natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not. 
A projektek esetében azonban csak a technikai célok (kicserélt ablakok és ajtók száma, szigetelt falak és tetőfelületek területe m2-ben) voltak kötelező jellegűek, az energiamegtakarításra vonatkozó célok nem.
34. in the promotion of cohesion op (Lithuania), the indicators were set for the operational programme, its priority axes and its measures. an increase or decrease in available funding for energy efficiency did not always result in change in the value of the indicators as normally is expected. at priority axis level, the indicators related to the decrease in energy intensity and, at measure level, the indicators regarded the number of projects and the amount of energy saved, but not the cost of energy saved. 
A Kohézió előmozdítása operatív program (Litvánia) esetében mutatókat határoztak meg az operatív programhoz, valamint annak prioritási tengelyeihez és intézkedéseihez. Az energiahatékonysági célokra rendelkezésre álló források növekedése vagy csökkenése az általában várható hatástól eltérően nem mindig eredményezett változást a mutatók értékében. A prioritási tengelyek szintjén a mutatók az energiaintenzitás csökkentésére vonatkoztak, az intézkedések szintjén a mutatók a projektek számát és a megtakarított energia mennyiségét vették figyelembe, de nem tértek ki a megtakarított energia költségére.
35. the commission’s monitoring guidelines did not give recommended or binding indicators concerning energy efficiency25. furthermore, cohesion policy funds promote improved energy efficiency under many other headings in addition to energy efficiency (electricity, gas, petroleum products and various infrastructures). the commission has not monitored the contribution of these measures to the achievement of the 2020 energy savings objective, nor has it envisaged the use of such performance indicators in the energy efficiency sector26. 
A Bizottság nyomonkövetési iránymutatásai nem adtak meg javasolt vagy kötelező mutatókat az energiahatékonyságra vonatkozóan25. Ezenkívül a kohéziós forrásokból származó támogatások az energiahatékonyságon kívül számos más cím alatt is előmozdítják az energiahatékonyságot (villamos energia, gáz, kőolajipari termékek és különböző infrastruktúrák). A Bizottság nem mérte ezeknek az intézkedéseknek a 2020-ra vonatkozó energiamegtakarítási cél eléréséhez való hozzájárulását, és nem is tervezte ilyen teljesítménymutatók alkalmazását az energiahatékonysági ágazatban26.
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential. 
KÖZÉPÜLETEKKEL KAPCSOLATOS PROJEKTEK MEGVALÓSÍTÁSA A FŐ CÉL NEM AZ ENERGIAHATÉKONYSÁG VOLT 36. A településeknek és régióknak igényfelméréseken alapuló tervekkel kellene rendelkezniük, amelyek leltárszerűen felsorolják az ott található épületeket és azok energiaköltségét, valamint azokat a legnagyobb energiamegtakarítási potenciál szempontja alapján rangsorolják.
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements. 
37. A települések, illetve régiók nem rendelkeztek megfelelő igényfelmérésen alapuló tervekkel. Az irányító hatóságok szerint az épületeket általában akkor tekintették támogatásra„készen állónak”, ha azok felújításra szorultak, és dokumentációjuk megfelelt a követelményeknek.
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects). 
38. A finanszírozásra kiválasztott projektek nem rendelkeztek költséghatékonysági szempontból ésszerű célokkal, pl. nem határozták meg az egységnyi energiamegtakarítás eléréséhez szükséges költséget. A célok az energiamegtakarítás és a kényelem javítása voltak, de a projekteket nem az energiamegtakarítás által eredményezett pénzügyi előnyök és ezáltal a felmerülő költségek ellentételezésének mértéke alapján választották ki (az ellenőrzött projektek megtérülési idejével kapcsolatban lásd: II. melléklet).
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes. 
39. Az ellenőrzött országok egyike sem alkalmazott költségszempontból optimális minimális energiahatékonysági követelményeket az épületekre és épületelemekre vonatkozóan, és nem végeztek szisztematikus adatgyűjtést sem a meglévő épületek energiafogyasztási profiljáról. Annak ellenére, hogy a nemzeti építési szabványok határértékeket határoznak meg az épületek és építőanyagok hőtani jellemzőire, a kedvezményezettek rugalmasan alkalmaztak különböző technológiákat és anyagokat a különböző energiahatékonysági minősítések megszerzésére.
