natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14. 
A 2007–2013-as időszakban a nyolc balti-tengeri tagállamban összesen 9,9 milliárd eurót különítettek el ilyen típusú intézkedésekre14.
The amount that was specifically dedicated to address water protection is not available. 
Az eredetileg kifejezetten a vízvédelem kezelésére szánt összeg nem áll rendelkezésre.
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment. 
14 Ami az Unión kívüli országokat illeti, az uniós szomszédságpolitika Oroszország és Fehéroroszország számára nagyszámú lehetőséget kínál a környezetvédelem területén való együttműködésre.
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15. 
Ezek többek között: az Északi Dimenzió környezeti partnerség nem nukleáris támogatási ablaka, amelyhez az Unió eddig 44 millió euróval járult hozzá, kétoldalú/regionális segítségnyújtás és határon átnyúló együttműködés, amelyhez az Unió a 2003–2013-as időszakban 14,5 millió, illetve 3,5 millió euróval járult hozzá15.
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
12 A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes. 
13 A 2007–2013-as vidékfejlesztési programok 2. tengelye.
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation. 
E tengely mentén a figyelembe veendő legfőbb szempontok többek között a következők: biodiverzitás, a NATURA 2000 területek kezelése, a víz-keretirányelvhez kapcsolódó fellépések, víz-és talajvédelem, valamint az éghajlatváltozás mérséklése.
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro). 
14 Lengyelország (4,4 milliárd euró), Finnország (1,5 milliárd euró), Svédország (1,3 milliárd euró), Németország (1,1 milliárd euró), Litvánia (0,6 milliárd euró), Lettország (0,4 milliárd euró), Dánia (0,3 milliárd euró) és Észtország (0,3 milliárd euró).
15 Source: ECA. 
15 Forrás: Európai Számvevőszék.
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013. 
Az Oroszország és Fehéroroszország számára a TACIS és az ENPI révén elkülönített uniós források összege 2013 végéig.
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions. 
Az ellenőrzés hatóköre 13 és módszere 15 Ellenőrzése során a Számvevőszék azt vizsgálta, hogy milyen mértékben csökkent a Balti-tengert érintő tápanyagbevitel, valamint értékelte a tagállamok által a tápanyagcsökkentés megvalósulása céljából végrehajtott uniós fellépések eredményességét.
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea? 
A következő ellenőrzési kérdésekre kerestük a választ: a) A tagállamok összességében sikeresen csökkentették a Balti-tengerbe történő tápanyagbevitelt? b) A települési szennyvízzel kapcsolatos uniós fellépések eredményesen csökkentették a Balti-tengert érintő tápanyagszennyezést? c) A mezőgazdasággal kapcsolatos uniós fellépések eredményesen csökkentették a Balti-tengert érintő tápanyagszennyezést? d) Az EU-nak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiája (EUSBSR) teremtett-e többletértéket a Balti-tengerbe történő tápanyagbevitel csökkentését célzó, már meglévő fellépések mellett?
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11). 
16 Kérdéseinkre az alábbi módokon gyűjtött bizonyítékok alapján adtuk meg a választ: – A mezőgazdasági eredetű szennyezés csökkentésére irányuló uniós fellépéseket Finnországban, Lettországban és Lengyelországban, a települési szennyvízből származó szennyezés csökkentését célzó uniós fellépéseket azonban csak Lettországban és Lengyelországban vizsgáltuk meg (három tisztítótelepet Lettországban, hetet pedig Lengyelországban), mivel erre a célra Finnország nem kapott uniós támogatást (lásd: 11. lábjegyzet).
EU support to waste water-related projects in Russia and Belarus were examined on the basis of documents held by the Commission. — Reviews of performance data concerning 18 additional urban waste water treatment plants in the main cities of the Baltic Sea catchment area. — Questionnaires sent to the five Baltic Sea Member States that were not visited (Denmark, Germany, Estonia, Lithuania and Sweden), dealing with their plans for enforcing Helcom nutrient reduction targets. — Analysis of documents and interviews with Commission staff, the Helcom Secretariat and experts from the Baltic Nest Institute16. — Interviews with representatives from the Estonian Audit Office, which carried out a similar audit in Estonia. 
