 With this audit the Court assessed whether the needs of micro‐entre‐ preneurs were addressed through the European Social Fund (ESF) and the European Progress Microfinance Facil‐ ity (EPMF) financial support. 
Az ellenőrzés 12 hatóköre és módszere 17 – Ellenőrzése során a Számvevőszék azt értékelte, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Progress – mikrofinanszírozási eszköz (EPMF) pénzügyi támogatása során a mikrovállalkozók választ kaptak-e igényeikre. a helyszínen szakértőkkel készített interjúk; ügyféldossziék elemzése (vissza nem térítendő támogatás kedvezményezettjei, illetve hitelfelvevők) a bankoknál és az egyéb pénzügyi közvetítőknél; 13 A projekteket a vissza nem térítendő támogatások esetében az irányító hatóságok, illetve közreműködő szervezetek szintjén, a pénzügyi eszközök esetében pedig a pénzügyi közvetítők szintjén vizsgáltuk meg.
14 Germany (five projects), Greece (six projects), Italy (four projects), Poland (eight projects) and Romania (four projects). 
14 Németország (öt projekt), Görögország (hat projekt), Olaszország (négy projekt), Lengyelország (nyolc projekt) és Románia (négy projekt).
15 Belgium, Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Spain, France, Latvia, Lithuania, Malta, Portugal, Slovenia, Slovakia, Finland and the United Kingdom. 
15 Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Lettország, Litvánia, Málta, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország és az Egyesült Királyság.
16 Answers have been received from 16 managing authorities of 14 Member States, concerning 19 OPs. 
16 14 tagállam 16 irányító hatóságától ékeztek válaszok, 19 operatív programmal kapcsolatban.
Audit scope and approach 13 Public funding used (by the end of 2013), to support access to finance to micro-entrepreneurs for projects examined by the Court in million euros Member State ESF EPMF Total Grants Guarantees Loans Guarantees Loans Germany Greece Italy Poland Romania 665.8 368.9 9.1 21.0 1.7 13.9 100.0 9.5 11.6 0.8 7.9 6.2 18.9 765.8 369.7 32.5 40.5 26.8 Total 1 066.5 13.9 121.1 14.9 18.9 1 235.3 Source: ECA analysis, December 2013. 
Az ellenőrzés hatóköre és módszere 13 A mikrovállalkozók pénzügyi forrásokhoz jutásának támogatásához 2013 végéig felhasznált közfinanszírozás a Számvevőszék által vizsgált projektek esetében (millió euró) Számvevőszéki tag Állam ESZA EPMF Összesen Vissza nem térítendő támogatások Garanciák Hitelek Garanciák Hitelek Németország Görögország Olaszország Lengyelország Románia 665,8 368,9 9,1 21,0 1,7 13,9 100,0 9,5 11,6 0,8 7,9 6,2 18,9 765,8 369,7 32,5 40,5 26,8 Összesen 1066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1235,3 Forrás: a Számvevőszék 2013. decemberi kérdőíve.
Observations 14 Programming and design of the EU support to micro-entrepreneurs 19 Designing funding instruments to achieve a certain policy objective is a challenging task. 
Észrevételek 14 A mikrovállalkozóknak nyújtott uniós támogatás programozása és kialakítása 19 Pénzügyi eszközök kialakítása oly módon, hogy azok hozzájáruljanak bizonyos szakpolitikai célkitűzés eléréséhez, kihívást jelent.
Important factors in this context are ensuring that the nature and type of support (grants or financial instruments) as well as the amounts available are addressing the actual needs of potential beneficiaries. 
Ezzel kapcsolatban fontos annak biztosítása, hogy a támogatás jellege és típusa (vissza nem térítendő támogatás vagy pénzügyi eszköz), valamint a rendelkezésre álló összegek valóban a lehetséges kedvezményezettek igényeit célozzák meg.
