natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See e.g. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., “Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Lásd.pl. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., „Is Europe at risk of desertification due to climate change?”
20, 2018,. 
20, 2018, EGU2018–9557, 2018 EGU General Assembly.
EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-36; Gudmundsson, L. and Seneviratne, S. I., “Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe”, Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11/4/044005; Gudmundsson,L.,Seneviratne,S.I.,andZhang,X.,2017,“Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources”, Nature Climate Change, 7, p. 
IPCC, “Global Warming of 1.5°C” (1,5°C-os globális felmelegedés), 2018, Approval Session, 3– 36. o.; Gudmundsson, L. és Seneviratne, S. I., „Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe” (Az emberi eredetű éghajlatváltozás befolyásolja a meteorológiai szárazság kockázatát Európában), Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044 005, doi:10.1088/1748–46 9326/11/4/044005; Gudmundsson, L., Seneviratne, S. I., and Zhang, X., 2017, „Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources” (Az emberi eredetű éghajlatváltozás hatását észlelték az európai megújuló édesvízi erőforrásokban), Nature Climate Change, 7, 813. o.
See e.g. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (Eds.), “Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less”, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017 and http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm. 
Lásd pl. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (szerk.), „Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less” (A katasztrófakockázat-kezelés tudománya 2017-ben: nagyobb tudás, kevesebb veszteség). Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2017 és http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm. 14 17 18 19 20
Climate Impacts in Europe. 
Climate Impacts in Europe (Éghajlati hatások Európában).
The JRC PESETA II project, 2014. 
A Közös Kutatóközpont PESETA II. projektje, 2014.
JRC Scientific and Policy Reports. 
A Közös Kutatóközpont tudományos és szakpolitikai jelentései.
Data from Dosio and Parulo 2011 and Dosio et al. 
Az adatok forrása: Dosio és Paruolo 2011, valamint Dosio et al.
13 17 18 19 20 21 22 IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Summary of Policy Makers, p. 9. 
IPCC, „Global Warming of 1.5°C” (1,5°C-os globális felmelegedés), 2018, Summary of Policy Makers (Összefoglaló a politikai döntéshozók részére), 9. o.
Figure 3 – Predicted change in desertification risk and aridity index in 2071-2100 compared to 1981-2010 − Predicted change in desertification risk24 under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-201025. 
3. ábra. Az elsivatagosodási kockázat és a szárazsági mutató előre jelzett változása 2071 és 2100 között, 1981–2010-hez viszonyítva − Az elsivatagosodás kockázatának24 előre jelzett változása a 2,4°C-os (RCP 4,5, balra) és a 4,3°C-os (RCP 8,5, jobbra) modell alapján 2071 és 2100 között, az 1981–2010-es időszakhoz viszonyítva25.
Legend Low decrease in risk Low increase in risk Advanced increase in risk High increase in risk Source: Spinoni,J.,Barbosa,P.,Dosio,A., McCormick,N., Vogt, J., “IsEurope atriskofdesertificationdueto climatechange?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Jelmagyarázat A kockázat kis mértékű csökkenése A kockázat kis mértékű növekedése A kockázat jelentős növekedése A kockázat nagy mértékű növekedése Forrás: Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., „Is Europe at risk of desertification due to climate change?”
15 24 25 Based on various indicators such as FAO-UNEP Aridity Index, Köppen-Geiger Climate Classification, and Holdridge Life Zones. 
16 24 25 Különböző mutatók alapján, pl. a FAO-UNEP szárazsági index, a Köppen-Geiger-féle éghajlati osztályozás és a Holdridge-féle életforma-rendszerek.
Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories usedbytheIPCC.By2081-2100, RCP4.5isprojectedtoresultinasurfaceairtemperature increase,comparedtothe1850-1900 (pre-industrial)average,withinalikelyrangeof1.7°Cto 3.2°C (mean of 2.4°C). 
A 2081–2100-as időszakra az RCP 4,5 bekövetkezte esetén a levegő hőmérséklete az 1850–1900-as (iparosodás előtti) átlaghoz képest várhatóan az 1,7°C és 3,2°C közötti tartományban növekszik (átlagban 2,4°C-kal).
