natgillin/translations-raw huggingface dataset:
second programme, some analytical work in the possible post-programme framework was done in 2014, while for the third programme this work is only commencing and therefore is not reflected in the programme documents. 
A második program során a programot követő időszakra vonatkozó kerettel kapcsolatban 2014-ben végeztek némi elemző munkát, de a harmadik programra vonatkozóan ez csak most kezdődik meg, ezért azt a programdokumentumok még nem tartalmazzák.
Figure 10 – Greece’s debt due (capital payments; billion euros) Source: Bloomberg. 
10. ábra. A Görögország által visszafizetendő adósság (tőkefizetések, milliárd euró) 70 25 20 15 10 5 0 EKB EFSF EBB: ESM: Euróövezeti kormányok IMF Magánbefektetők Kincstárjegy-tulajdonosok Forrás: Bloomberg.
Fiscal consolidation 111. 
Költségvetési konszolidáció 111.
The fiscal situation at the onset of the crisis required a very deep adjustment. 
A költségvetési helyzet a válság kirobbanásakor nagyon mélyreható kiigazítást igényelt.
In 2009, the general government deficit exceeded 15.1 % of GDP, as compared to the 3 % threshold under the Stability and Growth Pact. 
2009-ben az államháztartási deficit a Stabilitási és Növekedési Paktumban rögzített 3%-os küszöbbel szemben meghaladta a GDP 15,1%-át.
The programmes’ main annual fiscal targets (i.e. the nominal deficit60) were set by Council Decisions as part of Greece’s excessive deficit procedure (EDP). 
(vagyis az államháztartási hiányt60) tanácsi határozatok állapították meg a Görögországra vonatkozó túlzottdeficit-eljárás (EDP) részeként.
The programmes set further detailed nominal fiscal performance criteria in the MEFP, yet the fiscal plans that supported these targets were not always credible (see Box 11). 
A programok további részletes nominális költségvetési teljesítménykritériumokat határoztak meg a GPT (gazdaság-és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató) keretében, azonban az e célok elérését támogató költségvetési tervek nem mindig voltak hitelt érdemlők (lásd: 11. háttérmagyarázat).
Fiscal targets for the first and second programmes were only met in 2012 and 2013 (see Table 4). 
Az első és második programhoz tartozó költségvetési célokat csak 2012-ben és 2013-ban teljesítették (lásd: 4. táblázat).
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections. 
A többi évben a célok megvalósításától 3 és 6 milliárd euró közötti mértékben maradtak el, annak ellenére, hogy Görögország egyszeri bevételnövelő intézkedésekhez folyamodott a hiányra vagy a pénzforgalomra vonatkozó előrejelzések teljesítése érdekében.
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure). 
Az első program folyamán az EDP (túlzottdeficit-eljárás) változatlan nominális céljai nem teljesültek, ami főként a romló gazdasági környezetnek volt tulajdonítható (vagyis a nominális adóbevétel váratlan visszaeséseinek és a kamatkiadások 60 71 11. háttérmagyarázat.
65 Box 11 - Credibility issues in the initial fiscal plan The initial fiscal programme (May 2010) aimed to achieve an unprecedented primary surplus of 5 % of GDP in 2014 (i.e. beyond the programme’s initial three–year duration). 
Hitelességi problémák a kezdeti költségvetési tervben A kezdeti (2010. májusi) költségvetési program azt tűzte ki célul, hogy 2014-re (azaz a program kezdeti három éves időtartamán túl) példa nélküli, a GDP 5%-át kitevő elsődleges többletet érjenek el.
The fiscal programme estimated unspecified measures totalling 4.4 % of GDP (34 % of the overall fiscal effort) which were concentrated in 2013 and 2014. 
A költségvetési program becslése szerint a 2013. és 2014. évekre koncentrálódó meg nem határozott intézkedések értéke a GDP 4,4%-át tette ki (a teljes költségvetési kiigazítás 34%-a).
The Commission’s quantification of the VAT base broadening measures differed from the IMF’s estimates: - the IMF forecasted a fiscal yield of 1.8 % of GDP in 2013 stemming from structural fiscal measures (such as improved tax administration and better budget control and processes). 
A hozzáadottértékadó-alap szélesítésére irányuló intézkedések tekintetében az Európai Bizottság által adott számszerűsítés különbözött az IMF becsléseitől: - Az IMF a GDP 1,8%-ának megfelelő, a strukturális költségvetési intézkedésekből (úgymint fejlettebb adóhatóság, jobb költségvetési ellenőrzés és folyamatok) adódó költségvetési eredményt irányzott elő 2013-ra.
This yield corresponded to unspecified measures in the Commission’s estimates of the 2013 measures; - unlike the Commission, the IMF did not estimate any fiscal measures for 2014. 