20 The Court therefore assessed whether: — needs assessments had been car‐ ried out for ESF to determine the overall level and type of support measures proposed to micro‐en‐ trepreneurs and, for financial instruments, whether appropri‐ ate investment strategies and risk management procedures were in place to avoid the funds being over‐ or undersized, and an exit policy and/or winding‐up provi‐ sions had been defined; — a robust risk management system has been put in place for financial instruments funded under the EPMF and in particular, whether the required portfolio‐at‐risk as‐ sessment has been carried out; — the financial instruments financed by the ESF or EPMF succeeded in attracting additional private fund‐ ing by calculating the leverage ratio achieved. 
20 A Számvevőszék ezért a következőket értékelte: – az ESZA keretében végeztek-e igényfelméréseket a mikrovállalkozóknak javasolt támogatási intézkedések általános szintjének és típusának meghatározásához; a pénzügyi eszközök esetében olyan megfelelő befektetési stratégiák és kockázatkezelési eljárások álltak-e rendelkezésre, amelyekkel elkerülhető volt az alapok túl-vagy alábecsülése; továbbá meghatároztak-e kilépési stratégiát/meg-szüntetési rendelkezéseket; – bevezettek-e megbízható kockázatkezelési rendszert az EPMF keretében alkalmazott pénzügyi eszközökhöz, és különösen: elvégezték-e a kockázatosnak minősülő portfolióra (PAR) irányuló kötelező értékelést; – az elért tőkeáttételi mutató kiszámítása alapján sikerült-e az ESZA vagy az EPMF által finanszírozott pénzügyi eszközöknek kiegészítő magánfinanszírozási forrásokat bevonni.
Lack of specific needs assessments and proper risk management systems for ESF support to micro-entrepreneurs Needs of micro-entrepreneurs not specifically addressed by managing authorities at the design stage of the reviewed ESF operational programmes 21 The Court’s audit showed that ESF managing authorities of the examined OPs did not carry out an assessment of the specific needs of micro‐entre‐ preneurs before allocating funds and determining the most appropriate way in which these funds should be used. 
A mikrovállalkozóknak nyújtott ESZA‐támogatással kapcsolatban nem végeztek konkrét igényfelmérést és nem álltak rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési rendszerek A vizsgált ESZA operatív programok kialakításakor az irányító hatóságok nem kifejezetten a mikrovállalkozók igényeit célozták meg 21 A Számvevőszék ellenőrzése rámutatott, hogy a vizsgált ESZA operatív programok irányító hatóságai a források elkülönítése előtt, illetve mielőtt meghatározták volna e források felhasználásának legmegfelelőbb módját, nem értékelték a mikrovállalkozók konkrét igényeit.
22 When responding to the Court’s survey, 11 managing authorities in 10 Member States17 responded that their ESF OPs included support measures for micro‐entrepreneurs. 
22 10 tagállam17 11 irányító hatósága a Számvevőszék felmérésére válaszolva úgy nyilatkozott, hogy operatív programjuk részeként mikrovállalkozásoknak is nyújtottak támogatást.
The Court’s analysis showed however that none of these 11 managing authorities had as‐ sessed the specific needs of micro‐en‐ trepreneurs prior to the approval of the OP. 
A Számvevőszék elemzése alapján ugyanakkor az is elmondható, hogy az operatív programok elfogadása előtt e 11 irányító hatóság egyike sem értékelte a mikrovállalkozók konkrét igényeit.
This was also the case for all OPs in the five Member States where the Court had examined specific projects. 
Szintén ez volt a helyzet annak az öt tagállamnak az összes operatív programja tekintetében, amelyekben a Számvevőszék konkrét projekteket is megvizsgált.
The Court notes that there was not a regulatory requirement dur‐ ing the 2007–13 programming period for Member States to conduct needs assessments. 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a szabályozás nem írt elő a tagállamok számára igényfelmérést.
17 Bulgaria, Czech Republic, Estonia, France (Mainland, Martinique), Latvia, Lithuania, Portugal (Madeira), Slovenia, Slovakia and Finland. 
17 Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Franciaország (kontinentális területek és Martinique), Lettország, Litvánia, Portugália (Madeira), Szlovénia, Szlovákia és Finnország.
Observations 15 23 Box 2 provides an example out‐ side of the audited sample where a robust needs assessment was carried out to establish the need for targeted support measures for micro‐entrepreneurs. 