RCP 8.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 3.2°C to 5.4°C (mean of 4.3°C). 
Az RCP 8,5 bekövetkezte esetén a levegő hőmérséklete várhatóan a 3,2°C és 5,4°C közötti tartományban növekszik (átlagban 4,3°C-kal).
− Predicted change in the aridity index under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-2010. 
− A szárazsági mutató előre jelzett változása a 2,4°C-os (RCP 4,5, balra) és a 4,3°C-os (RCP 8,5, jobbra) modell alapján 2071 és 2100 között, az 1981–2010-es időszakhoz viszonyítva.
Source: Processed by Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, China, in preparation of World Atlas of Desertification,2018, DOI:10.2760/06292.Sourcedata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia. 
17 Forrás: Feldolgozta Jian-Sheng Ye, Lanzhou Egyetem, Kína, a World Atlas of Desertification (Elsivatagosodási világatlasz, 2018, DOI:10.2760/06292) készítése során. Forrásadatok: A Kelet-Angliai Egyetem globális csapadék-klimatológiai központja és éghajlatkutató egysége.
Source: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. (Eds.), World Atlas of Desertification,PublicationOfficeofthe European Union, Luxembourg, 2018, p. 78. 
Forrás: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. (szerk.), World Atlas of Desertification (Elsivatagosodási világatlasz), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2018, 78. o.
The United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD) is an international agreement setting out a global framework for combating desertification. 
Az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezmény (UNCCD) az e küzdelem globális keretét meghatározó nemzetközi megállapodás. Az ENSZ 1992-ben Rio de
It was established in 1994, following the Earth Summit in Rio de Janeiro in 199226. It is a legally binding agreement on land issues that addresses land degradation and desertification, providing a platform for adaptation, mitigation and resilience. 
Janeiróban tartott Föld-csúcstalálkozóját követően26, 1994-ben született egyezmény jogilag kötelező erejű megállapodás a földdel kapcsolatos olyan témákban, mint a talajromlás és az elsivatagosodás, egyben fórum az alkalmazkodás, a hatásmérséklés és az ellenálló képesség kérdéseinek kezelésére.
The UNCCD has 197 parties, including the EU27 and its 28 Member States. 
Az UNCCD-nek 197. részes fele van, köztük az Unió27 és 28 tagállama.
conditions for people in drylands, to maintain and restore land productivity, and to mitigate the effects of desertification and drought. 
A részes felek egymással együttműködve igyekeznek javítani a száraz területeken élő emberek életkörülményeit, fenntartani és helyreállítani a talaj termőképességét, enyhíteni az elsivatagosodás és az aszály hatásait.
Parties to the UNCCD can voluntarily declare themselves to be “affected by desertification”. 
Az UNCCD részes felei önkéntesen „sivatagosodásnak kitett” területnek nyilváníthatják magukat.
These countries must design and implement national action programmes (NAPs) to combat desertification. 
Az így eljáró országoknak az elsivatagosodás leküzdésére nemzeti cselekvési programot kell kialakítaniuk és végrehajtaniuk.
In 2015, the United Nations adopted the 2030 Agenda for Sustainable Development28, including a commitment to achieve all of the United Nations’ Sustainable Development Goals (SDGs). 
2015-ben az ENSZ elfogadta a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet28, amely tartalmazta azt a kötelezettségvállalást is, hogy végrehajtják az ENSZ összes fenntartható fejlesztési célját (SDG).
Of those, SDG 15 aims to “protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, halt and reverse land degradation, halt biodiversity loss”; it includes a target of combating desertification, restoring degraded land and soil, including land affected by desertification, drought and floods, and striving to achieve a land degradation-neutral world by 2030 (target 15.3). 
Ezek közül a 15. SDG a következőkre irányul: „a szárazföldi ökoszisztémák fenntartható használatának védelme, helyreállítása és ösztönzése, fenntartható erdőgazdálkodás, az elsivatagosodás elleni küzdelem, a talajromlás megállítása és visszafordítása, a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása”, és egyik célja „2030-ig az elsivatagosodás leküzdése, a leromlott földterületek és talaj – ezen belül a sivatagosodás, aszály és árvizek által érintett területek – helyreállítása, valamint a talajromlás megszüntetése világszerte” (15.3. cél).
