natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is unclear how greening is expected to contribute to the broader EU targets defined in these strategic documents: (a) The Commission has not developed a complete intervention logic for greening. Nor did it set specific, measurable targets for the policy17. 
Nem világos, hogy a zöldítés hogyan járul várhatóan hozzá az ezekben a stratégiai dokumentumokban meghatározott szélesebb uniós célkitűzésekhez: a) A Bizottság nem dolgozott ki hiánytalan beavatkozási logikát a zöldítésre nézve, és nem határozott meg konkrét, mérhető szakpolitikai célértékeket17.
In other words, there are no plans specifying what improvements the EU wants to achieve with greening in terms of biodiversity, soil quality and net carbon emissions from agricultural soils. Setting such specific targets is inherently difficult due to the multitude of factors at play, some of 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 final of 23.1.2008 “20 20 by 2020 - Europe's climate change opportunity”. 
Más szóval nincsenek 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 végleges, 2008.1.23., „2020-ra 20–20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára”. „Éghajlat-és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” (a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat-és energiapolitikai keret), COM(2014) 15 final, 2014. január 22. „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve”, COM(2011) 112 végleges, 2011. március 8.
COM(2011) 244 final of 3.5.2011. 
COM(2011) 244 végleges, 2011.5.3.
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015. 
COM(2015) 478 final és SWD(2015) 187 final, 2015.10.2.
COM(2006) 216 final of 22.5.2006. 
COM(2006) 216 végleges, 2006.5.22.
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist. 
Ellentétben a vidékfejlesztési kiadásokkal, ahol léteznek ilyen célértékek.
which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status. 
Az ilyen konkrét célok meghatározása eleve nehéz azért, mert a folyamatban számos – többek között külső (vagyis a politikai döntéshozók által nem befolyásolható), illetve kevéssé ismert – tényező játszik közre. b) Az ilyen célértékek meghatározásának előfeltétele az érintett jelenségek mérésére szolgáló módszerek megléte és a jelenségek jelenlegi állapotának ismerete.
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced. 
A kiinduló helyzetről – vagyis arról, hogy a zöldítés bevezetésekor milyen volt a mezőgazdasági talaj minősége, az állandó gyepterület alatti szénkészlet, valamint a gazdaságok biodiverzitásának helyzete – azonban csak töredékes ismeretek állnak rendelkezésre.
Box 2 provides an illustration of these problems. 
A 2. háttérmagyarázat példákat ad ezekre a problémákra.
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation. 
Biodiverzitás és talaj: nem egyértelmű sem a jelenlegi, sem az elérendő helyzet Biodiverzitás Egyre szélesebb körben ismerik fel, hogy veszélyben van a mezőgazdasági üzemek biodiverzitása, de a helyzet nyomon követéséhez kevés adat áll rendelkezésre.
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18. 
A mezőgazdasági földterületek állatvilágáról elérhető információk java madarakra vonatkozik: ezek a táplálékláncon elfoglalt csúcshelyzetük miatt gyorsan megérzik az ökoszisztémákban bekövetkező változásokat, és így korai jelzést adhatnak a környezet egészségi állapotáról18.
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting. 
A mezőgazdasági területekhez kötődő madárfajokra vonatkozó mutató (Farmland Bird Index, FBI) a nagyközönség által szolgáltatott adatokra támaszkodva követi nyomon számos mezőgazdasági területen költő vagy fészkelő madárfaj populációjának tendenciáit.
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19. 
1990 és 2014 között ez az index 31,5%-os csökkenést mutatott (100-ról 68,5-re)19.
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP. 
Az FBI index a KAP egyik elfogadott hatásmutatója.
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy. 
A Bizottság azonban nem határozott meg a szakpolitika által elérendő FBI-pontszám szerinti célértéket (sem a mezőgazdasági területek állatvilágának biodiverzitására vonatkozó bármely más célértéket).
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots. 
20 2014-ben kísérleti projektbe (LISA20) kezdtek a mezőgazdasági területek növényvilága biodiverzitási kiindulási helyzetének meghatározására, Unió-szerte 39 régióban gyűjtött helyszíni adatok alapján, egyenként 25 mintavételi hellyel.
