natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the European Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets. 
Ezen ellenőrzési jelentés közzétételével egyidejűleg adja közre a Bizottság a megújuló energiáról szóló eredményjelentései közül a sorra következőt, a 2019. évit, amely részletezni fogja, hogy milyen előrelépéseket tettek a tagállamok a 2020-as célkitűzéseik megvalósítása felé.
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation. 
Ezek a jelentések egy utolsó esélyt adnak a korrekciós intézkedések megtételére, és információkkal segítik a megújuló energiaforrások 2020 utáni helyzetéről folytatott eszmecseréket.
III The first catalyst towards the progress in renewables was the directive itself, and the second the Member States’ support schemes to incentivise investment. 
III A megújuló energiaforrások terén történő előrelépés első katalizátora maga az irányelv volt, a másodikat pedig a tagállamok beruházásösztönző támogatási rendszerei jelentették.
However, the significant progress since 2005 was followed by a deceleration in both wind and solar PV sectors after 2014. 
A 2005 utáni jelentős előrehaladást követően azonban a szélenergia és a fotovoltaikus napenergia ágazata 2014-től lassulásnak indult.
By 2017, half of the Member States had either already reached or were close to reaching their 2020 targets. 
2017 végére a tagállamok fele vagy már elérte, vagy megközelítette 2020-ra kitűzött célját.
For the other Member States, attaining their national targets remains a significant challenge that will require further effort. 
A többi tagállam számára a nemzeti célkitűzések megvalósítása továbbra is jelentős, további erőfeszítést megkövetelő kihívás.
Encouraging auctions and the use of citizen participation are crucial for increasing investment and enhancing conditions for deployment, such as overcoming restrictive spatial planning rules, lengthy administrative procedures and grid insufficiencies. 
Az aukciók és az állampolgári részvétel ösztönzése kulcsfontosságú a beruházások fokozásához és az elterjedést gátló olyan körülmények javításához, mint a korlátozó jellegű területrendezési szabályok, a hosszadalmas adminisztratív eljárások vagy a hálózat hiányosságai.
V Looking ahead to 2030, we found that the Commission’s 2016 ‘Clean Energy’ package lays the groundwork for a better investment environment. 
V 2030-ra előretekintve megállapítottuk, hogy a Bizottság „tiszta energiára” vonatkozó 2016. évi csomagja megteremti egy megfelelőbb beruházási környezet alapjait.
However, the lack of national targets might jeopardise the achievement of the EU target of at least 32 % for 2030. 
A nemzeti célkitűzések hiánya azonban veszélyeztetheti a 2030-ra kitűzött legkevesebb 32%-os uniós cél elérését.
VI As a result of our audit, we recommend: — a focus on closing gaps to meet the 2020 targets; — an improvement in timeliness of statistical data on renewables; — the holding of sufficient auctions to increase renewable capacity for electricity; — the creation of a more favourable environment for renewable electricity generation through simplification of administrative procedures; — the promotion for investment in grid infrastructure and interconnectors; and — better monitoring to mitigate the absence of binding national targets. 
5 VI Az ellenőrzés eredményeként a következőket javasoljuk: — összpontosítani kell a 2020-as célok elérése tekintetében fennálló hiányosságok megszüntetésére; — javítani kell a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos statisztikai adatok időszerűségét; — elegendő aukciót kell tartani a villamosenergia-termelésre szolgáló megújulóenergia-kapacitás növelése érdekében; — az adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén kedvezőbb környezetet kell kialakítani a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termeléshez; — elő kell mozdítani a hálózati infrastruktúrába és a rendszerösszekötőkbe történő beruházást; — jobb nyomon követésre van szükség, enyhítve a kötelező erejű nemzeti célértékek hiányát.
5 Introduction 01 Between 1990 and 2017, the consumption of electricity in the EU grew on average by 1 % per year, from below 2.2 billion GWh1 to almost 2.8 billion GWh per year. 
Bevezetés 01 1990 és 2017 között az Unióban évente átlagosan 1%-kal – az évi kevesebb mint 2,2 milliárd GWh-ról1 közel 2,8 milliárd GWh-ra – nőtt a villamosenergia-fogyasztás.
In the period until 2020, consumption is forecast to increase by less than 0.3 % per year if specific energy efficiency measures are implemented, and by 0.7 % per year if no new efficiency policies are put in place in the 2020-2050 peirod2. 
