1083/2006, Annex II Regional competitiveness and employment objective Total initial theoretical financial envelope Share of regions according to the criteria Population total population (50 %) Unemployment number of unemployed people in NUTS level 3 regions with an unemployment rate above the group average (20 %) Employment number of jobs needed to reach an employment rate of 70 % (15 %) Tertiary education number of employed people with a low educational level (10 %) Low population density low population density (5 %) Early School Leaving GDP Adjustment of the shares for regional prosperity increase or decrease of a region's total share by + 5 %/-5 % according to whether its GDP per capita is below or above the average GDP per capita for the group Additional premiums Greenhouse gas emissions Migration 
36 Kritériumok 2007–2013 1083/2006/EK rendelet, II. melléklet Regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés Teljes kiinduló elméleti pénzügyi keret A régiók részesedése a kritériumoknak megfelelően Népesség teljes népesség (50%) Munkanélküliség a munkanélküliek száma az olyan NUTS 3. szintű régiókban, ahol a munkanélküliségi ráta magasabb a csoport átlagánál Foglalkoztatás a 70%-os foglalkoztatási ráta eléréséhez szükséges munkahelyek száma (15%) Felsőoktatás az alacsony iskolázottságú foglalkoztatottak száma (10%) Alacsony népsűrűség alacsony népsűrűség (5%) Korai iskolaelhagyás GDP A részesedések regionális jólétet tükröző kiigazítása a régió teljes részesedését +5%/-5%-kal kell növelni vagy csökkenteni aszerint, hogy egy főre jutó GDP-je a csoport egy főre jutó átlagos GDP-jénél alacsonyabb vagy magasabb További pótlékok Üvegházhatásúgáz-kibocsátás Migráció 37 2014–2020 2021–2027 CPR (1303/2013/EU rendelet ), VII. melléklet CPR-javaslat, XXII. melléklet Fejlettebb régiók Fejlettebb régiók teljes támogatható népesség × fejenként és évenként 19,8 euró támogatási intenzitás teljes támogatható népesség × fejenként és évenként 18 euró támogatási intenzitás regionális össznépesség (25%) regionális össznépesség (20%) a munkanélküliek száma az olyan NUTS 2. szintű régiókban, ahol a munkanélküliségi ráta magasabb az összes fejlettebb régió átlagánál (20%) a munkanélküliek száma az olyan NUTS 2. szintű régiókban, ahol a munkanélküliségi ráta magasabb az összes fejlettebb régió átlagánál (20%) (a 20–64 éves korosztályban) hány fővel kell növelni a foglalkoztatottak számát az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiában meghatározott 75%-os regionális foglalkoztatottsági arány eléréséhez (20%) a foglalkoztatás azon aránya, amelyet hozzá kell adni az összes fejlettebb régió átlagos foglalkoztatási rátájának (a 20–64 éves korosztályban) eléréséhez (20%) a 30–34 éves korosztályban hány fővel kell növelni a felsőfokú végzettséggel rendelkezők számát az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiában meghatározott 40%-os cél eléréséhez (12,5%) a 30–34 éves korosztályba tartozó, felsőfokú végzettséggel rendelkezők azon száma, amelyet hozzá kell adni az összes fejlettebb régióban felsőfokú végzettséggel rendelkezők (a 30–34 éves korosztályban) átlagos arányának eléréséhez (20%) g) 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű NUTS 3. szintű régiók lakossága (2,5%) g) 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű NUTS 3. szintű régiók lakossága (2,5%) a 18–24 éves korosztályban hány fővel kell csökkenteni a korai iskolaelhagyók számát az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiában meghatározott 10%-os a korai iskolaelhagyók azon száma (a 18–24 éves korosztályban), amelyet le kell vonni az összes fejlettebb régió korai iskolaelhagyói (a 18–24 éves korosztályban) átlagos arányának eléréséhez (15%) a régió egy főre jutó tényleges GDP-je (vásárlóerő-paritáson mérve) és az elméleti regionális GDP (ha a régió a leggazdagabb NUTS 2. szintű régió egy főre jutó GDP-jével rendelkezne) közötti különbség (7,5%) a régió egy főre jutó tényleges GDP-je (vásárlóerő-paritáson mérve) és az elméleti regionális GDP (ha a régió a leggazdagabb NUTS 2. szintű régió egy főre jutó GDP-jével rendelkezne) közötti különbség (7,5%) évi 1 euró minden CO2-egyenérték tonnánként, amellyel 2016-ban túllépik a 2030-as nemzeti célértéket fejenként évi 400 euró a tagállami nem uniós nettó migráció után, a 2013–2016-os éves átlag alapján