natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AUDIT SCOPE 10. The general audit objectives were to examine if the evaluations provided the Commission with adequate information to estimate the effects of the interventions relative to the objectives and if the results and recommendations have been helpful for the revision of the programmes for subsequent programming periods. 
Az ellenőrzés főként arra irányult, hogy megfelelő információval látták-e el az értékelések a Bizottságot ahhoz, hogy az intézkedések hatását össze tudja vetni a kitűzött célokkal, illetve hogy hasznosíthatóak-e az értékelések eredményei és a bennük megfogalmazott ajánlások a programok felülvizsgálatánál, a következő programozási időszakokra való felkészüléskor.
The audit focused on the ex post evaluations concerning ERDF interventions under Objective 1 and ESF interventions under Objectives 1 and 3, undertaken respectively by the Directorate-General for Regional Policy (DG REGIO) and the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities (DG EMPL). 
Az ellenőrzés középpontjában az 1. célkitűzés keretében az ERFA, illetve az 1. és 3. célkitűzés keretében az ESZA forrásaiból finanszírozott intézkedések álltak, melyek közül az előbbieket a Regionális Politikai Főigazgatóság (a továbbiakban: DG REGIO), míg az utóbbiakat a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (a továbbiakban: DG EMPL) hajtotta végre.
The relevant Synthesis Reports and a sample of national evaluations were examined corresponding to these selected objectives and instruments (4) which, together, accounted for 124 billion euro, that is 82 % of the total scheduled aid under the SFs for the 1994 to 1999 programming period (5). 
Az ellenőrzés a vonatkozó összefoglaló jelentéseken kívül az így kiválasztott – 124 milliárd EUR összértékű, azaz az 1994–1999-es programozási időszak strukturális alapokból folyósított támogatásainak 82 %-át kitevő – célkitűzéseknek és eszközöknek megfelelő országos értékelésekből (4) vett mintát vizsgálta meg (5).
(4) National evaluations examined relate to: Objective 1 Belgium, Greece, Spain, Germany, Italy, Ireland, Portugal, and Objectives 1 and 3 (ESF): Spain, France, Italy, Germany, United Kingdom. 
(4) Az ellenőrzés a következő országok értékeléseit vizsgálta meg: 1. célkitűzés: Belgium, Görögország, Spanyolország, Németország, Olaszország, Írország és Portugália. 1. és 3. célkitűzés (ESZA): Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Németország és Egyesült Királyság.
(5) See paragraph 5 for the overall figures. 
(5) Az összesített számadatokat lásd az 5. bekezdésben.
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/7 12. 
2006.12.12. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 302/7 12.
For each evaluation, the audit sought to answer three questions: (a) Was the evaluation of good quality? (b) To what extent were identified weaknesses due to deficiencies in the framework and supervision of the evaluation exercise? (c) Were the resulting recommendations well-based, useful and well-suited to be taken into account in the following programming periods? 
Az ellenőrzés minden értékelés esetében három kérdésre kereste a választ: a) Jó minőségű volt-e az értékelés? b) Milyen mértékben eredtek a feltárt hiányosságok az értékelési keretrendszerben, illetve az értékelés felügyeletében mutatkozó hibákból? c) Jól megalapozottak, hasznosak és a következő programozási időszakokhoz jól felhasználhatóak voltak-e az értékelésekben megfogalmazott ajánlások?
In particular, the audit assessed the quality and completeness of the reports in terms of their evaluation of the appropriateness of the policies, and the effectiveness, efficiency and impact of the measures, as well as how the measures impacted on the management systems. 
Az ellenőrzés elsősorban olyan szempontból vizsgálta a jelentéseket, hogy azok milyen minőségben és mennyire teljeskörűen értékelték a politikák megfelelőségét, az intézkedések eredményességét, hatékonyságát és hatásosságát, valamint az intézkedéseknek az irányítási rendszerekre gyakorolt hatását.
It also assessed the adequacy of the CommissionŐs role in the prepartion, monitoring and supervision of the evaluations. 