The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value. 
A vizsgálat eredményei szerint a legtöbb szántóterület alacsony természeti értékkel bír.
The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013. 
A vizsgálat megismétlésére (ami kimutathatta volna a zöldítés hatásainak első jeleit) 2016-ban kellett volna sort keríteni, de elhalasztották.
delayed. The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora. 
A Bizottság nem szabott meg semmilyen célértéket a zöldítés (vagy a KAP egésze) tekintetében a mezőgazdasági földterületek növényvilágának biodiverzitására nézve.
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22). 
Talaj A talaj szerves széntartalmára és a talajminőség egyéb szempontjaira vonatkozó ismereteink töredékesek, részben mintaadatokon (pl. LUCAS21), részben modellezésen (pl. CAPRESE22) alapulnak.
In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
Az európai talajok állapotáról szóló 2012-es jelentésében23 az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) megjegyezte, hogy a tagállamokban zajló talajtérképezés nem elégíti ki a jelenlegi igényeket, és hogy a különböző nemzeti adatkészletek közötti különbségek megnehezítik a határokon átnyúló elemzéseket.
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality. 
A Bizottság nem szabott meg semmilyen célértéket a zöldítés (vagy a KAP egésze) tekintetében a talajminőségre nézve.
Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted. 
A 3. ábra áttekintést ad a 2011-es hatásvizsgálat24 (a KAP 2014–2020-as reformjának szakpolitikai alternatíváit elemző átfogó tanulmány) során eredetileg megvitatott elképzelés, a Bizottság jogalkotási javaslata, illetve a végül elfogadott szabályozás közötti jelentős változásokról.
The final outcome of the legislative process contrasts with the Commission’s initial approach, expressed in the following statement in the 2011 Impact Assessment: “For the greening to be effective, it is key not to go for a 'menu' approach with a list of measures, offering choice to Member States and/or farmers. Such an approach would very much water down the greening effect, especially if the payment does not match the efforts required by farmers, leading them to choose the measures with which they comply already or the measures with the least cost, thus bringing less environmental benefits. 
akkor lehet eredményes, ha a tagállamok, illetve a mezőgazdasági termelők nem egy kész menüt kapnak a választható intézkedések listájával. Az ilyen megközelítés erősen felhígítaná a zöldítés hatását, különösen ha a kifizetés nem áll arányban a termelőktől megkövetelt erőfeszítésekkel, hiszen azok akkor inkább olyan intézkedéseket választanak ki, amelyeknek már amúgy is eleget tesznek, vagy amelyek a legkisebb költséggel járnak; így kisebb az előálló környezeti haszon.
In addition, the more choice offered in Pillar I greening, the more complicated it becomes to ensure coherence with the cross-compliance especially GAEC (risk for having too various baselines between Member States) and subsequently with Pillar II: risk for having double payments. 
Ráadásul minél több választási lehetőséget kínál az első pillérbe tartozó zöldítés, annál bonyolultabb lesz biztosítani a koherenciát a kölcsönös megfeleltetéssel, elsősorban a jó mezőgazdasági és környezeti állapottal (fennáll a kockázat, hogy a tagállamok túlságosan eltérő alapértékeket alkalmaznak), majd ezt követően a második pillérrel: fennáll a kettős kifizetések kockázata.
Therefore, an approach to greening with only a few measures which yield significant environmental benefits is to be favoured”. 
Ezért a zöldítésnek inkább olyan megközelítése alkalmazandó, ahol kis számú intézkedés jelentős környezeti előnyökkel jár.”
In fact, the risks against which the Commission warned in 2011 have largely materialised (see paragraphs 24, 36 to 37, 47 to 49 and 59 to 68). ... but lacked a clear demonstration of what the proposed greening practices would achieve 19. 
Azok a kockázatok, amelyekre a Bizottság 2011-ben figyelmeztetett, nagyrészt valóban bekövetkeztek (lásd: 24., 36–37., 47–49. és 59–68. bekezdés). ... de nem tudta egyértelműen kimutatni, hogy mit lehetne elérni a javasolt zöldítési gyakorlatok révén 19.
As mentioned in paragraph 16, the Commission did not define specific, quantified targets for the proposed greening practices. 
Amint a 16. bekezdésben említettük, a Bizottság nem határozott meg konkrét, számszerű célértékeket a javasolt zöldítési gyakorlatokra.
Additionally, the 2011 Impact Assessment presented only a partial demonstration of the effectiveness of the greening practices proposed, focusing primarily on aspects of climate change mitigation: (a) Regarding maintenance of permanent grassland, the Commission emphasised that carbon sequestration in the soil after arable land is converted to grassland is significantly slower than the carbon loss resulting from converting permanent grassland to arable land. 
Ezenkívül a 2011-es hatásvizsgálat csak részben mutatta ki a javasolt zöldítési gyakorlatok eredményességét, és elsősorban az éghajlatváltozás-mérséklési szempontokra összpontosított: a) Ami az állandó gyepterületek fenntartását illeti, a Bizottság hangsúlyozta, hogy szántóterület gyepterületté való átalakítása után a szénmegkötés jóval lassabb, mint az állandó gyepterület szántóterületté történő átalakításából eredő széntartalom-csökkenés.
On that basis, the Commission advocated the protection of carbon stock by means of compulsory preservation of existing permanent grassland at farm level rather than for a system based on ratio monitoring at regional or national level; (b) In relation to the proposed ecological set-aside / EFA measure, apart from discussing its partly positive and partly negative expected impact in terms of climate change 20 
Ennek alapján a Bizottság amellett állt ki, hogy a szénkészletet a meglévő állandó gyepterületek mezőgazdaságiüzem-szinten történő megőrzésével kell megvédeni, nem pedig az állandó gyepterületek arányának regionális vagy tagállami szintű ellenőrzésén alapuló rendszerrel. b) A javasolt ökológiai területpihentetési / ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó intézkedés tekintetében a hatásvizsgálat azon túl, hogy elemezte az intézkedés részben pozitív, részben negatív várható hatását az éghajlatváltozás mérséklésére, nem mutatta 23
mitigation, the Impact Assessment did not offer a clear demonstration of this measure’s environmental effectiveness, in particular for biodiversity; (c) Finally, the Impact Assessment presented scientific evidence for the positive effects of crop rotation, especially in terms of increasing soil organic matter, including carbon. 
ki egyértelműen az intézkedés eredményességét a környezetvédelem, elsősorban a biodiverzitás terén. c) Végezetül a hatásvizsgálat tudományos bizonyítékot szolgáltatott a vetésforgó pozitív hatásaira, különösen ami a talaj szervesanyag-, többek között szén-dioxid-tartalmának növelését illeti.
However, due to practical considerations, the Commission proposed replacing crop rotation with crop diversification (see paragraph 41). 
Gyakorlati megfontolásokból azonban a Bizottság azt javasolta, hogy a vetésforgót váltsák fel a növénytermesztés diverzifikálásával (lásd: 41. bekezdés).
In short, the two EU co-legislators (the European Parliament and the Council) received a proposal for an important reform of CAP direct payments with limited information on what the new measures could be expected to achieve. 
Röviden összefoglalva: a két uniós társjogalkotóhoz (az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz) olyan javaslatot intéztek a KAP közvetlen kifizetéseinek jelentős reformjára nézve, amelyhez kevés információ társult arról, hogy az új intézkedések révén várhatóan mit lehet majd elérni.
We share the view, expressed in a paper analysing the legislative process for greening25 that “the lack of a clear description from the Commission early in the process of the environmental benefits to be delivered by greening made it difficult for the Commission and others to clarify the extent to which successive dilutions of the text mattered for the delivery of outcomes”. 
Osztjuk egy a zöldítési jogalkotási folyamatot elemző dokumentum25 nézetét: „az, hogy a Bizottság nem írta le egyértelműen már egy korai szakaszban, hogy milyen környezeti haszon várható a zöldítéstől, megnehezítette, hogy a Bizottság és mások átláthassák, hogy a szöveg egymást követő felhígításai mennyiben befolyásolták a végeredmények megvalósulását”.
The subsequent changes, mostly initiated by the two co-legislators, were not accompanied by any scientific justification demonstrating their environmental effectiveness – their main focus was on reducing the effort required from farmers. 
A jobbadán a két társjogalkotó által kezdeményezett későbbi változtatásokat nem kísérte semmilyen tudományos indoklás azok környezetvédelmi eredményességéről, és a fő hangsúly azon volt, hogy a mezőgazdasági termelőknek kevesebb erőfeszítést kelljen kifejteniük.
However, the budget allocation for greening did not change, because it was based on a political decision and not on the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives 22. 
A zöldítésre szánt költségvetési előirányzat azonban nem változott, mivel politikai döntésen alapult, nem pedig a szakpolitika környezeti és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításán 22.
Earmarking 30 % of the total budget for all CAP direct payments to greening was a key element not just of the most recent CAP reform, but also of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Az, hogy a KAP valamennyi közvetlen kifizetésére szánt teljes költségvetés 30%-át a zöldítésre különítették el, nemcsak a legutóbbi KAP-reformnak, hanem a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretnek is lényeges alkotóeleme.
It was in this latter, broader context that this allocation was first put 25 21 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations, in The Political Economy of the 2014-2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm. 
2011-ben a Bizottság is ebben az 25 24 Kaley Hart: The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations, in The Political Economy of the 2014–2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm („A zöldítési közvetlen kifizetések sorsa a KAP reformjára vonatkozó tárgyalásokon, a 2014–2020-as időszak közös agrárpolitikájának gazdaságpolitikájában: Nem a legrosszabb forgatókönyv”).
22 forward by the Commission in 201126 and subsequently endorsed by the European Council in 2013 27. 
25 utóbbi, tágabb összefüggésben terjesztette elő az előirányzatot26, és azt később, 2013-ban az Európai Tanács is így hagyta jóvá27.
This budgetary allocation stayed at the same level – around 12 billion euro per year – throughout the whole legislative process, despite significant changes in the policy’s environmental and climate content, in terms of its requirements (which became less demanding with time) and the extent of various exemptions (which increased). 
Ez a költségvetési előirányzat az egész jogalkotási folyamat során ugyanazon a – kb. évi 12 milliárd eurós – szinten maradt, annak dacára, hogy közben jelentősen megváltozott a szakpolitika környezeti és éghajlati tartalma, az idő múlásával lazultak az előírások és szaporodtak a kivételek.
This demonstrates that the decision to allocate 30 % of CAP direct payments to greening does not reflect the new instrument’s degree of ambition in relation to the environment and climate. 
Ebből is látható, hogy a KAP közvetlen kifizetéseiből 30%-ot a zöldítésre szánni olyan döntés, amely nem tükrözi az új eszköz környezetvédelmi és éghajlat-politikai ambíciójának valódi mértékét.
Greening remains, essentially, an income support measure. 
A zöldítési kifizetés alapvetően továbbra is jövedelemtámogatási intézkedésként működik.
In particular, we found that the green payment rate (on average, around 80 euro per ha), was not based on the cost to farmers of implementing greening28. (a) This cost was estimated to average around 30 euro per hectare in the 2011 Impact Assessment, based on the more demanding requirements of greening as initially envisaged (see paragraph 17); (b) According to a JRC study29 modelling the economic impact of the current greening requirements, 71 % of all farmers are not affected by greening at all and incur no compliance costs related to its implementation. 
Konkrétan megállapítottuk, hogy a zöldítés kifizetési aránya (átlagosan mintegy 80 euró/hektár) nem azon alapult, hogy a mezőgazdasági termelőknek mennyibe került a zöldítés megvalósítása28. a) A 2011-es hatásvizsgálat ezt a költséget hektáronként kb. 30 euróra becsülte, az eredetileg tervezett szigorúbb zöldítési előírásoknak megfelelően (lásd: 17. bekezdés). b) A Közös Kutatóközpontnak a jelenlegi környezetvédelmi követelmények gazdasági hatását modellező tanulmánya29 szerint az összes mezőgazdasági termelő 71%-ának gyakorlatát egyáltalán nem befolyásolja a zöldítés, és nem merülnek fel náluk a végrehajtáshoz kapcsolódó megfelelési költségek.
For more than 40 % - these costs are below 10 euro per hectare. However, around 2 % of farmers have costs 26 27 28 29 COM(2011) 500 final of 29.6.2011 “A Budget for Europe 2020”. 
A zöldítésben ténylegesen érintett 29%-nyi termelő több mint kétharmadának esetében a hektáronkénti megfelelési 26 27 28 29 COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29., „Az Európa 2020 stratégia költségvetése”.
Conclusions of the European Council of 7/8 February 2013 on the Multiannual Financial Framework (EUCO 37/13). 
Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetései a többéves pénzügyi keretről (EUCO 37/13).
Generally, direct payments to farmers, including greening, are not subject to the logic of compensating costs incurred and income foregone, which applies to rural development payments. 
A mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen kifizetésekre általában nem, így a zöldítésre sem érvényes a felmerült költségek és a bevételkiesés megtérítésének logikája, amely a vidékfejlesztési kifizetésekre viszont vonatkozik.
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017. 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S.: Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) („A KAP zöldítésének gazdasági hatásai: Az uniós szintű egyedi mezőgazdaságiüzem-modell alkalmazása a KAP-témájú elemzésekben (IFM-CAP)”, European Review of Agricultural Economics, megjelenés alatt, 2017.
exceeding 100 euro per hectare (these cases often concern farms with small areas, specialising in capital and labour-intensive activities such as vegetable production). (c) The estimated impact of greening on farmers’ income (calculated as the difference between revenues – comprising produce sales and subsidies – and variable production costs, including the cost of fertilisers, pesticides, seeds and feed) is very limited. 
A termelők mintegy 2%-ának hektáronkénti költségei azonban meghaladják a 100 eurót (itt leginkább olyan kis földterületen gazdálkodó termelőkről van szó, akik tőke-és munkaigényes tevékenységekre, pl. zöldségtermesztésre szakosodtak). c) A zöldítésnek a mezőgazdasági termelők jövedelmére gyakorolt becsült hatása igen szerény. (Ez a hatás a bevételek – az értékesítésből származó jövedelem és a támogatások – és a változó termelési költségek – pl. a műtrágya, a növényvédő szerek, a vetőmag és a takarmány ára – közötti különbségként adható meg.)
In a recent study30, the JRC estimated that the introduction of greening actually increased farmers’ income by around 1 % (mainly due to the small increase in prices resulting from the limited decrease in production). 
Egy nemrégiben közzétett tanulmányában30 a Közös Kutatóközpont úgy becsülte, hogy a zöldítés bevezetésével a termelők jövedelme ténylegesen mintegy 1%-kal nőtt meg (főként a kissé csökkenő termelés miatti enyhe árnövekedés miatt).
Preliminary results of the draft report mentioned in sub-paragraph 24(b), estimate the impact of greening on farmers’ income at -1 %31. 
A 24. bekezdés b) albekezdésében említett jelentéstervezet előzetes eredményei szerint a zöldítés –1% becsült hatást gyakorol a mezőgazdasági termelők jövedelmére31.
The budget for greening is not based on an estimate of the economic value of the expected environmental and climate benefits. 
A zöldítés költségvetése nem a várt környezeti és éghajlati haszon gazdasági értékére vonatkozó becslésen alapul.
The facts below offer some context: (a) Basing policy design on a valuation of the expected public goods is good practice. 
Némi háttér-információval szolgálhatnak az alábbi tények: a) Egy szakpolitika kialakításánál az elvárt közjavak értékelésére hagyatkozni jó gyakorlatnak minősül.
Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G., ‘Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results’, EUR 28037 EN, Joint Research Centre, European Commission, 2016, doi:10.2788/452051. 
30 31 32 Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G.: Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results („A KAP zöldítésének gazdasági és környezeti hatásai: CAPRI szimulációs eredmények”), EUR 28 037 EN, Joint Research Centre, Európai Bizottság, 2016, doi:10.2788/452 051.
The difference in the income effect of CAP greening between the two studies is due to the differences in the applied models. 
A két tanulmány azért jut eltérő eredményre a KAP zöldítésének a jövedelemre gyakorolt hatását illetően, mert más-más modellt alkalmaznak.