In 2017, the UNCCD adopted its 2018-2030 strategic framework, which focuses on achieving SDG target 15.3. 
2017-ben az UNCCD elfogadta a 2018 és 2030 közötti időszakra vonatkozó stratégiai keretét, amely a 15.3. fenntartható fejlesztési cél elérésére összpontosít.
As a party to the UNCCD, the EU has confirmed its commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
feleként az Unió megerősítette azt a kötelezettségvállalását, hogy 2030-ra megszünteti a talajromlást.
Combating desertification in the EU 15. 
Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Unióban 15.
The EU does not have a dedicated strategy or a specific legal framework for desertification. 
Az Uniónak nincs célzott stratégiája vagy külön jogi kerete az elsivatagosodással kapcsolatban.
However, certain factors associated with desertification are addressed under various other strategies or spending programmes, as shown below. 
Különböző egyéb stratégák vagy kiadási programok keretében azonban foglalkoznak az elsivatagosodás egyes tényezőivel, amint azt az alábbiakban bemutatjuk.
In September 2006, the Commission adopted a Thematic Strategy for Soil Protection29, underlining that soil degradation processes can ultimately lead to desertification. 
2006 szeptemberében a Bizottság elfogadta a talajvédelemre vonatkozó tematikus stratégiát29, amelyben hangsúlyozta, hogy a talajromlás folyamata végül elsivatagosodáshoz vezethet.
degradation and preserving its functions, as well as by restoring degraded soil to a level of functionality consistent at least with its current and intended use. 
A stratégia célkitűzése a fenntartható talajhasználat biztosítása volt, mégpedig úgy, hogy megakadályozzák a talajromlást, megőrzik a talaj funkcióit, valamint olyan szinten állítják helyre a leromlott talajt, hogy legalább a jelenlegi és a tervezett felhasználásának megfelelően be tudja tölteni funkcióit.
The 2006 Soil Thematic Strategy was structured on four pillars: awareness-raising; integration with other policies; research; and legislation: a proposal for a Soil Framework Directive (SFD)30. 
A talajra vonatkozó 2006. évi stratégia négy pillér köré szerveződött: figyelemfelhívás; integrálás más szakpolitikákba; kutatás; valamint jogalkotás, azaz a talajvédelmi keretirányelvre vonatkozó javaslat30.
The SFD proposal required Member States to identify areas at risk of degradation, define targets for soil protection, and carry out programmes to achieve these targets. 
A talajvédelmi keretirányelvre vonatkozó javaslat megkövetelte a tagállamoktól a talajromlás kockázatának kitett területek azonosítását, a talajvédelmi célok meghatározását, valamint az e célok eléréséhez szükséges programok végrehajtását.
The proposed directive also intended to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss. 
A javasolt irányelv hozzá kívánt járulni a talajromlásból és a talaj biodiverzitásának csökkenéséből eredő elsivatagosodás megállításához is.
However, for almost eight years, there was no qualified majority31 in the Council in favour of adopting it. 
Közel nyolc éven át a Tanácsban mégsem sikerült minősített többséget31 elérni az elfogadásához.
In April 2014, the Commission withdrew it. 
2014 áprilisában a Bizottság visszavonta a javaslatot.
In April 2013, the Commission adopted the 2013 EU Adaptation Strategy for climate change, to encourage Member States to take adaptation action. 
2013 áprilisában a Bizottság elfogadta az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás 2013. évi stratégiáját, amely ösztönzi a tagállamokat alkalmazkodási intézkedések meghozatalára.
It stresses the need for the EU to take measures to adapt to unavoidable climate impacts and their economic, environmental and social costs. 
A stratégia hangsúlyozza: az Uniónak lépéseket kell tennie, hogy alkalmazkodni lehessen az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásaihoz, valamint azok gazdasági, környezeti és társadalmi költségeihez.
In November 2013, the EU adopted the General Union Environment Action Programme, to “ensure that by 2020 land is managed sustainably in the Union, soil is adequately protected and the remediation of contaminated sites is well underway”. 