Az ellenőrzés azt is vizsgálta, hogy megfelelően töltötte-e be a Bizottság az értékelések előkészítésében, felügyeletében és ellenőrzésében játszandó szerepét.
The first part of this report is dedicated to the ex post evaluation of ERDF interventions in Objective 1 regions (paragraphs 15 to 80) while the second part covers the ex post evaluation of ESF operations under Objectives 1 and 3 (paragraphs 81 to 113). 
Ennek a jelentésnek az első része az 1. célkitűzés alá eső régiók ERFA-intézkedéseinek (15–80. bekezdés), míg a második része az 1. és a 3. célkitűzés ESZA-intézkedéseinek az utólagos értékeléséről szól (81–113. bekezdés). AZ 1.
EX POST ASSESSMENT OF OBJECTIVE 1 BY DG REGIO 15. Before undertaking the detailed assessment of the quality of the evaluation, it is useful to provide a brief overview of the conclusions of the CommissionŐs evaluation. 
CÉLKITŰZÉS DG REGIO ÁLTALI UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSE 15. Az értékelés minőségének részletes vizsgálata előtt célszerű röviden áttekinteni a bizottsági értékelés következtetéseit, melyeket alább foglalunk össze (lásd 1. keretes szöveg).
Text box 1 The overall conclusions of the evaluation by DG REGIO The Synthesis report recognised that the Structural Funds have had a positive impact on the GDP of the Objective 1 regions and that their overall performance, relative to the EU as a whole, has improved. 
1. keretes szöveg A DG REGIO értékelésének általános következtetései: Az összefoglaló jelentés megállapította, hogy a strukturális alapok pozitívan hatottak az 1. célkitűzés alá eső régiók GDP-jére, és az EU egészéhez viszonyított teljesítményük összességében javult.
It considered that the extent of the beneficial impact has been heavily dependent on both institutional capacities and factors such as the structure and openness of the economy and that Ôthese aspects are clearly crucial in particular to the capacity of the economy to respond to the challenges and opportunities of the process of economic inte-grationŐ. 
A jelentés szerint a javulás mértéke nagyban függött az intézményi kapacitástól és az olyan tényezőktől, mint a támogatott gazdaság szerkezete és nyitottsága, ugyanis „egyértelmű, hogy ezek az ismérvek különös befolyással bírnak a gazdaságok azon képességére, hogy kihasználják a gazdasági integráció lehetőségeit, és megválaszolják annak kihívá-sait”.
It noted, however, that given the disparity of countries and contexts and because of limitations of the available monitoring data and lack of clearly defined objectives, it was not possible to aggregate the results to give a reliable picture of the overall Objective 1 achievements. 
A jelentés ugyanakkor azt is megjegyezte, hogy az országok és a projekthelyzetek különbségei, a nyomon követésről rendelkezésre álló adatok korlátai és a világosan meghatározott célok hiánya miatt az eredményeket nem lehetett összesíteni, ezért az 1. célkitűzés általános eredményeiről nincs megbízható kép.
As an overall assessment of the appropriateness of the strategies adopted, the report concludes that the strategic approach to Objective 1 taken in 1994 must be Ôviewed as broadly appropriate in each of the Member StatesŐ. 
Az alkalmazott stratégiák általános megfelelőségét értékelve a jelentés leszögezi, hogy az 1. célkitűzés 1994-ben elfogadott stratégiai megközelítését „valamennyi tagállam esetében nagyjából megfelelőnek kell tekinteni”.
In its view: ÔThe most significant criticism of the strategies was that they did not constitute much more than the sum of their parts. 
A jelentés szerint ugyanis „a stratégiákkal szembeni legfontosabb kritika az volt, hogy az egész alig jelentett többet részei összegénél.
It recognised the fact that: ÔThe emerging results inevitably flow to some extent from assumptions made within the modelling process.Ő The report noted that the scale of their impact, in different cases, reflected the relative importance and allocation of the CSF resources and factors such as initial factor endowments, economic structures, levels of competitiveness and the degree of Ôopen-nessŐ of the economy concerned. 
