natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints. 
Az intézkedések indoklása közötti különbség szemléltetése A „hátrányos természeti adottságú területekre” vonatkozó kifizetések a gazdálkodókat a hátrányos természeti adottságú vagy egyéb módon hátrányos területekért kompenzálják.
Their ultimate aim is to prevent land abandonment. 
E kifizetések végső célja a földterületek művelésből való kivonásának megelőzése.
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent. 
Megállapításunk szerint ezek a kifizetések elősegíthetik ugyan az éghajlatváltozás megelőzését, azonban nem ez az elsődleges céljuk, ezért nagyobb megfontoltság-ról tanúskodnék a 40%-os éghajlat-együttható alkalmazása.
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period. 
Csupán ez a korrekció az EMVA-nak az éghajlattal kapcsolatos célok finanszírozásához való hozzájárulását a 2014–2020-as időszakra nézve 16%-kal, azaz 9,2 milliárd euróval csökkentené.
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy. 
Az erdészeti tevékenységek, például az erdősítés fontos szerepet játszanak az uniós vidékfejlesztési politika legfőbb ökológiai céljai teljesülésének elősegítésében.
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy. 
Az erdőtelepítés és a fásítás azon igénynek felel meg, hogy erősíteni kell az ökoszisztémákat, javítani a szénmegkötést és át kell térni a karbonszegény gazdaságra.
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change. 
Az erdőtelepítés emellett elősegíti a természeti veszélyek és tűzesetek megelőzését, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást.
We found that this rationale justified a climate coefficient of 100 %. Box 4 
Megállapítottuk, hogy mindez 100%-os éghajlat-együttható alkalmazását teszi indokolttá. 4. háttérmagyarázat
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards. 
Észrevételek 34 58 A tagállami vidékfejlesztési programok értékelése során megállapítottuk, hogy a Bizottság megközelítéséből adódóan több kiadást tekintettek éghajlat-politikai kiadásnak, mint ha az egyes intézkedéseket külön vizsgálták és – nemzetközi előírások szerint – osztályozták volna.
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020. 
E megállapítás fényében felülvizsgáltuk az éghajlat-együtthatókat (Melléklet), és az Unió egészére nézve megbecsültük az EMVA-ból 2014 és 2020 között az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított felülvizsgált összeget.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9). 
Becslésünk alapján megállapítottuk, hogy az EMVA-ból az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított összeg 42%-kal (23,9 milliárd euró) csökkentendő (lásd: 9. ábra).
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes. 
Az EMVA-ból az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított összegek alakulása (milliárd euró) 57,2 23,9 –42% 2015/2014/EU rendelet A Számvevőszék becslései 33,3 Forrás: Az Európai Számvevőszék becslései, az SFC2014 elektronikus adatcsererendszerből származó, az Infoview révén kinyert, 2016. május 30-i adatok alapján – Tervezett EMVA-kiadások kiemelt területenként és a jóváhagyott vidékfejlesztési programok intézkedéseiként.
33.3 Figure 9 
9. ábra
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach. 
Észrevételek 35 59 Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében a Bizottság a kiadások besorolásakor hasonló problémákkal szembesült, de itt sikeresen alkalmazott egy részletesebb megközelítést.
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD. 
A vidékfejlesztéssel megegyező költségvetési területen követendő példát is találtunk: a LIFE program nyomonkövetési eljárásai óvatosabbak, mint az EMVA eljárásai.
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5). 
A LIFE program Környezeti, illetve Éghajlat-politikai alprog-ramjai (amelyek a 4., illetve az 5. vidékfejlesztési prioritáshoz hasonlóak) eltérő nyomonkövetési együtthatót alkalmaznak (lásd: 5. háttérmagyarázat).
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %). 
A LIFE program keretében alkalmazott nyomonkövetési módszerek A LIFE programban az OECD módszerével összhangban a kiadási tételeket a következő három kategória egyikébe sorolják: elsődlegesen éghajlati vonatkozású (100%); jelentős mértékben éghajlati vonatkozású (40%); nem éghajlati vonatkozású (0%).