Ez az eredmény megegyezett a 2013.évi intézkedésekre vonatkozó bizottsági becslések között szereplő, meg nem határozott intézkedések értékével; - Az Európai Bizottságtól eltérően az IMF nem végzett becslést a 2014. évi költségvetési intézkedésekre vonatkozóan.
Table 4 - Compliance with updated EDP targets 1 Applicable target in bold. 
4. táblázat. Az aktualizált EDP-céloknak való megfelelés 1 Az alkalmazandó célérték félkövéren van kiemelve.
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly. 
Bár Görögország nem teljesítette a névleges költségvetési célokat, az elsődleges strukturális egyenleg61 jelentősen javult.
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015. 
GDP 17%-át.
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis. 
Ez arra utal, hogy a válság kirobbanásakor Görögországnak nagyon mélyreható egyensúlyhiánya volt e területen.
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made. 
A kedvezőtlen makrogazdasági helyzettel összefüggésben a teljes államadósság a megtett költségvetési erőfeszítések ellenére a programidőszak alatt tovább növekedett.
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11). 
2016-ban a görögországi államadósság a 2009. évi 126,7%-kal szemben meghaladta a GDP 181%-át (lásd: 11. táblázat).
The only year when the public debt fell was 2012, owing to the PSI procedure under which private investors were asked to agree to write off 53.5 % of the face value of their Greek government bonds. 
A 2012. év volt az egyetlen olyan év, amikor az államadósság a magánszektor-bevonási (PSI) eljárásnak köszönhetően csökkent.
The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline. 
Az adósság viszonylagos növekedéséhez leginkább hozzájáruló tényező a nominális GDP-csökkenés volt.
Sustainability of the pension system 115. 
A nyugdíjrendszer fenntarthatósága 115.
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system. 
A görögországi költségvetési helyzet stabilizálásának egyik kulcsfontosságú akadálya továbbra is a nyugdíjrendszer jelentős költsége marad.
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment. 
nyugdíjkiadásokat. A GDP-visszaesés következtében azonban a nyugdíjköltségek 2010 és 2015 között a GDP-arányosan folyamatosan nőttek, a reformoknak a fenntartható költségvetési kiigazítás szempontjából korlátozott hatékonyságát tükrözve.
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %). 
2016-ban a nyugdíjakra fordított közkiadás itt volt a legmagasabb az euróövezetben (Görögország GDP-jének több mint 16%-a), miközben a nyugdíjrendszer hiányának éves állami finanszírozása meghaladta a GDP 9%-át (az euróövezeti átlag 2,5% volt).
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system. 
Az idősödésről szóló 2012. és 2015. évi jelentések előrejelzései alapján az első két programban rögzített nyugdíjreformok várhatóan bizonyos pozitív eredményeket hoznak Görögország nyugdíjrendszerének hosszú távú fenntarthatóságát illetően.
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP. 
A program feltételrendszere szerint Görögországnak a 2010–2016-os időszakban a közszféra nyugdíjkiadásainak növekedését a GDP-hez viszonyított 2,5 százalékpont alatti szintre szükséges korlátoznia.
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target. 
Az idősödésről szóló 2015. évi jelentés figyelembevételével a nyugdíjreformok várhatóan a közszféra nyugdíjkiadásainak összesen 1,9 százalékponttal történő csökkenését eredményezik; ez a programcélt meghaladó teljesítményt jelent.
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060. 67 
Az előirányzat szerint azonban e kiadások igen magas, 2060-ban a GDP 14,3%-át kitevő szinten maradnak.
Restoring financial stability 117. 
A pénzügyi stabilitás helyreállítása 117.
The extent to which financial sector reforms are successful depends also on factors external to the programmes. 
A pénzügyi ágazati reformok sikere a programokon kívüli tényezőkön is múlik.
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved. 
A bankszektor területén bekövetkező általános fejleményeket számos mutató alapján lehet értékelni, és így megállapítható, hogy a reformok átfogó céljai milyen mértékben teljesültek.
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission. 
Az elemzésben figyelembe vett főbb szempontok a fizetőképesség, hitelkockázat és eszközminőség, likviditás és jövedelmezőség; ezek a mutatók a programfeltételek és az Európai Bizottság által jóváhagyott banki szerkezetátalakítási tervek körében is kiemelt figyelmet kaptak.
Solvency 118. 
Fizetőképesség 118.
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis. 
A görög bankok tőkemegfelelési mutatói nagyrészt a kiterjedt programfinanszírozásnak (31,9 milliárd euró) és az ágazat szerkezetátalakításának köszönhetően a globális válság óta a nemzetközi tendenciákkal összhangban számottevően javultak.
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X). 
Ezért a fő tőkemegfelelési mutatót (az elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatót) 2016-ban 17%-ra, vagyis a 14,2%-74 os uniós átlag és a válság előtti szint fölé emelkedett (lásd: X. melléklet).
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency. 
Mindamellett a görög állammal szemben fennálló adókövetelések és a nemteljesítő hitelek magas szintje továbbra is aggodalomra ad okot a bankok fizetőképességét illetően.
Credit risk and asset quality 119. 
Hitelkockázat és eszközminőség 119.
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562. 
A programidőszak során a négy legnagyobb görög bank hitelminősítései jelentősen romlottak, és 2015-ben a „fizetésképtelen” állapotba estek vissza62.
Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016. 
Annak ellenére, hogy befejeződött a banki tőkemegfelelést erősítő harmadik feltőkésítés, 2016 során valamennyi bank minősítése a befektetésre nem ajánlott kategóriában63 maradt.
With regard to asset quality, Greek banks entered the global crisis in 2008 with outstanding NPLs totalling 5.5 % of the total loan portfolio (7 % in 2009), i.e. significantly higher than the euro area average. 
Ami az eszközminőséget illeti, a görög bankoknál a globális válság 2008-as kirobbanásakor a kintlévő NTH-k (nemteljesítő hitelek) összege a teljes hitelportfólió 5,5%-át tette ki (2009-ben 7%), ami jelentősen meghaladta az euróövezet átlagát.
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X). 
A – tágabban értelmezett – nemteljesítő kitettségek aránya 2016-ban érte el az Unión belüli legmagasabb szintet (45,9%), ami kilencszer magasabb volt az uniós átlagnál (5,1%; lásd: X. melléklet).
Liquidity 121. 
Likviditás 121.
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained. 
A görög bankokat már az első programban megkérték, hogy csökkentsék a központi banktól (azaz az eurórendszertől) történő hitelfelvételt, mivel likviditási helyzetük már akkor is feszült volt.
In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did. 
E tekintetben az első programnak nem sikerült csökkentenie a központi banki rendelkezésre állástól való függőséget, míg a második és harmadik program már elérte ezt.
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros). 
Mindazonáltal 2016-ban a görög bankok továbbra is likviditásszűkében voltak, mivel a központi banki finanszírozástól való függőségük jóval a 2009. évi szint felett maradt (lásd: 5. tábla); bár elmaradt a 2015 közepén mért csúcstól (150 milliárd euró).
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources. 
szokásos forrásait illeti, 2016-ban nem volt a betétek folyamatos visszahelyezésére utaló jel (a betétek szintje 2009-hez képest közel megfeleződött, 238 milliárd euróval szemben 121 milliárd eurót tett ki), és a belföldi bankok továbbra is csak korlátozott mértékben tudtak más finanszírozási forrásokhoz hozzáférni.
Profitability 122. 
Jövedelmezőség 122.
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring. 
A bevezetett programpolitikák mélyreható konszolidáció és szerkezetátalakítás útján próbálták meg javítani a bankok jövedelmezőségét.
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses. 
A személyi állomány és a fiókok számottevő csökkentésével a belföldi bankok jelentősen javították a költség/bevétel arányukat (2016-ban a 65,7%-os uniós átlaghoz képest 51,9%-ra), valamint a működési költségeiket.
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X). 
Konszolidált alapon vizsgálva azonban a fenti időszak legnagyobb részében veszteségesek maradtak, és teljesítményük több jövedelmezőségi mutató tekintetében továbbra is a legrosszabbak között volt az Unióban (lásd: X. melléklet).
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments. 
Egészben véve a programok – elsősorban a kedvezőtlen makrogazdasági és politikai fejlemények miatt – nem voltak képesek megakadályozni a görög bankok mérlegeinek erőteljes romlását.
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly. 
Mindez aláásta a bankok közvetítő szerepét, és így a reálgazdaság finanszírozásának csatornái beszűkültek64 és költségessé váltak.
Reviving growth 124. 
A növekedés élénkítése 124.
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time. 
Az euróövezetbe 2001-ben történt integrációját követően Görögország egy ideig kiemelkedően magas gazdasági növekedést élvezett, ugyanakkor jelentős veszteségeket szenvedett el versenyképessége tekintetében.
Correcting structural imbalances and barriers to competitiveness was therefore one of the programmes’ objectives, the aim being to restore sustainable growth in the long term and thus facilitate fiscal adjustment. 
Ezért a programok egyik célja a strukturális egyensúlyhiányok és a versenyképességi akadályok megszüntetése volt a fenntartható növekedés hosszú távú helyreállítása, ezáltal a költségvetési kiigazítás elősegítése érdekében.