Észrevételek 15 23 A 2. háttérmagyarázat egy, a vizsgált mintán kívüli esetet mutat be, ahol megbízhatóan felmérték a mikrovállalkozások számára létrehozandó támogatási intézkedésekkel kapcsolatos igényeket.
Example of a study establishing the need for a specific support measure targeted at micro-entrepreneurs In the German Land of Brandenburg a study was carried out in 2006 to determine the specific needs of business start‐ups18, and in particular on the adequacy of the financial services provided by banks to micro‐entrepreneurs. 
Példa a mikrovállalkozások számára létrehozandó támogatási intézkedés iránti igény felmérésére Németországban, Brandenburg tartományban, 2006-ban felmérést végeztek az induló vállalkozások konkrét igényeinek meghatározásához18, különös tekintettel arra, hogy megfelelőek-e a bankok által a mikrovállalkozások számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások.
This study was based on a qualitative and quantitative assessment of the supply and demand for microfinance in this region. 
A tanulmány a mikrofinanszírozás regionális keresletének és kínálatának minőségi és mennyiségi értékelésén alapult.
It identified that (i) for traditional banks, the delivery of financial services for micro‐entrepreneurs was not at‐ tractive, especially for small loans of up to 10 000 euros, and (ii) existing financial support initiatives (e.g. loans subsidised by the state) did not offer suitable alternatives to micro‐entrepreneurs. 
Megállapította, hogy i. a hagyományos bankok mikrovállalkozások számára nyújtott pénzügyi szolgáltatásai nem voltak vonzóak, különösen ami a legfeljebb 10 000 eurós kisösszegű hiteleket illeti, továbbá, hogy ii. a meglévő pénzügyi támogatási kezdeményezések (pl. államilag támogatott hitelek) nem nyújtanak megfelelő alternatívákat a mikrovállalkozásoknak.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, previously GTZ GmbH), Microfinance in Europe — Regional Case Studies from France, Germany and Greece, pp. 13–15 (a report co‐financed by the ESF). 
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, korábban GTZ GmbH), „Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, Germany and Greece” (Mikrofinanszírozás Európában – Franciaországi, németországi és görögországi regionális esettanulmányok), 13–15. o. (az ESZA által társfinanszírozott jelentés).
No investment strategies in place for three out of six ESF financial instruments examined 24 In general, ESF financial instruments receive a contribution from the OP to their endowment when their legal structure is set up. 
A vizsgált hat ESZA pénzügyi eszközből három esetében nem volt befektetési stratégia 24 Az ESZA pénzügyi eszközök általában a jogi struktúra létrehozása után tőkehozzájárulást kapnak az operatív programtól.
They subsequently use this money to support projects that fall within the scope of the OP (i.e. providing loans and guarantees to final recipients). 
Ezt követően ezt az összeget az operatív program hatókörébe eső projektek támogatására használják fel (azaz hiteleket és garanciákat nyújtanak a végső kedvezményezetteknek).
In line with the regula‐ tory requirements for ESF financial instruments, an investment strategy must therefore be developed for each fund. 
Ezért, az ESZA pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályozási követelményekkel összhangban, minden alap esetében befektetési stratégiát kell kidolgozni.
For ESF financial instruments, the investment strategy19 also includes an analysis of the potential target popula‐ tion to avoid an over‐ or undersized endowment of the fund. 
Az alap tőkéjének túl-vagy alábecslésének elkerülése céljából az ESZA pénzügyi eszközök esetében a befektetési stratégia19 magában foglalja a lehetséges célcsoport elemzését is.
19 Article 43 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
19 Az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 43. cikke.
Observations 16 25 In three out of the six audited ESF financial instruments, in Poland and Italy (Calabria), the Court found that no investment strategy had been devel‐ oped (see Table 2). 
Észrevételek 16 25 A vizsgált hat ESZA pénzügyi eszközből három esetében, Lengyelországban és Olaszországban (Calabria), a Számvevőszék megállapította, hogy elmulasztották a befektetési stratégia kidolgozását (lásd: 2. táblázat).
Existence of investment strategy, risk management systems and exit policies/winding up provisions in the ESF financial instruments audited ESF financial instruments audited (Member State) Investment strategy Risk management systems (PAR analysis) Exit policy/winding up provisions Financial instrument A (Germany) Financial instrument B (Italy) Financial instrument C (Italy) Financial instrument D (Italy) Financial instrument E (Poland) Financial instrument F (Poland) yes no yes no no no no no no yes no no yes yes yes no no yes Source: ECA analysis (2014). 
Befektetési stratégia, kockázatkezelési rendszerek és kilépési stratégia/ megszüntetési rendelkezések megléte a vizsgált ESZA pénzügyi eszközök esetében A vizsgált ESZA pénzügyi eszközök (tagállam) Befektetési stratégia Kockázatkezelési rendszerek (PAR elemzés) Kilépési stratégia / megszüntetési rendelkezések „A” pénzügyi eszköz (Németország) „B” pénzügyi eszköz (Olaszország) „C” pénzügyi eszköz (Olaszország) „D” pénzügyi eszköz (Olaszország) „E” pénzügyi eszköz (Lengyelország) „F” pénzügyi eszköz (Lengyelország) igen nem igen nem nem nem nem nem nem igen nem nem igen igen igen nem nem igen Forrás: a Számvevőszék elemzése (2014).
Inadequate risk management systems for five of the six ESF financial instruments examined 26 In addition to an upfront assessment of needs, fund managers should also put in place appropriate risk manage‐ ment procedures. 
A vizsgált hat ESZA pénzügyi eszközből öt esetében nem megfelelőek a kockázatkezelési rendszerek 26 Az alapkezelőknek az előzetes igényfelmérésen kívül megfelelő kockázatkezelési eljárásokat is be kell vezetniük.
This includes in particular the analysis of the finan‐ cial instrument’s portfolio‐at‐risk to assess whether the funds’ endow‐ ment is adequate, and in particular to establish whether potential losses from loans and guarantees can be covered. 
Ennek része elsősorban a pénzügyi eszközök kockázatosnak minősülő portfoliójának (PAR) elemzése, amelynek során megítélhető, hogy az alap megfelelő tőkével rendelkezik-e, és mindenekelőtt megállapítható, hogy a hitelek és garanciák okozta lehetséges veszteségek fedezhetők-e.
Carrying out such an analysis is respecting the principles of sound fi‐ nancial management, according to the Commission’s guidance20 to Member States for the 2007–13 programming period. 
Az ilyen elemzés elvégzése szükséges a gondos pénzgazdálkodás elveinek betartásához, a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra a tagállamoknak készített iránymutatásának20 megfelelően.
20 Guidance Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF_10‐0014‐04‐EN, 21 February 2011, Article 4.1.6. 
20 Iránymutatás az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 44. cikke szerinti pénzügyi konstrukciókról, COCOF_10-0014-04-EN, 2011. február 21., 4.1.6. cikk.
Observations 17 27 The Court found that a portfolio‐at‐risk analysis had been undertaken only for one ESF financial instrument out of the six examined by the Court (see Table 2) and in the case of Italy, the Court considers that the three audited ESF financial instruments are significantly oversized (see Box 3). 
Észrevételek 17 27 A Számvevőszék megállapította, hogy az általa vizsgált hat ESZA pénzügyi eszközből mindössze egy esetében történt kockázatosnak minősülő portfólióra (PAR) irányuló elemzés (lásd: 2. táblázat), Olaszország esetében pedig a Számvevőszék véleménye szerint mindhárom vizsgált ESZA pénzügyi eszközt jelentős mértékben túlmére-tezték (lásd: 3. háttérmagyarázat).
28 According to the regulation, unused endowments of financial instruments are to be returned to the EU budget at closure21. 
28 A rendelet szerint a pénzügyi eszközök fel nem használt összegeit záráskor vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe21.
21 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
21 Az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.
Example of oversized ESF financial instruments By the end of 2013, disbursement to micro‐entrepreneurs was 9.5 % of the total endowment for the loan fund in Campania (set up in in December 2009), while it was 0 % and 26.7 % for the two guarantee funds in Calabria (set up in September and November 2012). 