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39. 
A Környezet alprogram keretében tervezett kiadási összegek legtöbbjéhez 40%-os együtthatót rendelnek38, míg az Éghajlat-politikai alprogram keretében az összegek 100%-os nyomonkövetési együtthatót kapnak39.
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field. 
A vidékfejlesztés területén alkalmazott gyakorlattal szemben a LIFE program egyértelmű példát szolgáltat arra az esetre, amikor a környezettel kapcsolatos kiadás (amely legfeljebb 40%-os együtthatót kaphat) nem teljes mértékben kapcsolható az éghajlat-politika területéhez.
As a result, climate funding between areas cannot always be compared. 
Ebből következően az éghajlattal kapcsolatos kiadások az egyes területek között nem mindig összehasonlíthatók.
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters. 
38 A Környezet alprogram egyik jellemző projektje lehet például szennyvíztisztító telepek fejlesztése a befogadó vizek szennyezésének minimalizálása érdekében.
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management. 
A fő cél környezettel kapcsolatos (a szennyezés csökkentése), de egy ilyen projekt részben városi csatornahálózatokat is érinthet, így járulva hozzá – az árvízvédelem révén – az éghajlatváltozás mérsékléséhez.
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions. Box 5 
39 Az Éghajlat-politikai alprogram egyik jellemző projektje lehet például egy meglévő épületállomány felújítása energiatakarékosság és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése céljából. 5. háttérmagyarázat
Observations 36 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 60 Horizon 2020’s climate tracking results for 2014 show that 24 % of the budget was dedicated to climate action40. 
Észrevételek 36 Gyors fellépésre van szükség, mivel a kutatási finanszírozásból biztosított hozzájárulás jelentős elmaradást mutat 60 A „Horizont 2020” program esetében az éghajlattal összefüggő kiadások nyomon követésének 2014-es eredményei szerint a költségvetés 24%-át fordították ilyen kiadásokra40.
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4). 
Ez jelentősen elmarad a 35%-os céltól (lásd: 4. ábra).
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017. 
Az arra vonatkozó szabályozási előírásnak41, hogy a többéves munkaprogramban szerepelnie kell az éghajlattal kapcsolatos kiadások összegének, sem a 2014–2015-ös, sem a 2016–2017-es időszakban nem tettek eleget.
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action. 
Ezért az egyes munkaprogramok-hoz nem rendeltek számszerűsített célokat arra vonatkozóan, hogy azok milyen mértékben járulnak hozzá ahhoz a célkitűzéshez, hogy a „Horizont 2020” program teljes költségvetésének legalább 35%-át éghajlat-politikai intézkedésekre fordítsák.
61 Horizon 2020 distinguishes between and sets out the relative budget proportions for programmable and bottom-up actions42. 
61 A „Horizont 2020” különbséget tesz programozható és alulról kezdeményezett intézkedések között, és ezekre vonatkozóan eltérő költségvetési részesedést állapít meg42.
For programmable actions, the climate-related expenditure can be estimated by applying EU climate coefficients to the relevant expenditure categories. 
A programozható intézkedések esetében az éghajlattal összefüggő kiadások összege az uniós éghajlat-együtthatóknak a vonatkozó kiadási kategóriákra történő alkalmazásával becsülhető meg.
However, the Commission considers that the results from bottom-up areas are unpredictable by nature43. 
A Bizottság azonban az alulról kezdeményezett intézkedések esetében úgy véli, hogy az eredmények jellegüknél fogva nem előre jelezhetők43.
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related. 
2014-ben az alulról kezdeményezett intézkedések a „Horizont 2020” teljes költségvetésének 35%-át tették ki, és ezek 8,5%-át tekintették éghajlati vonatkozásúnak.
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework. 
62 A programozható intézkedésekből a 2014–2017-es időszakra tervezett, éghajlattal kapcsolatos hozzájárulások adatait felhasználva kiszámítottuk44, hogy 2018 és 2020 között a „Horizont 2020” keretében az éghajlattal összefüggő kiadások átlagos arányának el kellene érnie a 47%-ot ahhoz, hogy megvalósulhasson a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret teljes időszakára kitűzött 35%-os cél.
This represents a substantial increase compared with the rate of 24 % already achieved. 
Az eddig megvalósult 24%-os arányhoz képest ez lényeges növekedést jelent.
Figure 10 shows an example of the path that the climate allocations under Horizon 2020 will have to take if the 35 % target is to be met. 
A 10. ábra példát mutat be arról az irányról, amelyet a „Horizont 2020” keretében az éghajlattal kapcsolatos előirányzatoknak követniük kell ahhoz, hogy a 35%-os cél megvalósuljon.
40 According to the Commission, data on climate-related expenditure does not yet take into account some of the financial instruments which are tracked at project level, i.e. in a bottom-up manner (InnovFin SMEG and InnovFin SME VC) due to the biennial nature of the European Investment Fund’s reporting. 
40 A Bizottság szerint az éghajlati vonatkozású kiadások adatai előállításához jelenleg még nem vesznek figyelembe egyes projektszinten, alulról építkező megközelítéssel nyomon követett pénzügyi eszközöket (InnovFin kkv-garanciakeret és InnovFin kkv kockázati tőke); ennek az az oka, hogy az Európai Beruházási Alap beszámolóit kétévente kell elkészíteni.
41 Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) states that the multiannual work programmes for Horizon 2020 must provide an indication of the amount of climate-related expenditure, where appropriate. 
41 A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló 2013/743/ EU tanácsi határozat (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.) szerint a „Horizont 2020” többéves munkaprogramjaiban adott esetben fel kell tüntetni az éghajlattal kapcsolatos kiadások összegét.
42 Programmable actions have a clear thematic objective corresponding to one of the topics defined in the Commission’s work programme. 
42 A programozható intézkedések a Bizottság munkaprogramjában meghatározott témák valamelyikének megfelelő, egyértelmű tematikus célkitűzéssel rendelkeznek.
For bottom-up actions, thematic objectives are not predetermined and can vary depending on the project. 43 Which share of bottom-up actions can be considered climate-related depends upon researcher proposals, which are evaluated for their scientific excellence. 
Az alulról kezdeményezett intézkedések esetében a tematikus célokat nem határozzák meg előre, és azok projektenként eltérőek lehetnek. 43 Az, hogy az alulról kezdeményezett intézkedések mekkora része tekinthető éghajlati vonatkozásúnak, az a kutatók – szakmai kiválóság szempontjából értékelt – javaslataitól függ.
44 Data source is Draft budget for the year 2017, Heading 1A: Competitiveness for growth and jobs, section 3.2.2 Contribution to mainstreaming of climate action. 
44 Az adatforrás a 2017. évi költségvetés-tervezet 1A fejezete (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), 3.2.2. szakasz (Hozzájárulás az éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítéséhez).
The calculation is based on the fact that in 2015-2017 (as in 2014) bottom-up actions accounted for 35 % of the total budget and that in that period (as in 2014) 8.5 % of the budget for bottom-up actions was climate-related. 
A számítás alapja, hogy a 2015–2017-es időszakban (csakúgy, mint 2014-ben) az alulról kezdeményezett intézkedések a teljes költségvetés 35%-át tették ki, és ebben az időszakban (csakúgy, mint 2014-ben) az alulról kezdeményezett intézkedésekre elkülönített költségvetés 8,5%-a irányult az éghajlatra.
Observations 37 An example of a path for climate allocation if the 35 % target for Horizon 2020 is to be met (in billion euro) 14 12 10 9.4 13.2 12.2 9.0 78% 9.5 11.0 10.0 75% 75% 77% 53% 53% 53% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% 8 6 4 2 0 Non climate action Climate action 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimations Source: Commission’s data for 2014-2017 (draft budget 2017) and European Court of Auditors’ estimates of climate action for 2018-2020. 
Észrevételek 37 Példa az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra elkülönített összegek alakulására, a „Horizont 2020” program 35%-os céljának eléréséhez (milliárd euró) 14 12 10 8 6 4 2 0 13,2 12,2 Éghajlat-politika 9,0 9,5 9,4 11,0 10,0 53% 53% 75% 75% 77% 53% 78% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% Nem éghajlat-politika 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Becslések Forrás: A Bizottság 2014–2017-re vonatkozó adatai (2017-es költségvetés-tervezet) és az Európai Számvevőszéknek a 2018–2020-as időszak éghajlat-politikai intézkedéseire vonatkozó becslései.
63 In November 2015 the Commission devised an action plan45 in order to remedy Horizon 2020’s sub-optimal progress towards its 35 % target. 
63 2015 novemberében a Bizottság cselekvési tervet45 dolgozott ki a „Horizont 2020” program optimálistól elmaradó haladásának orvoslása és a 35%-os cél elérése érdekében.
We analysed whether this action plan contained adequate provisions to deliver the necessary catch-up in research. 
Elemeztük, hogy a cselekvési terv megfelelő rendelkezéseket tartalmazott-e a szükséges felzárkózás megvalósulásához.
The action plan introduces some measures from the 2016-2017 work programme onwards and recognises the need to do more in the 2018-2020 work programme. 
A cselekvési terv bevezet néhány intézkedést a 2016–2017-es munkaprogramtól kezdve, és elismeri, hogy a 2018–2020-as munkaprogramban az eddigieknél többet kell elérni.
For example, the Commission intends to introduce compulsory climate-related checks to be performed on the whole work programme prior to approval. 
A Bizottság például olyan kötelező éghajlati vonatkozású ellenőrzéseket szándékozik bevezetni, amelyeket a teljes munkaprogramra nézve még annak jóváhagyása előtt kell végrehajtani.
In addition, climate-related considerations are to be included in the standard project proposal templates and in the award criteria. 
Továbbá mind a projektpályázatok szabványosított értékelő-lapján, mind az odaítélési kritériumokban szerepelniük kell éghajlattal kapcsolatos megfontolásoknak is.
Allocating a sufficient budget to measures that make a sizeable contribution to climate change objectives would be another means, recommended in the action plan, by which to help meet the general 35 % target. 
A cselekvési terv javasolja egy másik módszer alkalmazását is, amely elősegítheti a 35%-os cél elérését: ennek értelmében elegendő költségvetést kell elkülöníteni azokra az intézkedésekre, amelyek tekintélyes mértékben járulnak hozzá az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekhez.
45 The Strategic Research and Innovation Directors-General Group endorsed on 12 November 2015 the measures included in the Action Plan for increasing mainstreaming of climate action in Horizon 2020 and climate-related expenditure. 
45 A stratégiai kutatás és innováció területéért felelő főigazgatók csoportja 2015. november 12-én jóváhagyta a „Horizont 2020” programmal kapcsolatos, az éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítésének fokozásáról és az éghajlattal összefüggő kiadások növeléséről szóló cselekvési tervben szereplő intézkedéseket.
Observations 38 64 While the action plan includes useful proposals, it fails to present any quantifiable targets or models as to how the 35 % target might be met. 
Észrevételek 38 64 Noha a cselekvési terv hasznos javaslatokat tartalmaz, nem mutat be egyetlen számszerűsített célt, illetve modellt sem arról, hogyan érhető el a 35%-os cél.
For example, the action plan does not include related calculations, nor does it provide a roadmap on how the relatively low share of climate-related expenditure in the years 2014-2017 can be compensated for in 2018-2020. 
Például: a cselekvési terv nem tartalmaz erre vonatkozó számításokat, és nem ismertet menetrendet sem arról, hogy az éghajlattal összefüggő kiadások 2014–2017-es időszakra jellemző viszonylag alacsony aránya hogyan ellensúlyozható a 2018–2020-as időszakban.
More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 65 The target to spend 20 % of the EU budget on climate action can be factored into the various policy areas through spending more on existing climate-related programmes, creating new programmes or developing features to target spending more towards climate-related objectives. 
Egyes európai strukturális és beruházási alapok keretében több és célirányosabb finanszírozás jut az éghajlat-politikára, más alapok esetében azonban leginkább csak a „normál ügymenetet” biztosítják 65 Az a cél, hogy az uniós költségvetés 20%-át éghajlattal összefüggő kiadásokra fordítsák, a különböző szakpolitikai területeken a következő módokon vehető figyelembe: úgy, hogy nagyobb összegeket fordítanak a meglévő éghajlati vonatkozású programokra; úgy, hogy új programokat hoznak létre, vagy olyan intézkedéseket dolgoznak ki, amelyekkel a kiadások még inkább az éghajlattal kapcsolatos célokra irányíthatók.
A sign of ‘better focused spending’ would be funds and programmes setting requirements which are more geared towards climate-related objectives than they were in the 2007-2013 period. 
A „célirányosabb kiadási összegek” jele az lenne, ha az alapok és a programok olyan követelményeket vezetnének be, amelyek a 2007–2013-as időszakhoz képest jobban összpontosítanának az éghajlattal kapcsolatos célkitűzésekre.
Overall, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % target represents an increase in climate action spending compared to 2007-2013 (see paragraph 27). 
Összességében nem tudtuk megállapítani, hogy a 20%-os cél a 2007–2013-as időszakhoz képest növekedést jelent-e az éghajlat-politikai kiadások terén, és ha igen, milyen mértékben (lásd: 27. bekezdés).
66 We examined the European Structural and Investment Funds and the agricultural direct payments, since these areas under shared management account for around three quarters of the planned climate funding (see paragraph 19). 
66 Vizsgálatunk az európai strukturális és beruházási alapokra és a mezőgazdasági közvetlen kifizetésekre irányult, mivel ezek a megosztott irányítású területek teszik ki az éghajlattal kapcsolatos kiadások tervezett összegének mintegy háromnegyedét (lásd: 19. bekezdés).
For these funds, we looked at whether, compared with 2007-2013, the 20 % target had added value to the fight against climate change through: — a larger allocation of EU funds to climate action — a quantitative improvement — and/or — better focused EU funding for climate action — a qualitative improvement. 
Az alapok esetében megvizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as időszakhoz képest többletértéket jelentett-e az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén a 20%-os cél a következők révén: – nagyobb uniós összegek elkülönítése az éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre – mennyiségi javulás –, illetve – az éghajlattal kapcsolatos intézkedések célirányosabb uniós finanszírozása – minőségi javulás.
Observations 39 67 Since spending has just started for the 2014-2020 period, we analysed the quantitative and qualitative improvements by auditing the design of measures in the spending programmes as well as planned expenditure, and not actual expenditure at project level. 
Észrevételek 39 67 Mivel a 2014–2020-as időszak kiadásai még csak a közelmúltban kezdődtek meg, a mennyiségi és a minőségi javulást úgy ellenőriztük, hogy az intézkedések kiadási programokon belüli kialakítását és a tervezett kiadásokat vizsgáltuk, nem pedig a projektszinten ténylegesen végrehajtott kiadásokat.
The examples mentioned in the section therefore primarily act as case studies to illustrate the strengths, weaknesses and good practices we noted. 
Az e szakaszban említett példák ezért elsősorban az általunk tapasztalt erősségeket, hiányosságokat és követendő példákat szemléltető esettanulmányként szolgálnak.
Higher climate allocations in the ERDF and CF demonstrate that better focus on climate can be achieved 68 We assessed whether the inclusion of climate action under the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in more funds being allocated to climate investments compared with 2007-2013. 
Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében az éghajlattal kapcsolatos nagyobb összegű előirányzatok tanúsítják, hogy az éghajlat-politika kaphat nagyobb hangsúlyt 68 Megvizsgáltuk, hogy az éghajlattal kapcsolatos intézkedéseknek a 2014–2020-as ERFA és Kohéziós Alap operatív programjaiba való beépítése azt eredményezte-e, hogy a 2007–2013-as időszakhoz képest több forrást különítenek el az éghajlattal összefüggő beruházásokra.