Az oroszországi és fehéroroszországi szennyvízzel kapcsolatos projektek uniós támogatását a Bizottság dokumentumai alapján tekintettük át. – Megvizsgáltuk a Balti-tenger vízgyűjtőjében fekvő nagyobb városokban található további 18 települési szennyvíztisztító telep teljesítményére vonatkozó adatokat is. – Kérdőíveket küldtünk a másik öt, fel nem keresett balti-tengeri tagállamnak (Dánia, Németország, Észtország, Litvánia és Svédország) arra irányulóan, hogy milyen tervekkel igyekeznek elősegíteni a HELCOM tápanyag-csökkentési céljainak megvalósulását. – Dokumentumokat elemeztünk és interjúkat készítettünk a Bizottság munkatársaival, a HELCOM Titkárságával és a Baltic Nest Institute16 szakértőivel. – Interjúkat készítettünk a korábban Észtországban hasonló ellenőrzést végzett észt számvevőszék képviselőivel is.
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17. 
17 A kérdések megválaszolásához általunk használt kritériumokat a jogszabályok, a bizottsági iránymutatások és a HELCOM megállapodásai, valamint a vízvédelem területén korábban végzett ellenőrzéseink alapján alakítottuk ki17.
They are explained further in the various sections of this report. 
Ezeket később, a jelentés egyes szakaszaiban fejtjük ki.
16 The Baltic Nest Institute is an international research alliance between the Stockholm University Baltic Sea Centre, the Swedish Agency for Marine and Water Management, the University of Aarhus and the Finnish Environment Institute. It combines competences within all relevant disciplines for marine ecosystem management. 
16 A Baltic Nest Institute egy nemzetközi kutatási szövetség a Stockholmi Egyetem Balti-tenger Központja, a svéd Tengerészeti és Vízgazdálkodási Ügynökség, az Aarhusi Egyetem és a Finn Környezetvédelmi Intézet között, amely a tengeri ökoszisztéma-gazdálkodás szempontjából releváns valamennyi tudományágon belüli szaktudást ötvözi.
Its products are developed in particular in collaboration with Helcom. 
Termékei főként a HELCOM-mal való együttműködésben kerülnek kifejlesztésre.
17 Notably: Special Report No 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods; Special Report No 4/2014, ‘Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success’, Special Report No 2/2015, ‘EU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’; and Special Report No 23/2015, ‘Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go’ (http:// eca.europa.eu). 
17 Nevezetesen: 3/2009. sz. különjelentés: „Az 1994-1999-es és a 2000–2006-os programozási időszak strukturális intézkedései keretében szennyvízkezelésre fordított kiadások eredményessége”; 4/2014. sz. különjelentés: „Az uniós vízpolitika célkitűzéseinek integrálása a KAP-ba: részleges siker”; 2/2015. sz. különjelentés: „Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez”; és 23/2015. különjelentés: „Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő” (http://eca. europa.eu).
Observations 14 Member States’ implementation of nutrient input 18 According to the marine strategy framework directive, Member States have to devise a programme of measures by December 2015. 
Az ezektől az országoktól elvárt csökkentéseket a Göteborgi Jegyzőkönyv alapján határozták meg. csökkentése – tagállami végrehajtás 18 A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv értelmében a tagállamoknak 2015 decemberéig intézkedési programot kell kidolgozniuk.
The Commission’s assessment of the reporting by the Baltic Sea coastal Member States18 concludes that only one of them (Finland) has established quantified targets as regards nutrient loads, which are the main cause of eutrophication (see paragraph 6). 
A balti-tengeri tagállamok beszámolóinak bizottsági értékelése18 megállapítja, hogy a tápanyagszennyezés (az eutrofizáció fő kiváltó oka) tekintetében közülük mindössze egy (Finnország) állapított meg számszerűsített célokat (lásd: 6. bekezdés).
In the absence of such targets, the Commission considers the use of Helcom BSAP targets to be good practice (see paragraphs 7 and 8). 
Ilyen célok hiányában a Bizottság véleménye szerint a HELCOM BSAP céljainak alkalmazása a jó gyakorlat (lásd: 7. és 8. bekezdés).