Ebből következően, amint a jelentés is elismerte, „elkerülhetetlen a kapott eredmények részbeni függése a modellen belül érvényes alapfeltételezésektől”. A jelentés szerint a közösségi támogatási keretterv (a továbbiakban: CSF) hatása számos esetben tükrözte az erőforrások nagyságát és elosztásának módját, ám függött olyan más tényezőktől is, mint a kezdeti ténye-zőellátottság, a gazdasági szerkezetek, a versenyképesség, illetve az érintett gazdaság „nyitottsága”.
It drew general conclusions concerning the impact of the structural funds relative to other external factors and indicated that, while job creation has been substantial, deadweight and displacement was also likely to be substantial. 
A jelentés a strukturális támogatásoknak az egyéb külső tényezőkre gyakorolt hatásáról levont általános következtetéseiben megállapította, hogy bár sikerült számos új állást teremteni, ebben azonban valószínűleg jelentős szerepe volt külső tényezőknek (deadweight), illetve az elmozdulási hatásnak (displacement) is.
The Synthesis Report also included a series of observations concerning management and implementation. 
Az összefoglaló jelentés az irányításra és a megvalósításra is tett észrevételeket.
Decision-making structures typically failed to establish strong strategic direction. However, important benefits in terms of wider Ňadded valueÓ were achieved through the programming approach and the development of public sector management capacity and practices.Ő The CourtŐs assessment of the quality of the evaluation Preliminary remarks 16. 
A döntéshozatali struktúrák rendszerint nem tudtak erős stratégiai iránymutatást nyújtani, mégis jelentős hozzáadott érték képződött a programozási módszernek köszönhetően, illetve a közszektor irányítási kapacitásának és gyakorlatának fejlesztése révén”.
It is important to acknowledge that the broad approach adopted faced some intrinsic constraints, the principal ones being: time limitations, a limited range of quantified objectives and a lack of detailed result/impact indicators. 
Fontos szem előtt tartani, hogy a programok átfogó megközelítésének eleve megvoltak a maga korlátai; ezek közül a legfontosabbak az időkorlátok, a számszerűsített célkitűzések alacsony száma, valamint az eredményeket vagy hatást részletesen mérő mutatók hiánya voltak.
Furthermore, the impact that can be attributed directly to the programmes and related measures was often difficult to isolate since the target regions frequently benefitted from other operations that are instrumental in achieving similar objectives. 
Ezenfelül gyakran nehezen lehetett elkülöníteni, hogy mi volt közvetlenül a programoknak vagy a hozzájuk kapcsolódó intézkedéseknek a hatása, mivel a megcélzott régiók sokszor más olyan fontos intézkedésekből is részesültek, amelyek céljai a programokéihoz hasonlóak voltak.
It was also difficult to identify and measure the indirect effects of the Structural Funds expenditure. 
Szintén nehézségekbe ütközött a strukturális alapokból fedezett kiadások közvetett hatásainak megállapítása és mérése.
C 302/8 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 However, the Court considers that certain weaknesses in the evaluation process cannot be attributed merely to inherent constraints but were due to deficiencies in the evaluation process which need to be addressed, particularly so before the ex post assessment of the 2000 to 2006 programming period. 
C 302/8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.12. A Számvevőszék mindezek ellenére úgy tartja, hogy az értékelési eljárás bizonyos hiányosságai nem magából a rendszerből, hanem az eljárás hibáiból fakadnak; ezeket legkésőbb a 2000–2006 közötti programozási időszak utólagos értékelése előtt fel kell számolni.
Evolution of issues confronting the regions since 1994 17. 
Az 1994 óta a régiók előtt álló problémák alakulása 17.
The Synthesis Report starts with a brief analysis of developments in GDP per capita, unemployment and employment rates in the various regions concerned (1). 
Az összefoglaló jelentés először az érintett régiók egy főre jutó GDP-jének és munkanélküliségi, illetve foglalkoztatási arányának alakulását ismerteti (1).
The report concludes that: ÔIncreased levels of GDP per head have generally not been the result of increased employment rates resulting from job creationŐ (2). 
Kijelenti, hogy „az egy főre jutó GDP növekedése általában nem a foglalkoztatási arány új munkahelyek miatti javulásának volt köszönhető” (2).
Such a conclusion would be a potentially important one for policy makers, suggesting that the main goal of cohesion policy of closing the GDP gap has not been significantly helped by improving labour participation rates (3), a conclusion of major relevance to the SFs. 18. From the information presented in the Synthesis Report, it is difficult to judge the validity of the statement quoted above. 
A strukturális alapok szempontjából a politikák kidolgozói számára igen jelentős volna ez a megállapítás, mivel arra mutatna, hogy a foglalkoztatási mutatók (3) javulása nem járult jelentősen hozzá a kohéziós politika információ elemzése nem volt megfelelő, illetve hogy a GDP növekedése és a foglalkoztatási mutató javulása között – noha erre az összefoglaló jelentés nem mutat rá – lényegi összefüggés áll fenn.
Appropriateness of strategies adopted 21. 
Az alkalmazott stratégiák megfelelősége 21.
The second chapter of the Synthesis Report examines the appropriateness of strategies adopted in terms of geographical and programme balance, as well as the balance between the funds. 
Az összefoglaló jelentés második fejezete olyan értelemben vizsgálja az alkalmazott stratégiák megfelelőségét, hogy kiegyensúlyozott volt-e a pénzeszközök földrajzi, illetve az egyes alapok és programok közötti eloszlása.
The planned and actual programme expenditures (4) of the Structural Funds are analysed by Member State and by type of fund but not by the relevant regions Ń in contrast to what is done in the report on GDP per capita and employment and unemployment rates in the various Objective 1 regions. 
Míg a jelentés az 1. célkitűzés alá eső régiók egy főre jutó GDP-jét, illetve munkanélküliségi és foglalkoztatási rátáját régiók szerint elemzi, addig a strukturális alapok programjainak tervezett és tényleges kiadásai (4) tagállamonként és az alapok típusa szerint kerülnek elemzésre.
This limits the analysis that can be performed, as is noted by the report itself in giving the results of a regression analysis which attempts to relate EU funds per capita by Member State to the GDP per head of population (5). 
Ahogyan azt az egy főre jutó uniós támogatások tagállamonkénti mennyiségét a lakosság egy főre eső GDP-jével összekapcsolni próbáló regresszióanalízis eredményei közt maga a jelentés is megjegyzi, ez szűkíti az elvégezhető elemzések körét (5).
Accordingly, the results given in the report are not statistically significant and, consequently, are of limited value. 
A jelentés eredményei tehát statisztikailag nem szignifikánsak, és ebből következően az értékük korlátozott.
However, the Court applied slightly different statistical techniques, using the same data as in the report. 
A Számvevőszék azonban kissé eltérő statisztikai módszerekkel végezte el a jelentés ugyanazon adatainak elemzését.
The technical details of this analysis are given in Annex III and the essential points are briefly summarised hereunder. 
Ennek szakmai leírását a III. melléklet tartalmazza, a főbb megállapításokról alább adunk rövid összefoglalót.
The results obtained support the intuitive conclusion that the higher the EU funds provided per capita, the higher is the GDP growth per capita in Member States. 
Az elemzés eredményei igazolják azt a megérzést, hogy minél nagyobb az egy főre jutó uniós támogatások összege, annál nagyobb mértékben nő az egy főre jutó GDP is.
A central part of the assessment in this section of the Synthesis Report is based on a comparison of various categories of planned expenditure in 1994 and the estimated actual expenditure in 1999. 
Az összefoglaló jelentés ezen szakasza részben arra alapozza értékelését, hogy az 1994-ben tervezett kiadások egyes típusait összehasonlítja az 1999-es tényleges kiadások becsült értékével.