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market. 
Ez a cél nem teljesült, mivel hogy Görögországnak egy elnyúló és kivételesen mély recesszióval kellett szembenéznie, amely súlyos következményekkel járt a munkaerőpiacra.
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI). 
A kulcsfontosságú makrogazdasági mutatók rendre rosszabbnak bizonyultak, mint ahogyan azt a programok feltételezték (lásd: XI. melléklet).
Economic growth and its context 125. 
A gazdasági növekedés és környezete 125.
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal). 
A görög gazdaság lassabban tért vissza a növekedéshez a többi euróövezeti tagállamhoz képest, beleértve azokat is, amelyek pénzügyi támogatási programokban részesültek (pl. Írország és Portugália).
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis. 
A programok kialakításában és végrehajtásában mutatkozó hiányosságok (lásd: II. rész) nem könnyítették meg a gazdasági helyreállítást, de a makrogazdasági helyzet részben külső tényezőknek és a válságot megelőzően felhalmozódott nagy mértékű egyensúlyhiányoknak volt betudható.
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes. 
A programok nem teljesítették makrogazdasági céljaikat; nem tudjuk azonban, milyen makrogazdasági forgatókönyv valósult volna meg a programok nélkül.
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based. 
A görög gazdaság a makrogazdasági előrejelzések alapját képező növekedési célokhoz képest folyamatosan alulteljesített.
Between 2009 and 2016, 64 Outstanding loan amounts in the private sector fell by 21.9 % between 2009 and 2016. 
2009 és 2016 között a görög gazdaság több mint egynegyedével zsugorodott.
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12). 
A tényleges GDP-növekedés 2011-ben és 2012-ben alacsonyabb volt a kezdeti (2010. májusi) program-előrejelzés számainál, mégpedig 6,5 illetve 8,4 százalékponttal (lásd: 12. ábra).
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year. 
Bár az előrejelzés 2012-re a pozitív növekedéshez való visszatérést irányozta elő, ez ténylegesen csak 2014-ben, és csupán egy évig történt meg.
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller. 
A görög gazdaság a 2012. márciusi és a 2014. áprilisi előrejelzésekhez képest is alulteljesített, bár az eltérések jelentősen kisebbek voltak. 77
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009. 
A programidőszak alatt (2015-ig) Görögország rendszeresen pozitív exportnövekedést ért el, bár ezt 2009-ben erőteljes exportcsökkenés követte.
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast. 
A program-előrejelzéssel összehasonlítva az export általában alulteljesített, de az eltérés kisebb volt, mint a GDP-előrejelzés esetében.
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing. 
2013-ban az export a 2008-as szinten volt, ellenben az import ugyanebben az időszakban 30%-kal visszaesett, ami lehetővé tette Görögország számára a külső egyensúly megteremtését.
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms. 
A export 2010-től kezdődő fellendülését azonban nem lehet teljes mértékben a programok reformjainak tulajdonítani.
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal 
A belső leértékelés előnyös volt néhány ágazat, mint például az idegenforgalom számára.
devaluation. However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI). 
Az ágazati elemzés azonban azt mutatja, hogy a görög exportra olyan ágazatok is hatással vannak, amelyeket nem érint a belföldi árak és bérek alakulása65 (pl. a kőolajipari termékek és a tengeri szállítás), mivel ezek teljesítménye inkább 65 78 4,0 2,0 0,0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 2,1 2,1 -2,0 -2,6 -4,0 -4,3 1,1 0,4 -3,2 -7,3 -9,1 -0,2 0,0 Görögország Az 1. gazdasági kiigazítási program előrejelzése A 2. gazdasági kiigazítási program előrejelzése Euróövezet -5,5 -10,0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Az idegenforgalom figyelemre méltó kivételével, amely számára előnyös volt a belső leértékelődés.
Prices and unemployment 129. 
Árak és munkanélküliség 129.
Price levels did not develop in line with the programme’s projections. 
Az árszintek nem a program előrejelzései szerint alakultak.
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI). 
A kezdeti előrejelzés (2010. május) jelentősen alulbecsülte az 2010–2011-re vonatkozó inflációt (részben az adóügyi intézkedések hatása miatt), és nem számolt a 2013–2014-ben bekövetkező deflációval (lásd: XI. melléklet).
Consequently, rising prices during the first programme slowed down the internal devaluation process which prevented Greece from improving its external competitiveness. 
Következésképpen az első program alatt bekövetkező áremelés lelassította a belső leértékelési folyamatot, ami akadályozta Görögországot a külső versenyképesség javításában.
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller. 
Az árak tényleges és előrejelzett alakulása közötti eltérések kisebb mértékben később is fennmaradtak a program során.