natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annual Action Programme 2017 for Article 5 of the Instrument contributing to Stability and Peace: Action document for mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents. 
A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz 5. cikkére vonatkozó éves cselekvési program (2017): A CBRN anyagokkal kapcsolatos kockázatok enyhítéséről és az azokkal szembeni felkészültségről szóló cselekvési dokumentum.
Regulation (EU) No 230/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing an instrument contributing to stability and peace (OJ L 77, 15.3.2014, p. 1). 
Az Európai Parlament és a Tanács 2014. március 11‐i 230/2014/EU rendelete a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról (HL L 77., 2014.3.15., 1. o.).
The budget for the Initiative was €109 million for the 2009-2013 period and €130 million for 2014-2020. 
A kezdeményezés költségvetése a 2009–2013‐as időszakra 109 millió euró volt, a 2014– 2020‐as időszakra pedig 130 millió euró áll rendelkezésre.
This means that the yearly average fell from €22 million to €19 million between the two periods (see Annex I). 
Az éves költségvetés tehát átlagosan 22 millió euróról 19 millió euróra csökkent a két időszak között (lásd: I. melléklet).
The Initiative was launched in May 201013. We examined its set-up in special report 17/2014: “Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?” 
A kezdeményezés 2010 májusában indult el13, elindítását „A kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés eredményesen járulhat‐e hozzá az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek mérsékléséhez?” c.
We concluded that it could do so, but that several elements still needed to be finalised (see Annex II). 
Megállapítottuk, hogy a címben feltett kérdésre a válasz igen, azonban még néhány tényezőt véglegesíteni kell (lásd: II. melléklet).
The Initiative’s organisational structure, although slightly changed since the last audit, remains complex because it relies on an extensive network of both EU bodies (the European External Action Service “EEAS”, DG DEVCO, the Joint Research Centre “JRC”), non-EU actors (the United Nations Interregional Crime and Justice Research Institute “UNICRI”, the Governance Team, regional secretariats, national teams), CBRN experts, civilian and military stakeholders and other international organisations (see Figure 1). 
A kezdeményezés szervezeti felépítése, noha némiképp módosult a legutóbbi ellenőrzés óta, továbbra is bonyolult, mivel mind uniós szervekből (Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), DG DEVCO, Közös Kutatóközpont (JRC)), mind nem uniós szereplőkből (az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézete (UNICRI), az irányítócsoport, regionális titkárságok, nemzeti csoportok), valamint CBRN szakértőkből, polgári és katonai szereplőkből, illetve további nemzetközi szervezetekből álló kiterjedt hálózatra épül (lásd: 1. ábra).
The most notable change since our last audit has been the greater involvement of the JRC and on-site experts contracted by DG DEVCO. 
Korábbi ellenőrzésünk óta a legfontosabb változást a JRC és a DG DEVCO által megbízott helyszíni szakértők nagyobb mértékű bevonása jelenti.
13 Pilot projects and planning were financed under the 2009 Annual Action Programme for the mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents. 
A kísérleti projekteket és a tervezést a CBRN anyagokkal kapcsolatos kockázatok enyhítésére és az azokkal szembeni felkészültségre vonatkozó 2009‐es éves cselekvési program keretében finanszírozták.
Figure 1 ‐ Overview of the Centres of Excellence Initiative’s organisation Source: European Court of Auditors. 
1. ábra. A CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezés működésének áttekintése Forrás: Európai Számvevőszék.
This organisation, involving many CBRN actors, the bottom-up, national and regional approaches combine to make the Initiative a unique support mechanism. 
Ez a felépítés, amely a CBRN számos szereplőjének bevonásával vegyíti az alulról felfelé haladó módszert, valamint a nemzeti és a regionális megközelítéseket, a kezdeményezést egyedülálló támogatási mechanizmussá teszi.
Partner country governments appoint a “national focal point” (NFP), who is their primary representative for the Initiative, responsible for liaising with CBRN stakeholders at the national (national team, project beneficiaries and other local actors) and international levels. 