Példa ESZA pénzügyi eszköz túlméretezésére 2013 végéig Campaniában a 2009 decemberében létrehozott hitelalap teljes tőkéjének 9,5%-át folyósították mikrovállalkozóknak, míg Calabriában az egyik, 2012 szeptemberében létrehozott garanciaalap 0%-ot, a másik, 2012 novemberétől működő garanciaalap pedig 26,7%-ot folyósított ugyanennek a célcsoportnak.
To respect the rule on eligibility of expenditure, the support should be paid by 31 December 201522. 
A jogosultsági szabály betartásához a támogatást 2015. december 31-ig ki kellene fizetni22.
It is un‐ likely that the remaining funds will reach the micro‐entrepreneurs by the end of 2015. 
Nem valószínű, hogy a még rendelkezésre álló pénzösszegek 2015 végéig eljutnak a mikrovállalkozókhoz.
22 The end of the eligibility period as defined in Regulation 1083/2006 is currently under discussion. 
22 Jelenleg tárgyalások folynak a jogosultsági időszak 1083/2006/EK rendeletben meghatározott végéről.
Weaknesses in relation to exit policy and winding up provisions for ESF financial instruments 29 The Court also assessed whether man‐ aging authorities had put in place exit policy and/or winding up provisions in accordance with the applicable rules23 for ESF financial instruments. 
Az ESZA pénzügyi eszközöket hiányosságok jellemzik a kilépési stratégiával és a megszüntetési rendelkezésekkel kapcsolatban 29 A Számvevőszék értékelte továbbá, hogy az irányító hatóságok az alkalmazandó szabályoknak23 megfelelően kidolgoztak-e kilépési stratégiát és megszüntetési rendelkezéseket az ESZA pénzügyi eszközeire vonatkozóan.
The pur‐ pose of these policies and provisions is to ensure a sound and orderly liquida‐ tion of the fund at the time of closure. 
E stratégiák és rendelkezések célja, hogy záráskor biztosítsák az alap megbízható és szabályos felszámolását.
30 The Court found that no exit policy and/or winding up provisions were in place for three out of the six ESF financial instruments examined (two in Campania and one Calabria). 
30 A Számvevőszék megállapította, hogy a hat vizsgált ESZA pénzügyi eszközből három esetében (kettő Campania, egy pedig Calabria régióban) nem volt sem kilépési stratégia, sem megszüntetési rendelkezések.
23 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
23 Az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.
EPMF financial intermediaries (such as banks) have to apply to the EIF to ob‐ tain funding for their financial instru‐ ments. 
Az EPMF pénzügyi közvetítőinek (pl. bankok) az EBA-hoz kell fordulniuk pénzügyi eszközeik finanszírozásához.
If financial intermediaries face no demand for loans or guarantees, they simply do not call upon the EIF funding. 
Ha a pénzügyi közvetítőkhöz nem érkezik hitelek vagy garanciák iránti kérelem, akkor egyszerűen nem hívják le az EBA-forrá-sokat.
Therefore a specific regional needs assessment is not necessary. 32 Moreover, in accordance with EPMF rules, each financial intermediary is subject to a standard due diligence process performed by the EIF. 
Külön regionális igényfelmérésre ezért nincs szükség. 32 Továbbá, az EPMF szabályai szerint az EBA minden pénzügyi közvetítő esetében szabványos átvilágítást végez.
This cov‐ ers an assessment of risk management systems, including the portfolio‐at‐risk procedures. 
Ennek során értékelik a kockázatkezelési rendszereket, beleértve a kockázatosnak minősülő portfolióra (PAR) vonatkozó eljárásokat is.
The portfolio and the re‐ spective default rate are subsequently monitored by the financial intermedi‐ ary and periodically reported to the EIF. 
A portfoliót és a kapcsolódó nemfizetési arányt ezt követően a pénzügyi közvetítő nyomon követi, és arról rendszeresen beszámol az EBA-nak.
Specific rules on these monitoring and reporting arrangements form an integral part of the contract between the EIF and the financial intermediary. 