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006. 
25 The New Programming Period 2007-2013, Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation Indicators [Az értékelési módszerekre vonatkozó indikatív iránymutatások a 2007–2013-as új programozási időszakban: nyomonkövetési és értékelési mutatók], 2. sz. bizottsági munkadokumentum, 2006. augusztus.
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published. 
26 Outcome indicators and targets, Towards a new system of monitoring and evaluation in EU Cohesion Policy [Eredménymutatók és célok – az uniós kohéziós politika nyomon követésének és értékelésének új rendszere felé], nem publikált bizottsági munkadokumentum, 2011. június.
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved. 
21 40. Az irányító hatóságok nem adtak iránymutatást pl. a kivitelezési specifi-kációkra, az alkalmazandó technológiákra, a tervezett költségekre, illetve elérendő optimális költség-haszon arányra vonatkozóan az energiahatékonysági intézkedések végrehajtásához.
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion. 
43. Olaszországban a projekteket nem előzte meg energetikai audit. A projektek kedvezményezettjei nem voltak kötelesek az energiafogyasztást nyomon követni a projekt megkezdése előtt és annak befejezését követően.
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29. 
44. Litvániában az energetikai auditok nem voltak eléggé részletesek, és nem tartalmaztak az épületek felújítás előtti állapotára vonatkozó mérési adatokat.
Moreover, no baseline assessment of energy performance before project implementation was required. 
Ezenkívül nem írták elő a projekt végrehajtását megelőző energiahatékonysági referenciaértékelést sem.
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works. 
A nyolc ellenőrzött projekt közül csak kettő esetében hajtottak végre energetikai auditot a projektek megkezdése előtt, a másik hat projekt esetében az energetikai auditra a felújítási munkák megkezdése után került sor.
27 sEc(2009) 889 final, p. 36 and 59. 
27 SEC(2009) 889 végleges, 36. és 59. o.
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008. 
28 Ez a 2008. április 29-i 4-184. sz. gazdasági miniszteri rendelettel jóváhagyott, az energetikai auditokra és a középületek energia-és hidegvíz-felhasználásával kapcsolatos auditjaira vonatkozó módszertan szerint nem volt szükséges.
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009. 
29 A több lakásból álló lakóházak felújítási programjának nyomon követése. A jelentést a HUDA megrendelésére a „Kompetencijų centras” nevű közintézmény készítette 2009-ben.
22 projEcts producEd physIcal outputs, but at a hIGh cost In rElatIon to thE EnErGy potEntIally saVEd 45. all audited projects produced their physical outputs (e.g. windows and doors replaced, walls and roof insulated) to an appropriate standard and in the planned quantity. all the audited projects produced benefits such as building maintenance and increased comfort (e.g. reduction of noise, water/wind infiltrations) or better observance of current legal requirements in terms of safety (e.g. exit doors). 
22 A PROJEKTEK TÁRGYI EREDMÉNYEKET VALÓSÍTOTTAK MEG, DE AZOK KÖLTSÉGE A MEGTAKARÍTHATÓ ENERGIÁHOZ KÉPEST MAGAS VOLT 45. Minden ellenőrzött projekt megfelelő minőségben és a tervezett meny-nyiségben valósította meg a tárgyi eredményeket (pl. ablakok és ajtók cseréje, falak és tetők szigetelése). Minden ellenőrzött projekt haszonnal járt, mint például az épület karbantartásának elvégzése és a kényelmi színvonal javítása (pl. zajszint-csökkentés, víz és szél elleni szigetelés), illetve a biztonságra vonatkozó hatályos jogi előírások jobb betartása (pl. kijárati ajtók).
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational. 
Az ellenőrzés időpontjában azonban még nem működött a nyomonkövetési rendszer.
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned. 
47. Az energetikai ellenőrök előzetes jelentései szerint a Cseh Köztársaságban egy kivételével mindegyik projekt teljesítette az energiafogyasztás csökkentésére vonatkozó célokat30, sőt a tényleges energiamegtakarítás a tervezett mértéket is meghaladta.
However, all audited projects were costly investments with payback periods exceeding the lifetime of the individual components or buildings. the payback period for the audited projects varied from 27 to 148 years, with an average of 52 years. 
Azonban minden ellenőrzött projekt olyan költséges beruházás volt, amelyek megtérülése meghaladja az egyes épületelemek vagy épületek élettartamát. Az ellenőrzött projektek megtérülési ideje 27–148 év között mozgott, 52 éves átlagértékkel.
49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years. 
Az Energiatakarékosság interregionális operatív program (Olaszország) esetében csak egy projektet fejeztek be 2011 végéig31. A projekt pályázati anyagában a várható hasznot évi egymillió euróra becsülték, ami tíz éves egyszerű megtérülési időt eredményezett volna. Becslések szerint a befejezés után a projekt csak évi 500 000 EUR megtakarítást fog eredményezni (a kedvezményezett számítási hibát vétett a projekt pályázati anyagában), ami 19 éves egyszerű megtérülési időt jelent.
50. in Lithuania (promotion of cohesion op), actual investment costs in the audited projects were between 56 and 488 euro per m2 of heated area, i.e. several times higher than the 31,85 euro per m2 forecast in the national Energy Efficiency action plan for 2006–10. five of the eight audited projects claimed to have achieved their planned energy savings, but these were not reliably measured32. in three cases the results had not been measured yet33. for the audited projects, the planned simple payback period varied from 8 to 156 years, with an average of 58 years (see Annex II for the results of all audited projects). 
50. Litvániában (a Kohézió előmozdítása operatív program) az ellenőrzött projektek esetében a tényleges beruházási költségek fűtött négyzetméterenként 56–488 EUR között alakultak, ami sokszorosan meghaladja a 2006–2010 közötti időszakra szóló nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervben szereplő négyzetméterenkénti 31,85 EUR előrejelzést.
31 project cardarelli Hospital, naples. 
31 Cardarelli kórház projekt, Nápoly.
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics. 
32 A Palanga, a Gargždai, a Garliava, az Alytus és a Vilniusi Egyetemi Klinika projekt.
33 projects Klaipeda, Kaunas oncology and Vilnius Mykolas Marcinkevicius. 23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
33 Ezek a projektek: Klaipėda, a kaunasi onkológia, valamint a vilniusi Mykolas Marcinkevičius projekt. 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
52. the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective. (a) although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need for refurbishment of public buildings. 
52. Az ellenőrzött, középületekre vonatkozó energiahatékonysági projektek nem voltak költséghatékonyak: a) bár minden ellenőrzött projekt megvalósította a tervezett tárgyi eredményeket (pl. ablakok és ajtók cseréje, falak és tetőfelületek szigetelése), ezek költségei a potenciális energiamegtakarításhoz képest magasak voltak.
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28, 36 to 40, 45 to 50); (b) energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured (see paragraphs 41 to 44). 
Az energiahatékonyságnál fontosabb tényező volt a középületek felújításának igénye. Bár az ellenőrzött projektek célja az energiamegtakarítás és a kényelem növelése volt, aránytalanul magas beruházási költséggel valósították meg az energiamegtakarítást. A beruházások átlagosan tervezett megtérülési ideje 50 év körül volt, ami a felújított épületelemek, sőt maguk az épületek élettartamához viszonyítva is túl hosszú idő (lásd: 18–22., 23–28., 36–40. és 45–50. bekezdés); b) az energetikai auditok elvégzése vagy nem voltak kötelező (Olaszország, Litvánia), vagy ahol kötelező volt (Cseh Köztársaság), ott az energetikai auditok által javasolt beruházási megoldások túl költségesek voltak.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level. 
21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága 25 AJÁNLÁSOK A Bizottság tegyen megfelelő kezdeményezéseket – többek között további szabályozási javaslatokat a következő programozási időszakra vonatkozóan – annak érdekében, hogy az energiahatékonysági intézkedéseknek a kohéziós forrásokból történő finanszírozása a következő programozási időszakban elérje a következőket: 1) Megfelelő igényfelmérés elvégzése programszinten.
Such needs assessment should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potential and establish objectives and adequate methods for evaluating the success of the energy plan. 
Az igényfelmérések értékeljék a végfelhasználók energiafogyasztását minden ágazatban, azonosítsák a gazdaságban meglévő energiamegtakarítási potenciált, valamint határozzanak meg célkitűzéseket és megfelelő módszereket az energetikai terv sikerének értékeléséhez.
It should identify cost-effective solutions in each sector. 
Minden ágazatban költséghatékony megoldásokat kell találni.
(2) Regular monitoring and the use of comparable performance indicators. 
2) Rendszeres nyomon követés és összehasonlítható teljesítménymutatók használata.
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings. 
3) Átlátható projekt-kiválasztási kritériumok és az egységnyi energiamegtakarítás költségére vonatkozó előírások alkalmazása (egységes mértékegységek és módszertan használatával). A Bizottság az energiahatékonysági beruházások szokásos amortizációs ideje alapján határozza meg a leghosszabb elfogadható egyszerű megtérülési időt. Ezt a tagállamoknak az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv előírásait teljesítő referenciaépü-letei alapján meghatározott optimális költségszintek bevezetésével is támogatni lehetne.
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012. 
Elsődleges kiválasztási követelményként energetikai auditokat kell végezni az olyan energiahatékonysági projektek esetében, ahol még tagállami szinten nem határoztak meg optimális referenciaköltséget az épületekre vonatkozóan.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Ezt a jelentést Harald NOACK számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2012. november 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el. a Számvevőszék nevében Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA elnök 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
1 allocations from 2004. 2 allocations from 2007. Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects. 
2 2004-es összegek. Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság SF adatbázisa a 2000–2006-os időszakra vonatkozóan, az SFC2007 adatbázis, valamint a kiválasztott projektek 2011. évi végrehajtási jelentése.
28 Project Purpose Status on energy savings after one year Payback period planned (in years) Payback period actual/estimated (in years) Gargždai Viliaus Gaigalaitis elderly people care home renovation Not reliably measured 49 36 Klaipėda Klaipėda Tourism School renovation NA 156 NA Garliava Increase in the efficiency of energy consumption in Kaunas County Hospital in Garliava Not reliably measured 57 31 Kaunas Renovation of the Kaunas Medical University’ the Oncology Centre NA 8 NA Vilnius Partial renovation of Mykolas Marcinkevičius Hospital and engineering systems, improving their energy characteristics Not reliably measured 63 21 Alytus Increase in EE of Alytus Vocational Training Centre Not reliably measured 26 23 Vilnius Roof insulation and renovation of heating and ventilation systems of Vilnius University Hospital Santariškių Clinic Operative Unit NA 66 NA Average 51 Source: Energy audits and projects’ actual outputs, calculation by auditors based on data from Eas, evaluation period between 25 and 50 years. 
Garliava A garliavai Kaunas Megyei Kórház energiafogyasztásának hatékonyabbá tétele Nem mérhető megbízhatóan 57 31 Kaunas A Kaunasi Orvostudományi Egyetem Onkológiai Központjának felújítása n.a. 8 n.a. Vilnius A Mykolas Marcinkevičius Kórház épületének és műszaki rendszereinek részleges felújítása, az energetikai jellemzők javításával Nem mérhető megbízhatóan 63 21 Alytus Az alytusi szakképzési központ energiahatékonyságának javítása Nem mérhető megbízhatóan 26 23 Vilnius A Vilniusi Egyetemi Kórház Santariškių Klinikájában található műtőhelyiség tetőszigetelése, a fűtő-és szellőztetőrendszerek felújítása n.a.
29 REPly of thE CommISSIoN EXECuTIvE SuMMARy II. the commission notes that the scope of the audited projects covers public building projects only. 
29 A BIZOTTSÁG VÁLASZA ÖSSZEFOGLALÓ II. A Bizottság megjegyzi, hogy az ellenőrzött projektek között kizárólag középületekre vonatkozó projektek szerepeltek.
Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness. 
IV. a) Az „igényfelmérési” és a „költséghatékonysági” megközelítés eredményei egymással ellentétesek lehetnek.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága 30 A 2000–2006-os és a 2007–2013-as programozási időszak összes programjának megvitatására és jóváhagyására az első nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek benyújtási határideje, azaz 2007 júniusa előtt került sor.