A partnerországokbeli kormányzatok ún. „országos kapcsolattartókat” jelölnek ki: ezek a személyek a kormányzatok elsődleges képviselői a kezdeményezéssel kapcsolatos minden kérdésben, és feladatuk a CBRN szereplőivel való nemzeti (a nemzeti csoportok, a projektkedvezményezettek és más helyi szereplők közötti) és nemzetközi szintű kapcsolattartás.
The Centres of Excellence are built around eight regional secretariats (see Annex III). 
A kiválósági központok nyolc regionális titkárság köré épülnek (lásd: III. melléklet).
The regional secretariats are platforms to promote and facilitate cooperation at regional and international level. 
A regionális titkárságok a regionális és nemzetközi szintű együttműködést ösztönző és elősegítő platformok, amelyek kapcsolatot tartanak fenn a régiójukban működő országos kapcsolattartókkal és támogatást is nyújtanak nekik, regionális kerekasztal‐megbeszéléseket szerveznek, elősegítik az információcserét, bizonyos mértékben nyomon követik a regionális tevékenységeket és népszerűsítik a kezdeményezést.
14 AUDIT SCOPE AND APPROACH 11. 
14 AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE 11.
One of the main objectives of this performance audit of the EU CBRN Centres of Excellence Initiative was to follow-up the actions taken by the EEAS and the Commission to implement the recommendations in special report 17/2014 which were to: (a) concentrate EU funding in the areas of most relevance to EU security; (b) increase the capacities of the regional secretariats; (c) increase the role of the EU delegations; (d) involve partner countries in the initiation and implementation of projects; (e) decrease the time gap between project proposals and project implementation; (f) improve cooperation between decision-making and implementing bodies. 
Az uniós CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezéssel foglalkozó teljesítményellenőrzésünk egyik fő célja az volt, hogy áttekintsük, az EKSZ és a Bizottság milyen intézkedéseket hozott a 17/2014. sz. különjelentésünkben megfogalmazott ajánlások végrehajtása érdekében. Az ajánlások a következők voltak: a) az uniós támogatásnak az Unió biztonsága szempontjából legrelevánsabb földrajzi területekre való összpontosítása; b) a regionális titkárságok kapacitásának fejlesztése; c) az uniós külképviseletek szerepének bővítése; d) a partnerországok bevonása a projektek kezdeményezésébe és végrehajtásába; e) a projektjavaslatok, illetve a projektek végrehajtása közötti idő csökkentése; f) a döntéshozó és a végrehajtó szervek közötti együttműködés fejlesztése.
While our earlier audit concentrated on the set-up of the Initiative, this time we broadened the audit scope to include an assessment of the risk management approach, the Initiative’s implementation in partner countries, and the monitoring and evaluation systems. 
Míg korábbi ellenőrzésünk során a kezdeményezés létrehozására összpontosítottunk, a mostani ellenőrzéskor kibővítettük az ellenőrzés hatókörét és a kockázatkezelési módszereket, a kezdeményezés partnerországokbeli végrehajtását, valamint a monitoring‐ és értékelési rendszert is értékeltük.
We aimed to answer the question: Has the Centres of Excellence Initiative contributed significantly to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU? 
A következő kérdésre kerestük a választ: A kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés jelentős mértékben hozzájárult‐e az Uniót kívülről fenyegető vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN‐) kockázatok mérsékléséhez?
To answer this question, we addressed three sub-questions: (a) Have the Commission and the EEAS adopted an adequate risk management approach? (b) Has the Initiative been satisfactorily developed in partner countries? (c) Have effective monitoring and evaluation systems been established to identify, assess and report on the Centres of Excellence Initiative’s results? 
E kérdés megválaszolásához az alábbi három alkérdést fogalmaztuk meg: g) A Bizottság és az EKSZ megfelelő kockázatkezelési módszert fogadott‐e el? h) A kezdeményezést kellő mértékben kidolgozták‐e a partnerországokban? i) Eredményes monitoring és értékelési rendszereket hoztak‐e létre a kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezés eredményeinek értékeléséhez és a róluk való beszámoláshoz?
14. 
15 14.
We carried out our audit between February and October 2017. 
Ellenőrzésünkre 2017. február és október között került sor.
We reviewed supporting documentation and interviewed representatives from the Commission (DGs DEVCO, JRC, 15 ECHO, NEAR and HOME), the EEAS, UNICRI, the Governance Team and participants at the 5th International Meeting of National Focal Points in Brussels. 
Áttekintettük az igazoló dokumentációt és interjúkat készítettünk a Bizottság (DG DEVCO, JRC, DG ECHO, DG NEAR és DG HOME), az EKSZ, az UNICRI és az irányítócsoport képviselőivel, valamint az országos kapcsolattartók Brüsszelben megrendezett 5. nemzetközi találkozójának résztvevőivel.
We carried out audit visits to three partner countries: Georgia (June 2017), Jordan and Lebanon (September 2017). 
Három partnerországot kerestünk fel helyszíni vizsgálat céljából: Grúziát (2017 júniusában), valamint Jordániát és Libanont (2017 szeptemberében).
These countries are part of the Neighbourhood, the Initiative’s priority area, and the first two host regional secretariats14. 
Ezek az országok az Unió szomszédságában és a kezdeményezés kiemelt területén találhatók, közülük az első kettőben regionális titkárság is működik14.
We interviewed the heads of the regional secretariats, the regional coordinators, on-site technical assistance experts, the national focal points, the EU delegations, 15 project beneficiaries and 3 EU contractors (project implementers). 
Interjút készítettünk a regionális titkárságok vezetőivel, a regionális koordinátorokkal, a helyszíni technikai segítségnyújtási szakértőkkel, az országos kapcsolattartókkal, az uniós külképviseletekkel, 15 kedvezményezettel és három (projekteket végrehajtó) uniós vállalkozóval.
We surveyed all regional secretariats (8) and a sample of other stakeholders (listed below) in order to obtain general information on the Initiative. 
Ahhoz, hogy átfogó információkat szerezzünk a kezdeményezésről, felmérést készítettünk mind a nyolc regionális titkársággal, valamint egy további szereplőkből álló minta (alább felsorolt) tagjaival.
We analysed all the written replies received from: (i) the regional secretariats (5 out of 8 responded); (ii) national focal points (11 out of 18 responded); (iii) EU delegations (14 out of 18 responded); (iv) project implementers (6 out of 7 responded); (v) EU CBRN contact points (5 out of the 10 responded). 
A következőktől kaptunk írásos válaszokat, amelyeket elemeztünk: i. a regionális titkárságok (8‐ból 5 válaszolt); ii. az országos kapcsolattartók (18‐ból 11 válaszolt); iii. az uniós külképviseletek (18‐ból 14 válaszolt); iv. a projektvégrehajtók (7‐ből 6 válaszolt); v. az uniós CBRN kapcsolattartók (10‐ből 5 válaszolt).
14 The South East and Eastern Europe and Middle East regional secretariats. 
14 A délkelet‐kelet‐európai és a közel‐keleti regionális titkárságok.
16 OBSERVATIONS Risk based prioritisation of activities still to be achieved Urgent need to prioritise activities and spending 16. 
16 ÉSZREVÉTELEK A tevékenységek kockázatokon alapuló rangsorolása még nem valósult meg A tevékenységeket és a kiadásokat sürgősen rangsorolni kell 16.
To ensure the best use of limited resources, we recommended in special report 17/2014 to prioritise funding in the areas most relevant to EU security. 
A korlátozott erőforrások legmegfelelőbb felhasználása érdekében 17/2014. sz. különjelentésünkben a támogatásnak az Unió biztonsága szempontjából legrelevánsabb területekre való irányítását javasoltuk.
According to DG HOME, the most direct CBRN risks to the EU’s security lie in the Middle East and Eastern Partnership countries15, followed by the North African countries, which together represent 20 % of the partner countries. 
A DG HOME szerint az Unió biztonsága szempontjából a legközvetlenebb vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok elsősorban a közel‐keleti országoknak és a keleti partnerség országainak15 területén merülnek fel, ezeket az észak‐afrikai országok követik: ezen országok együttesen a partnerországok 20%‐át teszik ki.
Despite this, DG DEVCO’s geographical priorities (South East and Eastern Europe, the Middle East, North Africa Sahel, the African Atlantic Façade, and Eastern and Central Africa) cover 70 % of the partner countries, many of which are not regarded as having the most direct CBRN risks to the EU. 
Ugyanakkor a DG DEVCO által földrajzi prioritásként kezelt területek (Délkelet‐ és Kelet‐ Európa, a Közel‐Kelet, Észak‐Afrika és a Száhel‐övezet, Afrika atlanti‐óceáni régiója, valamint Kelet‐ és Közép‐Afrika) a partnerországok 70%‐át fedik le, közülük azonban sokat nem tekintenek relevánsnak az Uniót közvetlenül érintő CBRN‐kockázatok felmerülése szempontjából.
DG DEVCO and the EEAS have in fact encouraged more partner countries to join the Initiative. 
A DG DEVCO és az EKSZ arra ösztönözte a partnerországokat, hogy még többen csatlakozzanak a kezdeményezéshez.
As a result, the number of partner countries has continued to grow instead of concentrating efforts on a more limited number of countries16. 
Így tovább nőtt a partnerországok száma ahelyett, hogy a tevékenységek kevesebb számú országra összpontosultak volna16.
In October 2017, the number of partner countries had increased by 15 from 43 to 58 since our last audit (see Annex IV) and interest in the Initiative continues to grow17. 
Legutóbbi ellenőrzésünktől 2017 októberéig a partnerországok száma 15‐tel (43‐ról 58‐ra) nőtt (lásd: IV. melléklet), és továbbra is fokozódó érdeklődés övezi a kezdeményezést17.
As resources are limited, the geographical expansion implies less final assistance on average per country. 
Mivel a források végesek, a földrajzi terjeszkedés miatt az országok átlagosan kevesebb pénzügyi támogatásban részesülnek.
At the time of special report 17/2014, we looked at the systems for selecting and implementing the first 40 projects. 
A 17/2014. sz. különjelentés készítésekor megvizsgáltuk az első 40 projekt kiválasztásakor és végrehajtásakor alkalmazott rendszereket.
From project 41 onwards, the Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine. 
Összevetettük az 1–40. projekt Örményország, Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Moldova és Ukrajna.
Ethiopia, Kuwait, Pakistan and Sierra Leone joined the Initiative in 2017 and Mongolia joined in March 2018. 
2017‐ben Etiópia, Kuvait, Pakisztán és Sierra Leone, 2018 márciusában pedig Mongólia is csatlakozott a kezdeményezéshez.
Kazakhstan has expressed an interest to join. 15 16 17 
15 16 17 Kazahsztán szintén jelezte csatlakozási szándékát.
The South East Asia region is the third highest financial recipient but is not one of the high priority risks areas. 
A délkelet‐ázsiai régió a harmadik legnagyobb kedvezményezett, azonban a kockázatokat tekintve nem tartozik a kiemelt prioritású területek közé.
Although risks are higher in the Middle East and North Africa Sahel (see paragraph 16)18, these regions (except for the Gulf Cooperation Council region) have received the lowest share of funding in the second period. Overall, they received respectively 13 % and 9 % of the project funding. 
Noha a kockázatok nagyobbak a Közel‐Kelet, illetve Észak‐Afrika és a Száhel‐övezet országaiban (lásd: 16. bekezdés)18, a második időszakban – az Öböl‐menti Együttműködési Tanácshoz tartozó régiótól eltekintve – ezek a régiók részesültek a legkisebb mértékű finanszírozásban: a projektfinanszírozás összesen 13%‐ában, illetve 9%‐ában.
The regions representing the most direct CBRN risks to the EU (see paragraph 16) received in total 43 % of the total project allocation. 
Az EU szempontjából a legközvetlenebb CBRN‐kockázatokat jelentő régiók (lásd: 16. bekezdés) összesen a projektfinanszírozási összegek 43%‐át kapták.
Projects are therefore not prioritised on the basis of risks linked to the geographical location. 
A projekteket tehát nem annak alapján rangsorolták, hogy földrajzi elhelyezkedésükhöz milyen kockázat kapcsolódik.
This is contrary to our previous recommendation, which the Commission had accepted. 
Ez nincs összhangban korábbi, a Bizottság által is elfogadott ajánlásunkkal.
Following a demand-driven or bottom-up approach19, the regions submit project proposals to DG DEVCO. 
A régiók keresletvezérelt vagy alulról építkező megközelítést19 követve projektjavaslatokat nyújtanak be a DG DEVCO felé.
Yet, the Commission selects the projects to finance but it does not apply risk-based selection criteria even though its own working document commented that EU security would benefit from a more extensive use of assessments of threats and risks20. 
A Bizottság ugyanakkor a finanszírozandó projektek kiválasztásakor nem kockázatokon alapuló kritériumokat alkalmaz, noha saját munkadokumentumában az a megjegyzés szerepel, hogy az Unió biztonságát növelné, ha szélesebb körben alkalmaznák a fenyegetések és a kockázatok értékelését20.
Instead, project proposals are admitted on a first-come-first-served basis, which the Commission hopes will stimulate competition among the regions. 
A projektjavaslatok besorolása ehelyett érkezési sorrend alapján történik, a Bizottság ugyanis azt reméli, hogy ez ösztönzi majd a versenyt a régiók között.
In practice, the Initiative’s funds are spread over a greater number of partner countries. 
A gyakorlatban a kezdeményezésre előirányzott források nagyszámú partnerország között kerülnek elosztásra.
18 19 Stockholm International Peace Research Institute Yearbook 2017. 
A Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet 2017‐es évkönyve.
Partner countries (the national team) identify the needs specific to their country and discuss at regional level the actions that could take place to address common CBRN risks and threats. 
A partnerországok (a nemzeti csoport) meghatározzák a saját országukban jelentkező konkrét igényeket, és regionális szinten megvitatják, hogy a közös CBRN‐kockázatok és ‐fenyegetések mely fellépésekkel kezelhetők.
20 SWD(2017) 278 final PART 1/2, p. 13. 
18 19 20 SWD(2017) 278 final, 1. rész, 13. o.
Figure 2 - Financial allocation per region from 2010 until October 2017 18 million euro 25 20 15 10 5 0 Projects 1-40 Projects 41-60 Total Source: European Court of Auditors based on data extracted from CRIS and the CBRN portal and provided by the JRC. 
2. ábra. Finanszírozási előirányzatok régiónként 2010 és 2017. október között 18 millió euró 25 20 15 10 5 0 1–40. projekt 41–60. projekt Összesen Forrás: Európai Számvevőszék, a CRIS adatbázisból és a CBRN portálról származó, valamint a JRC által rendelkezésre bocsátott adatok alapján.
However, DG HOME and DG DEVCO experts recommend that, as a first step, the CBRN material should be identified and secured. We identified only three projects which were concentrated on the identification of CBRN facilities and the material therein. In addition, only five projects out of 66, representing 9 % of expenditure, tackled Council conclusions on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union – an EU CBRN Action Plan. 
Míg eredetileg az Unió belső területére vonatkozó CBRN‐politika21 elsősorban a megelőző intézkedésekre összpontosított, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközre vonatkozó jogi keret22 nem pontosítja, mely külső enyhítő intézkedésnek (felkészültség, megelőzés, felderítés vagy elhárítás) kell A Tanács következtetései a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) biztonság európai unióbeli növeléséről – uniós CBRN‐cselekvési terv.
Regulation (EU) No 230/2014. 
A 230/2014/EU rendelet.
Instrument contributing to Stability and Peace (IcSP) – Thematic Strategy Paper 2014-2020. 
A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (IcSP), tematikus stratégiai dokumentum, 2014–2020.
19 chemical risks exclusively (see Annex V), although the EU Intelligence and Situation Centre (INTCEN) considers this as the threat most likely to materialise. 
A 66 projektből csupán 5 foglalkozott kifejezetten a vegyi eredetű kockázatok kezelésével (a kiadások 9%‐a) (lásd: V. melléklet), noha az Európai Unió Helyzetelemző Központja (INTCEN) szerint e fenyegetés esetében a legvalószínűbb a tényleges bekövetkezés.
In 2017, the Commission has started to use the Initiative to address more security-related matters such as counter-terrorism, the fight against cybercrime, the protection of critical infrastructures, combatting trafficking of falsified medicines, maritime security, and explosives. 
2017 óta a Bizottság a kezdeményezést még egyéb biztonsági vonatkozású kérdések (pl. terrorizmusellenes fellépés, kiberbűnözés elleni küzdelem, a kritikus infrastruktúrák védelme, a hamisított gyógyszerek kereskedelme elleni küzdelem, tengerhajózási biztonság és a robbanószerek) kapcsán is alkalmazza.
Because the Initiative’s resources are limited, the Commission intends to fund these new activities from other budget lines while making use of the Centres of Excellence structures. 
Mivel a kezdeményezésre rendelkezésre álló források végesek, a Bizottság az újabb tevékenységeket a kiválósági központok struktúráját felhasználva, de más költségvetési sorokból tervezi finanszírozni.
However, there are still a large number of measures necessary to address traditional CBRN risks23. 
Ugyanakkor maguknak a hagyományos CBRN‐kockázatoknak a kezeléséhez továbbra is jelentős forrásokra van szükség23.
Expanding the Initiative to other thematic fields requires additional work, while much remains to be done in the CBRN domain. 
A kezdeményezés más tematikus területre való kiterjesztése azonban többletmunkával jár, holott maga a CBRN területén is rengeteg még a tennivaló.
23 By analogy, 124 actions were required from EU Member States regarding prevention, detection, preparedness and response in the first CBRN Action Plan. 
23 Az első CBRN cselekvési terv alapján az uniós tagállamoknak 124 fellépést kellett végrehajtaniuk a megelőzés, felderítés, felkészültség és elhárítás tekintetében.
20 The identification of partner countries’ needs and priorities still takes too long and is not based on systemic risk assessments 22. 
20 A partnerországok igényeinek és prioritásainak meghatározása továbbra is túl sok időt vesz igénybe, és nem alapul rendszeres kockázatértékelésen 22.
The JRC has devised a needs assessment questionnaire (NAQ) for partner countries. 
A JRC igényfelmérési kérdőívet dolgozott ki a partnerországok számára.
The questions were generic and related to subjects such as the existence or not in the partner country of a national legal framework, an institutional framework governing the safety and security of CBRN materials and facilities. 
A kérdések általános jellegűek voltak, és olyan témákat érintettek, mint a CBRN‐létesítményekkel és ‐ anyagokkal kapcsolatos biztonsági és védelmi intézkedésekre irányadó nemzeti jogi, illetve intézményi keret megléte vagy hiánya az adott partnerországban.
The concept of risks was not embedded in the JRC’s methodology and there was not sufficient guidance as to how risks should be identified and prioritised. The gaps identified through the questionnaire are the basis for the development of a CBRN National Action Plan (NAP) to mitigate these risks. 
A kockázat fogalma nem képezte részét a JRC módszertanának és nem volt kellő útmutatás arról, hogyan kell meghatározni és prioritás szerint rangsorolni a kockázatokat. A kockázatok mérséklését célzó CBRN nemzeti cselekvési tervek a kérdőív segítségével azonosított igények alapján kerültek kidolgozásra.