However, the data presented suffers from a number of serious errors or discrepancies which limits the validity of the conclusions which can be drawn. 
A bemutatott adatokban azonban súlyos hibák és ellentmondások találhatók, ami korlátozza a levonható következtetések érvényességét.
In particular, in the case of five Member States, the figure for actual expenditure given under the ÔtotalŐ column (in the relevant table published in the Synthesis Report) is different from the sum of the figures which appear under the individual columns that denote EU, public and private (4) Synthesis Report, Table 2.1, p. 75, Tables 2.5 and 2.6, p. 88 and 89. 
Megemlítendő, hogy öt tagállam esetében a tényleges kiadásoknak az „összes” oszlopban (az összefoglaló jelentés ezzel kapcsolatos táblázatában) megadott értéke nem (4) Összefoglaló jelentés 2.1. táblázat, 75. o., 2.5. és 2.6. táblázat, 88–89. o.
75. 12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/9 sector expenditure respectively (as they appear in the very same table). 
2006.12.12. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 302/9 egyezik meg az (ugyanabban a táblázatban) az Unió, a köz-és a magánszektor kiadásait feltüntető egyes oszlopok összegével.
These discrepancies are summarised in Table 1. 
Az összegek közötti eltérést az 1. táblázat mutatja.
The percentage discrepancy, which is shown in the last column of this table, is significant and implies an inadequate quality control in the formulation of the report content and results. 
A táblázat utolsó oszlopában feltüntetett százalékos érték jelentős eltérésnek felel meg, ami arra utal, hogy a jelentés következtetéseinek és tartalmának kialakítása nem megfelelő minőségellenőrzés mellett történt.
Notwithstanding these discrepancies, transforming the data given on a per capita basis (1) provides some useful observations which in some contexts differ from what was concluded in the Synthesis Report. 
A megadott adatok egy főre történő átszámításával (1) ezen eltérések ellenére is hasznos, az összefoglaló jelentéstől néhány tekintetben eltérő következtetések vonhatók le.
Table 2 gives the actual per capita expenditure ranked from highest to lowest for each category. 
A 2. táblázat az egy főre jutó tényleges kiadásokat tünteti fel, kategóriánként a legmagasabbtól a legalacsonyabb felé haladva.
Table 1 Summary of discrepancies noted in paragraph 24 Germany Italy United Kingdom France Austria (1) Million euro. 
1. táblázat A 24. bekezdésben említett eltérések összefoglalása Németország Olaszország Egyesült Királyság Franciaország Ausztria (1) Millió EUR.
Total Actual/capita Sum of columns (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 Published total (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 Table 2 Actual expenditure (1) Difference (1) 7 228 Đ4257 842 680 Đ76 Percentage discrepancy Đ15 14 Đ18 Đ17 7 Private Actual/capita Austria 2 458 Germany 1 299 Netherlands 1 039 Belgium 705 Ireland 570 Portugal 448 Greece 396 France 205 UK 174 Spain na Italy na 377 Austria Netherlands Germany Ireland Greece Portugal Spain Belgium France Italy United Kingdom 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 EU per capita Ireland 1 653 Greece 1 580 Portugal 1 403 Spain 1 143 Germany 884 Austria 657 Italy 652 France 621 UK 605 Netherlands 578 Belgium 427 1 033 Public Actual/capita Netherlands 1 Austria 1 Greece Ireland Portugal Spain France Belgium UK Germany Italy na 419 States listed in Table 1, the sum of the three columns in this table do not add up to the total column. 
Összes tényleges kiadás/fő Oszlopok összege (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 A jelentésben szereplő összeg (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 2. táblázat Tényleges kiadások (1) Eltérés (1) 7 228 –4257 842 680 –76 Eltérés százalékban –15 14 –18 –17 7 Magánszektor kiadásai/fő Ausztria 2 458 Németország 1 299 Hollandia 1 039 Belgium 705 Írország 570 Portugália 448 Görögország 396 Franciaország 205 Egyesült 174 Királyság Spanyolország n.a. Olaszország n.a. 377 Ausztria Hollandia Németország Írország Görögország Portugália Spanyolország Belgium Franciaország Olaszország Egyesült Királyság Átlag/fő 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 Írország Görögország Portugália Spanyolország Németország Ausztria Olaszország Franciaország Egyesült Királyság Hollandia Belgium Állami kiadás/fő 1 653 Hollandia 1 1 580 Ausztria 1 1 403 Görögország 1 143 Írország 884 Portugália 657 Spanyolország 652 Franciaország 621 Belgium 605 Egyesült Királyság 578 Németország 822 033 739 703 621 582 485 456 381 Uniós kiadás/fő 311 427 Olaszország n.a.
Average/capita 822 033 739 703 621 582 485 456 381 311 (1) The same data as published in the report has been used in the compilation of Table 2. As a result, it can be seen that, for the Member (1) Per capita figures, in this context, have been calculated with reference to the whole national population. 
1 033 419 (1) A 2. táblázat a jelentésben közölt adatokat veszi alapul, ezért nem egyezik meg az 1. táblázatban szereplő tagállamok esetében a három, részleges adatokat közlő oszlop összege az „összes” oszlopban szereplő számmal. (1) Az egy főre eső adatokat itt az egyes országok teljes lakossága alapján számították ki.
C 302/10 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 26. 
C 302/10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.12. 26.
The table shows that the total actual funds average was 2 104 euro per person. 
Az oszlopból látható, hogy a pénzeszközök egy főre jutó tényleges mennyisége átlagosan 2 104 EUR volt.
The EU Structural Funds contributed approximately half of this, while three of the four cohesion Member States managed around 50 % more than the average of 1 033 euro per person. 
Ennek körülbelül a fele az Unió strukturális alapjaiból származott. A Kohéziós Alapból részesülő négy tagállamból három az egy főre átlagosan 1 033 EUR összegű uniós támogatásnál körülbelül 50 %-kal többet kezelt.
Of particular importance is the contribution of the private sector, especially in the light of the emphasis on long-run supply side impacts on the regions. 
Kiemelkedő fontosságú a magánszektor hozzájárulása, különösen a régiókban a kínálati oldalra gyakorolt hosszú távú hatása miatt.
It appears that some Objective 1 regions in Member States, such as Austria, Germany and the Netherlands, have been particularly successful in combining private investment with the Structural Funds, even surpassing, significantly in the case of Austria and Germany, the average contribution from the EU Structural Funds. 
Néhány tagállamban, például Ausztriában, Németországban és Hollandiában az 1. célkitűzés alá eső régiók némelyike a strukturális alapok forrásait rendkívül sikeresen, a források átlagos összegét – Ausztria és Németország esetében jelentősen – meghaladó mértékben egészítette ki magánbefektetésekkel.
However, the factors contributing to a higher participation by the private sector remain unexplored in the report. For example, was this a result of the nature of the projects chosen, the skills of the human resources available or indeed a different kind of assistance that is given to the private sector from the funds? 
Azt azonban nem kutatja a jelentés, hogy milyen tényezők vezetnek a magánszektor fokozottabb részvételéhez: például a kiválasztott projektek jellegének, a rendelkezésre álló munkaerő képességeinek vagy annak köszönhető-e, hogy a strukturális alapok másképp támogatják a magánszektort.
In the CourtŐs view, these aspects merited further examination. 
A Számvevőszék szerint ezek a szempontok további vizsgálatot érdemelnének.
The assessment of appropriateness was seldom based on formalised techniques(1) and the practices followed by the national evaluators were quite different and were generally largely descriptive. 
A stratégiák megfelelőségének értékelése (1) ritkán történt formalizált eszközökkel; az egyes nemzeti értékelők által alkalmazott módszerek eléggé eltérőek és túlnyomórészt leíró jellegűek voltak.