We examined the current stage of implementation of this convention, as it can be used as a basis for the future programmes of measures. 
Megvizsgáltuk az Egyezmény végrehajtásának jelenlegi állapotát, mivel ez vehető a jövőbeni intézkedési programok alapjául.
19 In 2007, the Helcom signatory countries agreed on two main instruments for combating eutrophication: — The BSAP, which includes a nutrient reduction scheme which allocates nutrient reduction targets to each country, defined at sub-basin level in relation to their average inputs in the 1997-2003 reference period. 
19 2007-ben a HELCOM aláíró országai közös egyetértéssel két fő eszközt fogadtak el az eutrofizáció leküzdése céljából: - A BSAP, amely tartalmaz egy olyan tápanyag-csökkentési intézkedést is, amely minden egyes országhoz részvízgyűjtő-szinten az 1997–2003-as referencia-időszakban történt bevitel átlagának viszonylatában meghatározott tápanyag-csökkentési célszámokat rendel.
Each country was required to draw up its own nutrient reduction plan by the end of 2009 in order to achieve its targets by 2021. 
Az egyes országok kötelesek voltak 2009 végéig saját tápanyag-csökkentési tervet is készíteni, amelyben leírják céljaik 2021-re történő megvalósításának módjait.
Figures, which were considered provisional, were established on the basis of a scientific model19. — The implementation of practices recommended by Helcom for protecting waters against pollution from various activities, including the collection and treatment of waste water, the use of phosphates in detergents and the use of fertilisers in agriculture. 
Az – előzetesnek tekintett – adatok megállapítása tudományos modell alapján történt19. - A HELCOM által ajánlott gyakorlatok végrehajtása a víznek a különböző tevékenységekből – többek között a szennyvízgyűjtésből és -kezelésből, a foszfátok mosószerekben történő használatából és a mezőgazdaságban a trágya használatából – eredő szennyezés elleni védelme érdekében.
20 In 2013, the BSAP nutrient reduction scheme was revised on the basis of a new and more complete dataset as well as an improved modelling approach20. 
20 2013-ban a BSAP tápanyag-csökkentési intézkedéseit egy új és teljesebb körű adatkészlet, valamint egy továbbfejlesztett modellezési módszer alapján felül-vizsgálták20.
The signatory countries agreed to reduce the annual input of nitrogen to the sea by 13 % (118 134 tonnes/year) and the input of phosphorus by 41 % (15 178 tonnes/ year) compared to the inputs in the reference period (910 344 tonnes/year and 36 894 tonnes/year respectively). 
Az aláíró országok megállapodtak abban, hogy a tengert érintő éves nitrogénbevitelt 13%-kal (évi 118 134 tonna), az éves foszforbevitelt pedig 41%-kal csökkentik (évi 15 178 tonna) a referencia-időszak beviteléhez képest (évi 910 344 tonna, illetve 36 894 tonna).
The signatory countries agreed to contribute to this target by reducing their own annual inputs of nitrogen and phosphorus by 89 260 tonnes/year and 14 374 tonnes/year respectively, broken down by sub-basin, while the remaining necessary reductions would be made mainly from shipping and non-signatory countries21. 
Az aláíró országok megállapodtak abban, hogy ehhez a célhoz saját éves nitrogénbevitelük 89 260 tonnával és foszforbe-vitelük 14 374 tonnával való csökkentése révén járulnak hozzá, részvízgyűjtőkre lebontva, míg a további szükséges csökkentés főként a hajózás és az Egyezményen kívüli országok révén lesz megoldható21.
Observations 15 21 The degree of effort required of the various countries very much depends on their location (whether they border Baltic Sea sub-basins that are more or less affected by eutrophication) and on the reductions made in the past22. 
Észrevételek 15 21 A különböző országoktól elvárt teljesítmény szintje nagyban függ azok elhelyezkedésétől (hogy olyan balti-tengeri részvízgyűjtőket szegélyeznek-e, amelyeket többé vagy kevésbé érint az eutrofizáció), valamint a korábbi csökkentéseik mértékétől22.
This means that the reductions required of Denmark, Finland and Sweden were limited and highly concentrated in the sub-basins with the greatest need for reductions, whereas significant reductions were required from Lithuania, Poland and Russia (see Annex I). 
Ez azt jelenti, hogy a Dánia, Finnország és Svédország számára előírt csökkentés korlátozott mértékű volt, és elsősorban a csökkentést leginkább igénylő részvízgyűjtőkre szorítkozott, míg Litvánia, Lengyelország és Oroszország részére jelentős mértékű csökkentést írtak elő (lásd: I. melléklet).
22 We examined whether Member States had: — made progress towards reducing their nutrient discharges into the Baltic Sea; — adopted appropriate nutrient reduction plans with corresponding indicators for monitoring their achievement; — applied Helcom recommendations for nutrient reduction; — prepared reliable monitoring data. 
22 Megvizsgáltuk, hogy a tagállamok: – tettek-e előrelépéseket a Balti-tengerbe vitt tápanyagmennyiség csökkentésének irányába; – elfogadtak-e megfelelő tápanyag-csökkentési terveket, amelyek a megvalósulás figyelemmel kíséréséhez megfelelő mutatókat is tartalmaztak; – alkalmazták-e a HELCOM tápanyagcsökkentésre vonatkozó ajánlásait; – megbízható monitoringadatokat hoztak-e létre.
Limited progress in the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 23 Recent data on total annual inputs into the Baltic Sea during the 1995-2012 pe-riod23 shows a downward trend in nitrogen (9 %) and phosphorus (14 %) inputs. 
A Balti-tengerbe vitt tápanyagmennyiség csökkentése terén korlátozott mértékű előrelépés történt 23 Az 1995–2012-es időszakban23 a Balti-tengert érintő éves összes bevitelre vonatkozó friss adatok csökkenő trendet mutatnak a nitrogén-(9%) és a foszforbevitelt (14%) illetően.
Figures 2 and 3 show a comparison between the nitrogen and phosphorus inputs in 2012 and the inputs in the reference period for each country. 
A 2. és 3. ábra országonként veti össze a 2012-es nitrogén-és foszforbevitelt a referencia-időszak beviteleivel.
Three countries show a downward trend for both nutrients (Denmark, Poland and Sweden), while two have increased their inputs for both nutrients (Latvia and Russia). 
Három ország mindkét tápanyag esetében csökkenő trendet mutat (Dánia, Lengyelország és Svédország), két másik ország azonban növelte bevitelét mindkét esetben (Lettország és Oroszor-szág).
For the other countries, a downward trend was observed for only one of the nutrients. 
Ami a többi országot illeti, csökkenő trend csak az egyik tápanyag esetében volt megfigyelhető.
Detailed data is presented in Annex II. 
A részletes adatokat a II. melléklet tartalmazza.
22 Helcom ministerial meeting declaration 2013, ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs and updated country allocated reduction targets of BSAP’. 
22 Miniszteri szintű HELCOM-ülés nyilatkozata, 2013, „Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs and updated Country Allocated Reduction Targets of BSAP” (Összefoglaló jelentés a Balti-tengeri cselekvési tervhez kapcsolódó felülvizsgált megengedett maximális bevitel [MAI] és aktualizált országspecifikus csökkentési célok [CART] alakulásáról).
23 Data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
23 A HELCOM-küldöttségvezetők 48. ülésén (2015.06.10–11., Tallinn) bemutatott adatok.
The data manager considers data on nutrient inputs in 2012 to be affected by uncertainty (test value). 
Az adatkezelő véleménye szerint a 2012-es tápanyag-beviteli adatokat bizonytalansági tényező érinti (tesztérték).
Observations 16 Comparison between inputs of nitrogen in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Comparison between inputs of phosphorus in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 14 12 10 8 6 4 2 0 Source: ECA on the basis of data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
Észrevételek 16 A referencia-időszakra jellemző és a 2012-es nitrogénbevitel összevetése ezer tonna 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Bevitel, 1997–2003 (referencia-időszak) Bevitel, 2012 A referencia-időszakra jellemző és a 2012-es foszforbevitel összevetése ezer tonna 14 12 10 8 6 4 2 0 Forrás: Európai Számvevőszék, a HELCOM-küldöttségvezetők 48. ülésén (2015.06.10–11., Tallinn) bemutatott adatok alapján.
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Figure 3 Figure 2 
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Bevitel, 1997–2003 (referencia-időszak) Bevitel, 2012 3. ábra 2. ábra
Observations 17 24 However, the 2012 Helcom data shows that none of the signatory countries have so far made the required reductions in all the sea sub-basins particularly affected by eutrophication (Baltic Proper, Gulf of Finland and Gulf of Riga), while part of their nutrient input reductions concern the sub-basins for which reductions were not required (Danish Straits and Bothnian Sea) (see Annex III). 
Észrevételek 17 24 A 2012-es HELCOM-adatok azonban arra mutatnak, hogy a tenger minden olyan részvízgyűjtőjét tekintve, amelyet különösen érint az eutrofizáció (Balti-tenger középső része, Finn-öböl és Rigai-öböl), egyelőre az aláíró országok egyike sem tett eleget az előírt csökkentéseknek, és a tápanyagbevitel-csökkentések részben olyan részvízgyűjtőket (Belt-tenger és Botteni-tenger) érintenek, amelyek esetében nem írtak elő csökkentést (lásd: III. melléklet).
25 According to Helcom’s latest analysis, a downward trend in nitrogen and phosphorus loads from point pollution sources has been observed while the inputs of nitrogen and phosphorus from agricultural activities either remained stable or increased from 1994 to 200824. 
25 A HELCOM legfrissebb elemzése szerint a pontforrásokból származó nitrogén-és foszforszennyezés esetében csökkenő trend figyelhető meg, azonban a mezőgazdasági tevékenység miatt a vízbe kerülő nitrogén és foszfor mennyisége vagy állandó maradt, vagy nőtt 1994 és 2008 között24.
More recent information presented to the European Parliament and the Council in the last report on the implementation of the nitrates directive (2008-2011 period)25 shows a reduction in the nutrients in agricultural land and a slight reduction in the nitrate concentration in surface waters26. 
A nitrátirányelv végrehajtásáról (2008–2011-es időszak) szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak bemutatott jelentésben szereplő még frissebb információk szerint25 a mezőgazdasági területeken csökkent a tápanyagmennyiség, és a felszíni vizekben a nitrátkoncentráció enyhe csökkenése volt megfigyelhető26.
However, this improvement appears to have not yet influenced the eutrophication of coastal waters and has not yet resulted in a reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea. 
Úgy tűnik azonban, hogy ez a javulás egyelőre nem volt hatással a parti tengervizek eutrofizációjára, és nem eredményezte a Balti-tengerbe kerülő tápanyagmennyiség csökkenését.
It should be noted that a reduced application of nutrients to the land may take several years to result in a reduced nutrient input into the sea. 
Megjegyzendő, hogy a földeken használt tápanyagok csökkentése nyomán akár több évig is eltarthat, mire a tengerbe jutó tápanyagok csökkenése bekövetkezik.
Member States’ nutrient reduction plans lack ambition and appropriate indicators 26 In all three Member States visited, the nutrient reduction plan was a high-level policy paper which did not set quantified nutrient reduction targets broken down by type of pollution source, by activity and by geographical area. 
A tagállamok tápanyag-csökkentési tervei nem tekinthetők ambiciózusnak, és nem tartalmaznak megfelelő mutatókat 26 Mindhárom felkeresett tagállamban a tápanyag-csökkentési terv egy magas szintű politikai dokumentum volt, amely nem tűzött ki számszerűsített, szeny-nyezési forrástípusokra, tevékenységekre és földrajzi területekre lebontott tápanyag-csökkentési célokat.
The other five Member States have adopted similar nutrient reduction plans. 
A másik öt tagállam is hasonló tápanyag-csökkentési terveket fogadott el.
Poland expressed reservations about its country-level nutrient reduction targets and has not yet officially adopted a specific plan27. 
Lengyelország fenntartásokat fogalmazott meg országos szintű tápanyag-csökkentési céljai tekintetében, és mindeddig hivatalosan nem fogadott el konkrét tervet27.