A 2020-ig tartó időszakban a fogyasztás az előrejelzések szerint évente kevesebb mint 0,3%-kal fog növekedni, amennyiben sor kerül konkrét energiahatékonysági intézkedések bevezetésére, és évente 0,7%-kal fog emelkedni akkor, ha a 2020–2050-ös időszakban nem vezetnek be új energiahatékonysági politikákat2.
02 Electricity can be generated either from non-renewable sources, which include fossil fuels (coal, natural gas, crude oil), non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors; or from renewable sources (hydropower, wind, solar, biomass, biogas, bioliquid, waste, geothermal, wave, tidal and ocean energy). 
02 Villamos energia előállítható nem megújuló energiaforrásokból, köztük fosszilis tüzelőanyagokból (szén, földgáz, nyersolaj), nem megújuló hulladékból és nukleáris anyagokból hagyományos reaktorokban; vagy megújuló energiaforrásokból (víz-, szél-, napenergia, biomassza, biogáz, folyékony bio-energiahordozó, hulladék, geotermikus energia, valamint hullám-, árapály-és óceánenergia).
Apart from electricity, renewables are also used to produce energy which is converted to heating and cooling, and fuel for transport. 
Villamos áram előállításán kívül a megújuló energiaforrásokat fűtő-és hűtőenergiává, valamint közlekedési célú üzemanyaggá alakított energia előállításához is használják.
Table 1 presents the main renewable technologies and their application. 
Az 1. táblázat bemutatja a legfontosabb megújuló technológiákat és alkalmazási módjaikat.
A kWh is equivalent to a steady power of one kilowatt running for one hour. 
Egy kWh az egy órán át egyenletesen használt egy kilowatt áramnak felel meg.
Eurostat, ‘EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050’, July 2016, p. 53. 
Eurostat, „EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050”, 2016. július, 53. o.
Although solar photovoltaic (PV) and solar thermal for electricity are usually grouped together, solar PV accounts for 98 % of capacity in the EU as a whole. 
Noha a fotovoltaikus napenergia és a naphőenergia villamosenergia-termelésre történő alkalmazását rendszerint összevonják, az Unió egészében a kapacitás 98%-át a fotovoltaikus napenergia teszi ki.
International Renewable Energy Agency (IRENA), ‘Renewable capacity statistics 2018’, January 2018, pp. 21 to 27. 
Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA), „Renewable capacity statistics 2018”, 2018. január, 21–27. o.
4 Solar PV concerns the conversion of sunlight into electricity using photovoltaic panels. 
A fotovoltaikus napenergia a napfény fotovoltaikus panelek segítségével villamos energiává történő átalakítását jelenti. 3 4
03 Depending on the energy source used, electricity generation can have a negative effect on the environment, human health and climate. 
03 A felhasznált energiaforrástól függően a villamosenergia-termelés káros hatással lehet a környezetre, az emberi egészségre és az éghajlatra.
Of the EU’s total greenhouse gas emissions, 79 % comes from the use of fossil fuels to generate energy5. 
Az Unió összes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának 79%-a a fosszilis tüzelőanyagok energiatermelésre történő felhasználásából ered5.
The Commission estimates that a higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions by 40 % in 20306, and by 80 % to 95 % in 20507. 
A Bizottság becslése szerint a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia részarányának növelése segíteni fogja az Uniót azon cél elérésében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig 40%-kal6, 2050-re pedig 80–95%-kal csökkenjen7.
In addition, using more renewables to meet its electricity needs will lower the EU’s dependence on imported fossil fuels. 
Emellett ha a villamosenergia-szükségletet több megújuló energiaforrás felhasználásával elégítik ki, akkor csökkenni fog az Unió importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függősége.
European Environment Agency, ‘EEA greenhouse gas - data viewer’, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer. 
9 5 6 7 Európai Környezetvédelmi Ügynökség, „EEA greenhouse gas - data viewer”, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer.
COM(2014) 15 final, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. 
COM(2014) 15 final, „Éghajlat-és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra”.
COM(2011) 112 final, ‘A roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050’. 
COM(2011) 112 final, „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve”.
8 04 Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 % (see Figure 1). 
04 Az Unióban 2005 és 2017 között megkétszereződött – mintegy 15%-ról közel 31%-ra emelkedett – a megújuló energiaforrások villamosenergia-termelésen belüli részaránya (lásd: 1. ábra).
Figure 1 – Share of renewables in electricity generation in the EU, 2005-2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossil fuels (solid and crude oil) Natural Gas Nuclear Renewable energies Source: ECA, based on Eurostat data. 
1. ábra. A megújuló energiaforrások villamosenergia-termelésen belüli részaránya, 2005–2017 10 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fosszilis tüzelőanyagok (szilárd és nyersolaj) Földgáz Nukleáris energia Megújuló energia Forrás: Európai Számvevőszék, az Eurostat adatai alapján.
05 The main renewable energy technologies responsible for this growth are wind and solar power. 
05 Ez a növekedés elsősorban a szél-és a napenergiát hasznosító megújulóenergia-technológiáknak tudható be.
Although still behind hydropower in terms of volume, from 2005 to 2017 the annual volume of electricity generated from wind rose by 414 %. 
Noha a szélből előállított villamos energia a volumenét tekintve továbbra is elmarad a vízenergiától, 2005 és 2017 között az így termelt villamos energia éves volumene 414%-kal nőtt.
The corresponding figure for solar was a 8 086 %. 
A napenergia esetében ez az arány 8086% volt.
Meanwhile, the volume of electricity from hydropower remained largely constant. 
Mindeközben a vízenergiából előállított villamos energia volumene jórészt változatlan maradt.
In 2017, hydropower accounted for a 35 % share of all EU renewable electricity production, while wind and solar represented 34 % and 12 % respectively (see Figure 2). 
2017-ben a vízenergia a megújuló energiaforrásokból történő teljes uniós villamosenergia-termelés 35%-át tette ki, míg a szél-, illetve a napenergia részesedése 34%, illetve 12% volt (lásd: 2. ábra).
06 Because of reductions in the cost of technology, wind and solar photovoltaic (PV) are now economically far more competitive with fossil fuels than in the past (see Box 1). 
06 A technológia költségeinek csökkenése miatt a szélenergia és a fotovoltaikus napenergia mára már jóval inkább képes felvenni a versenyt a fosszilis tüzelőanyagokkal, mint korábban (lásd: 1. háttérmagyarázat).
9 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % Other Solar Wind Solid biofuels Hydro 0% 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Box 1 Cost of electricity generation from wind and solar PV is now comparable with fossil fuels The electricity generation industry uses the levelised cost of electricity (LCOE) indicator to calculate the cost for producing electricity under different renewable and non-renewable technologies. 
12 1. háttérmagyarázat A szélenergiából és a fotovoltaikus napenergiából történő villamosenergia-termelés költsége mára már összehasonlítható a fosszilis tüzelőanyagokéval A villamosenergia-termelési ágazat a fajlagos energiatermelési költség mutatóját használja annak kiszámításához, hogy mekkora költséggel jár a villamos energia különféle megújuló és nem megújuló technológiák segítségével történő előállítása.
According to IRENA9, in 2017 the cost of electricity generated using renewables was often comparable with that of fossil fuels (see Figure 3). 
Az IRENA szerint9 2017-ben a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia költsége sok esetben összehasonlítható volt a fosszilis tüzelőanyagokéval (lásd: 3. ábra).
The global LCOE for wind 8 9 US Energy Information Administration, ‘Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018’, March 2018. 
8 9 Az Egyesült Államok Energiainformációs Hivatala [US Energy Information Administration], „Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018”, 2018. március.
IRENA, ‘Renewable power generation costs in 2017’, January 2018, p. 5. 
IRENA, „Renewable power generation costs in 2017”, 2018. január, 5. o.
IRENA is an intergovernmental organisation that supports countries in their transition to a sustainable energy future. 
Az IRENA kormányközi szervezet, amely segíti az országokat a fenntartható energetikai jövőbe való átmenetben.
Figure 3 – Global LCOE from renewable power generation technologies, 2010-2017 (in US dollars/MWh) Source: ECA, based on IRENA report ‘Renewable power generation costs in 2017’, page 17. 
3. ábra. Megújuló energiatermelési technológiák globális fajlagos energiatermelési költsége, 2010–2017 (USD/MWh) Forrás: Európai Számvevőszék, az IRENA „Renewable power generation costs in 2017” című jelentése alapján, 17. o.
EU policies on electricity generation from renewables 07 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for the EU and its Member States to have shared competence in the field of energy. 
A megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelésre vonatkozó uniós politikák 07 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel rendelkeznek az energiaügy területén.
However, Member States retain the right to decide how best to exploit their energy resources, which energy sources to use and how to structure their energy supply. 
A tagállamoknak azonban továbbra is jogukban áll dönteni arról, hogy miként hasznosíthatják energiaforrásaikat a legmegfelelőbb módon, milyen energiaforrásokat használnak, és hogyan szervezik meg energiaellátásukat.
Article 194 TFEU lists the four core objectives of EU energy policy, which include the development of new and renewable forms of energy. (including 27 of the EU Member States and the EU itself) and 23 accession members (including Austria). 
Az EUMSZ 194. cikke felsorolja az uniós energiapolitika négy fő célját, amelyek között szerepel az új és megújuló energiaforrások kifejlesztésének előmozdítása.
08 The policy objectives specifically relating to the development of renewable energy were defined in the 2009 Renewable Energy Directive (RED I)10. 
08 A kifejezetten a megújuló energia fejlesztésével kapcsolatos szakpolitikai célokat a 2009. évi megújulóenergia-irányelv (RED I) határozta meg10.
RED I obliged Member States to ensure that, for the EU as a whole, a minimum of 20 % of the gross final energy consumption will come from renewables by the end of 2020 (see Box 2). 
tekintve a bruttó végsőenergia-felhasználás legalább 20%-a megújuló energiaforrásokból származzon (lásd: 2. háttérmagyarázat).
11 Box 2 National targets for the share of gross final energy consumption from renewables With the view to achieving the 2020 global EU target of 20 %, RED I set specific national targets for the share of gross final energy consumption coming from renewables. 
14 2. háttérmagyarázat A teljes bruttó energiafogyasztás megújuló energiaforrásokból származó részarányára vonatkozó nemzeti célkitűzések A 2020-ra kitűzött 20%-os összesített uniós cél elérése érdekében a RED I. irányelv konkrét nemzeti célkitűzéseket határozott meg a bruttó végsőenergia-felhasználás megújuló energiaforrásokból származó részarányára vonatkozóan.
These national targets ranged from 10 % to 49 %, and were defined taking due account of variables such as the renewable shares achieved in 2005, flat rate contribution11 and GDP per capita. 
Ezek a nemzeti célkitűzések 10%-tól 49%-ig terjedtek, és olyan tényezők kellő figyelembevételével kerültek megállapításra, mint a megújuló energiaforrások 2005-re elért aránya, az átalányalapú hozzájárulás11, valamint az egy főre jutó GDP.
To monitor the progress towards the targets, RED I presented a mathematical formula to specify intermediate biennial targets that prescribed an indicative renewable trajectory12 for each Member State. 
A célkitűzések felé történő előrehaladás nyomon követése céljából a RED I. irányelv egy matematikai képlet révén állapított meg olyan kétévenkénti köztes célokat, amelyek minden egyes tagállam vonatkozásában meghatároztak egy indikatív ütemtervet12.
If a Member State fails to meet its national target by 2020, the Commission may take legal action through an infringement procedure. 
Amennyiben egy tagállam 2020-ig nem teljesíti a nemzeti célt, a Bizottság kötelezettségszegési eljárás megindításával jogi lépéseket tehet.
The national target defined by RED I concerned the combined consumption of energy from three different sectors: the electricity, heating and cooling, and transport sectors. 
A RED I. irányelvben meghatározott nemzeti célkitűzés három különböző ágazat összesített energiafogyasztására vonatkozott: ezek a villamos energia, a fűtés és hűtés, valamint a közlekedés.
The directive did not define specific EU or national targets for the electricity or the heating and cooling sectors, but it set a uniform target of 10 % for the transport sector. 
Az irányelv a villamos energia, illetve a hűtés és fűtés ágazatára vonatkozóan nem határozott meg konkrét uniós vagy nemzeti célkitűzéseket, a közlekedési ágazat esetében viszont 10%-os egységes célt rögzített.
Member States had to establish their own overall and sectoral trajectories for electricity and heating and cooling sectors in their national renewable energy action plan (NREAP), which also included the policies and measures for 2020 concerning renewables. 
A tagállamoknak a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervükben – amely magában foglalja a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos szakpolitikákat és a 2020-ra végrehajtandó intézkedéseket – meg kellett határozniuk saját átfogó és ágazati ütemterveiket a villamosenergia-, valamint a hűtési és fűtési ágazatra vonatkozóan.
Member States had also to set capacity trajectories per renewable technology. 
Emellett a tagállamoknak minden megújuló technológia vonatkozásában a kapacitásra vonatkozó ütemterveket is ki kellett jelölniük.
11 By the ‘flat rate contribution’ it is meant a fixed number of percentage points of increase in renewables attributed to each Member State, based on a set of objective criteria (most importantly GDP per capita). 
11 Az „átalányalapú hozzájárulás” a megújulóenergiaforrás-növekedésnek – megadott objektív kritériumok (elsősorban az egy főre jutó GDP) alapján – az egyes tagállamokhoz rendelt, százalékpontban kifejezett, rögzített aránya.
In general terms, this factor ensures that renewable energy targets reflect the economic strength of the Member States rather than the potential for, or the cost of increasing, the share of renewable energy. 
Általában véve ez a tényező biztosítja, hogy a megújuló energiával kapcsolatos célértékek a megújulóenergia-arány növelésének potenciálja, illetve költsége helyett inkább a tagállamok gazdasági erejét tükrözzék.
12 The indicative trajectory was made more ambitious in the final years owing to the expected benefits of technological progress and economies of scale. 
12 Az indikatív ütemtervet az utolsó évekre ambiciózusabb módon határozták meg, tekintettel a technológiai fejlődésből és a méretgazdaságosságból fakadó várt előnyökre.
Member States were left to determine their own more linear national trajectory. 
A tagállamok szabadon meghatározhatták saját, lineárisabb nemzeti ütemezésüket.
09 On 30 November 2016, the Commission published the ‘Clean Energy for all Europeans’13. 
09 A Bizottság 2016. november 30-án tette közzé a „Tiszta energia minden európainak” csomagot13.
Of the eight legislative proposals in the package four entered into force in 2018. 
A csomagban foglalt nyolc jogalkotási kezdeményezés közül négy 2018-ban hatályba lépett.
Political agreement on the remaining four was reached during November and December 2018. 
A fennmaradó néggyel kapcsolatban 2018 novemberében és decemberében politikai megállapodás született.
RED II set a binding EU target of at least 32 % by 203014, with an option to increase the target again in 2023. 
A RED II. irányelv 2030-ra egy legalább 32%-os kötelező érvényű uniós célkitűzést határozott meg14, fenntartva a kitűzött részarány 2023-ben történő újbóli emelésének lehetőségét.
However, at least 32 % will have to be achieved without setting binding national targets. 
Legalább 32%-ot azonban kötelező érvényű nemzeti célok meghatározása nélkül kell elérni.
National support schemes and other measures for meeting the 2020 targets 10 RED I encouraged Member States to set up national support schemes for renewables, based on incentives for private sector investors, in order to achieve their 2020 targets (see Box 3). 
Nemzeti támogatási rendszerek és egyéb intézkedések a 2020-as célok eléréséhez 10 A RED I. irányelv ösztönözte a tagállamokat, hogy a magánszektorbeli beruházók számára nyújtott ösztönzőkre alapozva hozzanak létre nemzeti támogatási rendszereket a megújuló energiaforrások vonatkozásában annak érdekében, hogy megvalósítsák a 2020-as célkitűzéseiket (lásd: 3. háttérmagyarázat).
RED I also required renewable electricity to be granted ‘priority access’ to the network as a way of guaranteeing the sale of the electricity produced. 
A RED I. irányelv emellett előírta, hogy a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia számára „elsőbbségi hozzáférést” kell biztosítani a hálózathoz, szavatolva ezáltal a termelt villamos energia értékesítését.
12 13 COM(2016) 860 final, ‘Clean Energy For All Europeans’. 
13 COM(2016) 860 final, „Tiszta energia minden európainak”.
It proposed four regulations: on energy union governance (entered into force 24.12.2018), the internal market for electricity (scheduled to enter into force in May 2019), risk-preparedness in the electricity sector (scheduled to enter into force in May 2019), and the establishment of a European Union Agency for cooperation among energy regulators (scheduled to enter into force in May 2019). 
A közlemény négy rendeletre tett javaslatot: ezek az energiaunió irányításáról szóló rendelet (amely 2018. december 24-én lépett hatályba), a villamos energia belső piacáról szóló rendelet (amelynek hatályba lépése 2019 májusára várható), a villamosenergia-ágazati kockázatokra való felkészülésről szóló rendelet (amelynek hatályba lépése 2019 májusára várható), valamint az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról szóló rendelet (amelynek hatályba lépése szintén 2019 májusára várható).