Az e monitoring és beszámolási rendszerre vonatkozó szabályok az EBA és a pénzügyi közvetítő között szerződés szerves részét képezik.
33 The Court found that the required portfolio‐at‐risk analyses had been carried out for all seven EPMF financial instruments examined. 
33 A Számvevőszék megállapította, hogy a hét vizsgált EPMF pénzügyi eszköz mindegyike esetében elvégezték a kockázatosnak minősülő portfolióra (PAR) vonatkozóan előírt elemzéseket.
While microfi‐ nance activities are by definition high risk, the Court’s analysis showed that the portfolio‐at‐risk for a loan fund in Romania was low when compared to similar funds. 
Noha a mikrofinanszírozás jellegénél fogva nagy kockázatú, a Számvevőszék elemzése rámutatott, hogy egy romániai hitelalap kockázatosnak minősülő portfoliója a más hasonló alapokhoz képest kicsi volt.
The fund which was op‐ erational since March 2012 had 0.3 % default risk for its portfolio and no write‐offs as of 30 September 2013. 
A 2012 márciusa óta működő alap portfoliójának nemfizetési kockázata 0,3%-os volt, és a 2013. szeptember 30-i állapot szerint nem került sor leírásra.
Most ESF financial instruments did not attract private funding 34 One of the advantages of using financial instruments compared to grants is that they potentially attract private funding in addition to the public funding (from EU and national budgets). 
Az ESZA pénzügyi eszközei‐ nek legtöbbje nem tudott bevonni magánforrásokat 34 A pénzügyi eszközök alkalmazásának egyik előnye a vissza nem térítendő támogatásokhoz képest, hogy a közfinanszírozás (uniós és tagállami költségvetések) mellett potenciálisan magánforrásokat is bevonnak.
This is also referred to as leverage effect, which is measured as the ratio of total funding to public funding. 
Ezt hívják ún. tőkeáttételi hatásnak, amely az összfinanszírozás és a közfinanszírozás arányával fejezhető ki.
A leverage ratio over 1 means that private funding was attracted. 
Az 1 feletti tőkeáttételi mutató azt jelenti, hogy sor került magánfinanszírozás bevonására.
The Court examined whether financial instruments used under ESF or EPMF to support micro‐entrepreneurs suc‐ ceeded in attracting private in addi‐ tion to public funding. 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy az ESZA vagy az EPMF keretében a mikrovállalkozók támogatása céljából alkalmazott pénzügyi eszközök a közforrásokon túl be tudtak-e vonni magánforrásokat is.
35 The Court’s analysis showed that only one of the six audited ESF financial in‐ struments attracted additional private funding with a leverage ratio of 1.2 for a guarantee fund in Italy (Calabria). 
35 A Számvevőszék elemzése alapján elmondható, hogy a hat vizsgált ESZA pénzügyi eszközből mindössze egy tudott kiegészítő magánforrást is be-vonni: ennek az olaszországi (Calabria) garanciaalapnak a tőkeáttételi mutatója 1,2 volt.
For four of the six instruments, there was no leverage at all as the leverage ratio was one or less24. 
A hat alapból négy esetében egyáltalán nem volt tőkeáttétel, mivel a tőkeáttételi mutató 1 vagy annál kisebb volt24.
For the last one, an‐ other guarantee fund in Italy (Calabria), the managing authority was not able to provide information on the leverage ratio. 
Egy másik olaszországi (Calabria) garanciaalap esetében pedig az irányító hatóság nem tudott adatokat szolgáltatni a tőkeáttételi mutatóról.
24 A leverage ratio below 1.0 is possible when part of the endowment has been used for management fees. 
24 1,0 alatti tőkeáttételi mutatóról akkor beszélhetünk, ha a tőke egy részét kezelési díjakra használták fel.
Observations 19 36 Regarding quantitative objectives, the Court observes that setting a target leverage ratio was not a regulatory requirement during the 2007–13 pro‐ gramming period. 
Észrevételek 19 36 A mennyiségi célok tekintetében a Számvevőszék észrevételezi, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a szabályozás nem írta elő tőkeáttételi mutatóhoz célérték meghatározását.