2013 novemberében az Unió elfogadta az Unió általános környezetvédelmi cselekvési programját, amely kimondja, hogy az Unióban 2020-ra a földet fenntarthatóan kell kezelni, a talajt megfelelően kell védeni, és a szennyezett területek szennyeződésmentesítésének jó úton kell haladnia.
The 2013 EU Forest Strategy highlighted that forests are not only important for rural development, but also for the environment and the fight against climate change. 
A 2013. évi uniós erdőgazdálkodási stratégia rámutatott, hogy az erdők nem csupán vidékfejlesztési szempontból, hanem a környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából is fontosak.
Forests play an important role in combating land degradation and desertification. 
Az erdők fontos szerepet játszanak a talajromlás és az elsivatagosodás elleni küzdelemben.
Projects to combat desertification can be co-financed – if Member States identify a corresponding need – by the European Regional Development Fund (ERDF) or Cohesion Fund, for example. 32 33 34 GovernedmainlybyRegulation(EU)No1305/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Az elsivatagosodásra irányuló intézkedések finanszírozására különböző alapokat lehet felhasználni: − A közös agrárpolitika (KAP) végrehajtása, amelynek vidékfejlesztési32, zöldítési és kölcsönös megfeleltetési33 elemei vannak, pozitív hatást fejthet ki a mezőgazdasági Ezeket elsősorban az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.) szabályozza.
487) – a fund helping rural areas in the EU to face a wide range of economic, environmental and social challenges. 
Ez az alap nyújt segítséget az Unió vidéki térségeinek, hogy szembenézzenek a különböző gazdasági, környezeti és társadalmi kihívásokkal.
GovernedmainlybyRegulation(EU)No1307/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy (OJ L 347, 20.12.2013, p. 608). 
Ezeket elsősorban a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.) szabályozza.
Cross-compliance includes rules preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance and avoiding the deterioration of habitats, and protecting and managing water. 
A kölcsönös megfeleltetési szabályok között szerepelnek a talajerózió megelőzésére, a talaj szervesanyag-tartalmának és szerkezetének fenntartására, a környezetmegőrzés minimális szintjének biztosítására, az élőhelyek károsodásának elkerülésére, valamint a vízvédelemre és a vízgazdálkodásra vonatkozó intézkedések.
Greening is linked to a number of sustainable agricultural practices such as maintaining permanent grassland and crop diversification, with positive impact on land. 
A zöldítés számos olyan fenntartható mezőgazdasági gyakorlathoz kapcsolódik, mint az állandó gyepterületek fenntartása és a növénytermesztés diverzifikálása, amelyek pozitív hatást gyakorolnak a földterületekre.
The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund; the Cohesion Fund; the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund. 
talajokra. Az intenzív vagy nem fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok viszont károsíthatják a talajt. − Az európai strukturális és beruházási alapok34 célja a regionális egyenlőtlenségek csökkentése Unió-szerte.
19 − Other EU funding instruments which address desertification are the Framework Programme 7 and Horizon 2020 research programmes35, the LIFE36 instrument for the environment, or the European Union Solidarity Fund (EUSF)37. 
Az elsivatagosodás elleni küzdelmet célzó projekteket – ha a tagállamok szerint fennáll ilyen igény – például az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy a kohéziós alapból lehet társfinanszírozni. − Az elsivatagosodás kapcsán számba jönnek még a következő uniós finanszírozási eszközök is: a hetedik keretprogram és a Horizont 2020 kutatási programjai35, a LIFE36 környezetvédelmi eszköz, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)37.
Although the EU spending programmes make funding available for projects addressing desertification, the amount of EU funds planned and used to address desertification is not available. 
Az Unió kiadási programjai tehát biztosítanak finanszírozást az elsivatagosodásra irányuló projektek számára, ám az elsivatagosodás kezelésére terv szerint és ténylegesen felhasznált uniós források összegéről nem állnak rendelkezésre adatok.
Within the EU, the Council has set up a working party on desertification38. 
Az Unión belül a Tanács létrehozott egy munkacsoportot az elsivatagosodás témájában38.
This working party prepares the EU position for international negotiations related to desertification and land degradation, and is the only regular forum for discussing UNCCD and desertification-related issues at EU level. 
Ez a munkacsoport készíti elő az Unió álláspontját az elsivatagosodással és talajromlással kapcsolatos nemzetközi tárgyalásokra, és ez az egyetlen rendszeres fórum az UNCCD-vel és az elsivatagosodással kapcsolatos kérdések uniós szintű megvitatására.
Together with the Council and other Commission services, DG ENV coordinates the EU’s position for UNCCD events such as the Conferences of Parties, which take place every two years. 
A Tanáccsal és a Bizottság más részlegeivel közösen a DG ENV koordinálja az UNCCD eseményein, például kétévenként a Részes Felek Konferenciáján képviselt uniós álláspontot.
The role of the Joint Research Centre (JRC) is instrumental in providing scientific background information and participants in the UNCCD roster of experts. 
A Közös Kutatóközpont (JRC) alapvető szerepet játszik azáltal, hogy tudományos háttérinformációkat bocsát rendelkezésre, és neveket vétet fel az UNCCD szakértői jegyzékébe.
Other Commission’s services may also have a role in the context of combating desertification in the EU, as shown in Figure 4. 
A Bizottság más részlegei is szerepet játszhatnak az elsivatagosodás elleni uniós küzdelemben, ahogy azt a 4. ábra is szemlélteti.
In addition, European Commission’s Directorate-General for Statistics (DG ESTAT) issues an annual report on progress towards the SDGs in an EU context, including an assessment of indicators on land degradation under SDG 15 (see paragraph 13). 
Emellett az Európai Bizottság Statisztikai Főigazgatósága (DG ESTAT) éves jelentést tesz közzé az Unión belül a fenntartható fejlesztési célok (SDG) felé tett előrehaladásról, többek között a 15. SDG értelmében a talajromlásra vonatkozó mutatók értékelésével (lásd: 13. bekezdés).
Figure 4 – Commission services dealing with desertification in the EU DG ENV proposes and implements policies that aim to ensure a high level of environmental protection 21 DG AGRI designs and manages the CAP guiding the EU action in agriculture and rural development - one of its focus areas being preventing soil erosion and improving soil management DG CLIMA develops and implements policies on climate change mitigation and adaptation actions, including actions related to desertification Source: ECA. 
4. ábra. Az Unión belüli elsivatagosodás terén szerepet vállaló bizottsági részlegek DG ENV javaslatot tesz a magas szintű környezetvédelem biztosítására irányuló szakpolitikai intézkedésekre és végrehajtja azokat 22 DG AGRI megtervezi és irányítja az Unió mezőgazdasági és vidékfejlesztési fellépésére nézve irányadó KAP-ot – egyik kiemelt területe a talajerózió megakadályozása és a talajgazdálkodás javítása DG CLIMA az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre vonatkozó politikákat dolgoz ki és és hajt végre, többek között az elsivatagosodással kapcsolatban Forrás: Európai Számvevőszék.
AUDIT SCOPE AND APPROACH DG RTD develops and implements research and innovation policy, including research on soil protection or land management DG JRC studies and collects data on desertification and soil threats, provides scientific background 25. 
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE DG RTD kidolgozza és végrehajtja a kutatási és innovációs politikát, beleértve a talajvédelemmel és a területgazdálkodással kapcsolatos kutatást is 25.
As Europe is increasingly affected by desertification, our audit examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed. 
Mivel Európát egyre nagyobb mértékben sújtja az elsivatagosodás, ellenőrzésünk megvizsgálta, hogy eredményesen és hatékonyan kezelték-e az Unión belül az elsivatagosodás kockázatát.
In particular, we assessed whether: − the Commission and the Member States had made adequate use of the available data; − the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way; − projects addressing desertification in the EU had had a positive impact; − the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 was likely to be achieved. 
− a Bizottság és a tagállamok megfelelően használták-e fel a rendelkezésre álló adatokat; − az Unió koherens intézkedések révén lépett-e fel az elsivatagosodással szemben; − az elsivatagosodásra irányuló uniós projektek fejtettek-e ki pozitív hatást; − valószínű-e, hogy 2030-ra megvalósul a talajromlás megszüntetésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalás.