natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 2 – Fragmentation of legal framework 14 Regulation 473/2013 2017 draft Directive Numerical fiscal rules Directive 2011/85 Fiscal Compact Correction mechanism MTBF IFIs Budgetary procedures ApplicabilitytoMember States 28* 22 (including 19 euro-area Member States) 19 euro-area Member States - Focused on Only vaguely referred to No new requirements Source: ECA, * Some provisions are not applicable for the United Kingdom. 
A jogi keret szétaprózottsága 15 2011/85/EU irányelv Költségvetési paktum 473/2013/EU rendelet 2017. évi irányelvtervezet Számszerű költségvetési szabályok Korrekciós mechanizmus Középtávú költségvetési keretrends zer Független költségvetési i ntézmények Költségvetési eljárások Mely tagállamokban alkalmazható 28* 22 (köztük az euróövezet 19 tagállama) Az euróövezet 19 tagállama - Középpontban Csak halvány utalásként Nem tartalmaz új előírást Forrás: Európai Számvevőszék. * Egyes rendelkezések az Egyesült Királyságra nem alkalmazandóak.
19 Various acts of different legal nature (EU law and Intergovernmental Treaty) coexist: o o o their degree of enforceability varies (the Court of Justice of the EU can only rule on the transposition of the TSCG; in relation to the application of the TSCG, the EU institutions do not have any power to ensure that the national legislation transposing it is enforced); while certain provisions are enshrined in regulations, which are directly applicable, others are set out in a directive, which Member States are given time to transpose and are free to decide how to apply, resulting in greater heterogeneity of national frameworks; the degree of applicability to certain Member States varies, in particular depending on whether they are in the euro area. 
19 Egyszerre érvényes számos jogi szempontból eltérő jellegű jogi aktus (uniós jogszabály és kormányközi szerződés): o o o eltérő mértékű a végrehajtathatóságuk (az Európai Unió Bírósága csak a stabilitásról, a koordinációról és a kormányzásról szóló szerződés (SKKSZ) átültetéséről hozhat döntést; az SKKSZ alkalmazásával kapcsolatban az uniós intézményeknek nincs hatáskörük annak biztosítására, hogy az azt átültető nemzeti jogszabályokat végrehajtsák); míg egyes rendelkezéseket a közvetlenül alkalmazandó rendeletek határoznak meg, addig másokat irányelvek rögzítenek, amelyek átültetésére a tagállamok időt kapnak és amelyek alkalmazási módjáról szabadon dönthetnek: mindez nagyobb eltéréseket eredményez a nemzeti keretek között; az egyes tagállamokra való alkalmazhatóság foka változó, különösen attól függően, hogy az euróövezeten belül vannak-e.
20 The Commission drafted Directive 2011/85 within a very short period of time (three months). 
20 A Bizottság a 2011/85/EU irányelvet nagyon rövid időn belül (három hónap alatt) dolgozta ki.
It emphasised that Directive 2011/85 should be regarded as a set of “minimum requirements”, rather than as representing best practice, or even the desirable features for an MTBF. 
Hangsúlyozta, hogy az irányelv a „minimumkövetelmények”, nem pedig a bevált gyakorlatok összességének, vagy akár egy középtávú költségvetési keret kívánatos jellemzőinek tekintendő.
It stated that embedding best practices into the EU legal framework “would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures”22. 
16 az uniós jogi keretbe nem lett volna összeegyeztethető azzal, hogy a tagállamok közigazgatási és intézményi struktúrái között jelentősek az eltérések22.
21 As mentioned in paragraph 09, the 2017 draft Directive was meant to incorporate the substance of the TSCG into EU law. 
21 Amint a 09. bekezdésben is említettük, a 2017. évi irányelvtervezet célja az volt, hogy az SKKSZ lényegét beépítse az uniós jogba.
The Commission did not opt for a word-by-word transposition but for what it calls a “teleological approach”, i.e. incorporation focusing on the Fiscal Compact's underlying objective: convergence to prudent levels of public debt. 
A Bizottság szó szerinti átültetés helyett az általa „célelvűnek” nevezett megközelítést választotta, vagyis a költségvetési paktum alapcélkitűzésére, az államadósság prudens szintjéhez való közelítésre összpontosított.
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling. 
A gyakorlatban a 2017. évi irányelvtervezet a strukturális egyenleg tekintetében többek között olyan középtávú költségvetési célkitűzést ír elő, amely biztosítja a GDP-arányos államadósságra vonatkozó, az EUMSZ-ben rögzített felső határ betartását, de számszerű felső határt nem szab meg.
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23. 
22 Az Európai Központi Bank (EKB) véleménye szerint ezen irányelv rendelkezései jelentősen eltérnek a költségvetési paktum rendelkezéseitől, ami a paktum szabályainak gyengülését okozhatja23.
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings. 
23 Értékeltük, hogy a jelenlegi jogi keret követelményei megfelelőek-e, és hogy a 2017. évi irányelvtervezet figyelembe vette-e a feltárt hiányosságokat.
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions. 
Ezt a következő három szempontra nézve vizsgáltuk: a) korrekciós mechanizmus; b) középtávú költségvetési keretek; c) független költségvetési intézmények.
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”. 
A korrekciós mechanizmusra vonatkozó rendelkezések hiányosságai 24 A 2011/85/EU irányelv első alkalommal vezette be a korrekciós mechanizmus fogalmát, amelyre „a szabályok be nem tartásának következményeiként” utal.
Beyond this, however, it did not lay down specific requirements regarding its design and application. 
Ezen túlmenően azonban annak kialakítása és alkalmazása tekintetében nem határozott meg külön követelményeket.
15 23 ECB (2018), CON/2018/25. 
23 EKB (2018), CON/2018/25.
25 The TSCG requires an automatic triggering of the correction mechanism in case of significant observed deviations from the MTO. 
25 Az SKKSZ a korrekciós mechanizmus automatikus aktiválását írja elő arra az esetre, ha a középtávú költségvetési célkitűzéstől való jelentős eltérés figyelhető meg.
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms. 
A mechanizmus kialakítására és alkalmazására vonatkozó konkrét követelményeket az SKKSZ közvetlenül nem határoz meg, hanem a Bizottságot bízta meg a tagállamok által a nemzeti korrekciós mechanizmusok kidolgozása során alkalmazandó közös alapelvek megállapításával.
The Commission issued these principles in June 2012. 
A Bizottság 2012 júniusában bocsátotta ki ezeket az alapelveket.
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place. 
26 Noha politikai támogatást tudhatnak maguk mögött24, az alapelvek nem kötelező érvényűek, mivel azokat csak egy bizottsági közleményben tették közzé, így semmi más joghatással nem bírnak, mint hogy alapul szolgálnak a szerződő felek által létrehozandó mechanizmusokhoz.
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
A korrekciós mechanizmus aktiválását (3. alapelv) illetően a Bizottság javaslata szerint a korrekciós mechanizmust aktiváló momentum függhetne akár uniós szintű, akár országspecifikus kritériumoktól, akár mindkettőtől.
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones. 
A tagállamok kétharmada azonban úgy döntött, hogy inkább uniós szintű kritériumokat tükröznek, mintsem egyedi nemzeti kritériumokat dolgoznának ki.
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP. 
Ebből adódóan e tagállamok esetében a nemzeti korrekciós mechanizmusok valószínűleg nem aktiválódnak korábban, mint a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó uniós korrekciós mechanizmus.
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms. 
27 A 473/2013/EU rendelet meghatároz bizonyos követelményeket, többek között azt, hogy a független szervek adott esetben készítsenek értékelést a korrekciós mechanizmusok aktiválásáról és végrehajtásáról.
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013. 
A rendelet ugyanakkor nem egyezik meg teljes mértékben a Bizottság közös elveivel, mivel azokat fél évvel az 473/2013/EU rendeletre irányuló bizottsági javaslat után bocsátották ki.
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 
Nem utal a rendelet például a következőkre: o nagyság és ütemezés tekintetében a korrekciónak összhangban kell lennie azon ajánlásokkal, amelyeket a Bizottság a SNP által érintett tagállamnak tett (2. alapelv); o az aktiválást kiváltó tényezők függhetnek akár uniós, akár országspecifikus kritériumoktól (3. alapelv); o a középtávú célkitűzéstől vagy a hozzá vezető korrekciós pályától való jelentős eltérésnek jelentős korrekciót kell eredményeznie (4. alapelv).
24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p. 3. 
24 Európai Bizottság (2017), C (2017) 1201 final, A Bizottság jelentése a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 8. cikke alapján, 3. o.
28 The 2017 draft Directive likewise does not fully reflect the Commission’s common principles. 
17 20
For example, it omits to mention that the correction mechanism’s trigger points may rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Nem tesz említést például arról, hogy a korrekciós mechanizmus aktiválása függhet uniós szintű kritériumoktól, országspecifikus kritériumoktól vagy mindkettőtől.
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope. 
29 Végül, amint arra az EKB is rámutatott, a 2017. évi irányelvtervezet nem határozza meg a „jelentős megfigyelhető eltérés” fogalmát, vagyis azt, hogy milyen körülmények között kell aktiválni a mechanizmust, és nem tartalmaz további útmutatást annak hatálya tekintetében.
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25. 
Az az előírás, hogy figyelembe kell venni az eltérés jellegét és nagyságát, homályosan van megfogalmazva, és túl bő merítésű, tartalmatlan korrekciós intézkedésekhez vezethet25.
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted. 
A középtávú költségvetési keretekről szóló rendelkezések hiányosságai 30 Összevetettük a 2011/85/EU irányelv előírásait az IMF, az OECD és a Világbank által a 2011/85/EU irányelv kidolgozásának idején javasolt standardokkal és bevált gyakorlatokkal.
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold). 
E standardok és bevált gyakorlatok közül három nem került be a 2011/85/EU irányelvbe (lásd: az 1. táblázat vastagon szedett sorai).
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues. 
Az IMF és az OECD aktuális standardjaival és bevált gyakorlataival összevetve a 2011/85/EU irányelv két további kérdést nem kezel.
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85. This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies. 
Így az összesen 13 standard és bevált gyakorlat közül a 2011/85/EU irányelv ötöt nem tükröz, annak dacára, hogy a 2011/85/EU irányelv kidolgozásakor a Bizottság véleménye ezekben a kérdésekben (lásd: II. melléklet) összhangban volt a nemzetközi szervezetek álláspontjával.
17 25 ECB (2018), CON/2018/25. 
18 25 EKB (2018), CON/2018/25.
Table 1 – Differences between IMF/OECD standards and best practices and Directive 2011/85 requirements 18 MTBF Characteristics IMF/OECD Directive 2011/85 At least 3-year MTBF framework  Comprehensive coverage of general government  Full alignment with government's fiscal policy objectives and macroeconomic forecasts  Projections of future revenue and expenditure at current policies distinct from fiscal impact of new policy measures  Estimated cost of tax expenditure  Budget preparation process for capital and recurrent spending fully integrated  Reliable forward estimates of spending in out-years26  Assessment of long-term sustainability of public finance  A single process for preparing MTBF and annual budget, and fully integrated documentation  Forward-looking expenditure controls (carryovers, multiyear expenditure commitments, buffers, etc.)  Monitoring and accountability mechanisms  Indicative ceilings for out-years  Spending estimates for out-years rolled over from one MTBF to the next  Note:: included,: partially included,: not included Source: ECA based on OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’; IMF (2007), ‘Manual on Fiscal Transparency’; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’. 
1. táblázat. Eltérések az IMF/OECD standardjai és bevált gyakorlatai, illetve a 2011/85/EU irányelv előírásai között 19 A középtávú költségvetési keretek jellemzői IMF/OECD 2011/85/EU irányelv Legalább 3 éves középtávú költségvetési keret  Az államháztartás átfogó lefedése  Teljes körű összehangolás a kormány költségvetési politikai célkitűzéseivel és a makrogazdasági előrejelzésekkel  A jövőbeli bevételek és kiadások jelenlegi politikák szerinti előrejelzései, amelyek különböznek az új szakpolitikai intézkedések költségvetési hatásától  Az adókiadások becsült költsége  A tőke-és ismétlődő kiadásokra nézve teljes mértékben integrált költségvetési előkészítési folyamat  A kiadások megbízható előzetes becslése a későbbi pénzügyi évekre26 nézve  Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának értékelése  Közös eljárás a középtávú költségvetési keret és az éves költségvetés elkészítésére, teljes mértékben integrált dokumentáció  A kiadások előretekintő kontrollja (átvitt összegek, többéves kiadási kötelezettségvállalások, tartalékok stb.)  Nyomonkövetési és elszámoltathatósági mechanizmusok  Indikatív felső határok a nem kurrens évekre vonatkozóan  Az egyik középtávú költségvetési keretből a következőbe átvitt, nem kurrens évekre vonatkozó kiadások becslése  Megjegyzés:: szerepel benne,: részben szerepel benne,: nem szerepel benne Forrás: Európai Számvevőszék, a következők alapján: OECD (2004), The Legal Framework for Budget Systems (A költségvetési rendszerek jogi kerete); IMF (2007), Manual on Fiscal Transparency (Fiskális
31 According to an IMF paper, the lack of integration between medium-term expenditure planning and the budgeting process makes medium-term planning ineffective in constraining fiscal policy27. 
31 Az IMF egy dokumentuma szerint a középtávú kiadási tervezés és a költségvetés-tervezési folyamat közötti integráció hiánya akadályozza az eredményes középtávú tervezést a költségvetési politika korlátozását illetően27.
However, while article 10 of Directive 2011/85 requires annual budget legislation to be consistent with provisions of the MTBF or duly explain any departure, there is no requirement for an integrated medium-term expenditure planning and budgeting process28. 
Ugyanakkor, míg a 2011/85/EU irányelv 10. cikke azt előírja, hogy az éves költségvetésre vonatkozó jogszabályok legyenek összhangban a középtávú költségvetési keret rendelkezéseivel, és az attól való bármely eltérést megfelelően indokoljanak meg, az viszont nincs előírva, hogy integrálni kellene a középtávú kiadási tervezést és a költségvetési folyamatot28.
Moreover, it does not require that budget documentation include projections and outturns of revenues, expenditures and financing over the medium term on the same basis as the annual budget29. 
Ezenkívül az irányelv azt sem írja elő, hogy az éves költségvetéshez hasonlóan a költségvetési dokumentáció középtávú bevételi, kiadási és finanszírozási előrejelzéseket és eredményeket is tartalmazzon29.
32 Also, according to an IMF paper, four types of forward-looking control mechanisms are important: (i) controls over the accumulation, stock, or drawdown of carryovers, (ii) regular monitoring of consistency of updated medium-term expenditure projections with approved medium-term plans, (iii) sufficient margins between expenditure commitments and expenditure plans to absorb unexpected events without requiring reprioritisation of policies, and (iv) firm controls on ministries’ and agencies’ ability to enter into multi-year expenditure commitments. 
32 Az IMF egy dokumentuma szerint továbbá az előretekintő kontrollmechanizmusok következő négy típusa fontos: i. a felhalmozások, állományok vagy az átvitt összegek lehívásának kontrollja, ii. a középtávú kiadásokra vonatkozó frissített előrejelzések és a jóváhagyott középtávú tervek közötti összhang rendszeres nyomon követése, iii. a kiadási kötelezettségvállalások és a kiadási tervek közötti elegendő különbözet ahhoz, hogy a szakpolitikai prioritások átrendezése nélkül is szembe lehessen nézni váratlan eseményekkel, iv. a minisztériumok és ügynökségek többéves kiadási kötelezettségvállalások tételére való képességének szigorú kontrollja.
However, Directive 2011/85 does not provide for the establishment of forward-looking expenditure controls to ensure compliance with the medium-term plans even as external conditions change. 
A 2011/85/EU irányelv azonban nem rendelkezik a kiadásokra vonatkozó olyan előretekintő kontroll kidolgozásáról, amely kontroll akkor is biztosítaná a középtávú terveknek való megfelelést, ha a külső feltételek megváltoznak.
27 IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p. 161. 
27 IMF (2013), Cangiano, G. et al., Public Financial Management and its emerging architecture (Az államháztartási gazdálkodás és annak kialakuló architektúrája), 161. o.
28 OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’, Box III.4; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’, Box 4 and pp. 12-13; IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p. 
28 OECD (2004), The Legal Framework for Budget Systems (A költségvetési rendszerek jogi kerete), III.4. szövegdoboz; IMF (2010), Lienert, I. és Fainboim, I., Reforming Budget Systems Laws (A költségvetési rendszerekre vonatkozó jog reformja), 4. szövegdoboz és 12–13 o; IMF (2013), Cangiano, G. et al., Public Financial Management and its emerging architecture (Az államháztartási gazdálkodás és annak kialakuló architektúrája), 156. o.; IMF (2014), Fiscal transparency code (Fiskális átláthatósági kódex) , 2.1.3, 2.3.1 és 2.3.2. alapelv; Világbank (2013), Beyond the annual budget.
The global experience with medium term expenditure frameworks’, pp. 58-59. 
The global experience with medium term expenditure frameworks (Az éves költségvetésen túl: A középtávú kiadási keretekkel kapcsolatos globális tapasztalatok), 58-59. o.
29 IMF (2014), ‘Fiscal transparency code’, Principle 2.1.3. 19 
29 IMF (2014), Fiscal transparency code (Fiskális átláthatósági kódex), 2.1.3. alapelv. 20
34 The 2017 draft Directive introduces the requirement for a binding medium-term expenditure rule set out at the beginning of the legislature. 
34 A 2017. évi irányelvtervezet bevezeti azt az előírást, hogy a jogalkotási ciklus elején határozzanak meg egy kötelezően betartandó középtávú kiadási szabályt.
Such a rule would provide more stability for budgetary planning and strengthen the link between budget and MTBF. 
Egy ilyen szabály nagyobb stabilitást biztosítana a költségvetési tervezés számára, és megerősítené a költségvetés és a középtávú költségvetési keret közötti kapcsolatot.
However, it might put fiscal stability at risk if the growth of expenditure deviates from the potential output30 growth. 
Ugyanakkor a költségvetési stabilitást veszélyeztetheti, ha a kiadások növekedése eltér a potenciális kibocsátás30 növekedésétől.
The 2017 draft Directive did not address any of the other shortcomings31 indicated in Table 1. 
A 2017. évi irányelvtervezet nem tért ki az 1. táblázatban. felsorolt egyéb hiányosságok31 egyikére sem.
Shortcomings in the provisions on the independent fiscal institutions 35 Regulation 473/2013, which is binding for the euro-area Member States, defines the functions that IFIs should assume, as well as features and principles. 
A független költségvetési intézményekre vonatkozó rendelkezések hiányosságai 35 Az euróövezeti tagállamokra nézve kötelező 473/2013/EU rendelet meghatározza a független költségvetési intézmények feladatait, jellemzőit és alapelveit.
The latter are in line with the Commission’s common principles. 
Ez utóbbiak összhangban állnak a Bizottság közös alapelveivel.
They were added in the course of the legislative process as the principles were adopted after the Commission made its proposal for a regulation. 
Ezek a jogalkotási folyamat során kerültek be, mivel az alapelveket a bizottsági rendeletjavaslat benyújtása után fogadták el.
We observed that EU law lacks requirements with regard to (i) the number and length of the terms of the IFI board members, (ii) IFIs’ human resources policies, (iii) the establishment of the IFIs’ budgets, and 30 The potential output is a theoretical concept of the level of output (GDP) at a given moment that is consistent with stable inflation. 
21 30 A potenciális kibocsátás elméleti fogalom: a kibocsátás (GDP) szintje egy adott pillanatban, stabil infláció mellett.
It grows in time at a rate that is not necessarily constant. 
Időbeli növekedése nem feltétlenül állandó.
Both the level and the growth rate cannot be measured directly, but have to be estimated. 
Sem a szintjét, sem növekedésének ütemét nem lehet közvetlenül mérni, csak megbecsülni.
31 The IMF and the OECD updated their standards and best practices for good budgetary governance in 2014 and 2015 respectively to incorporate lessons learnt from the economic and financial crisis. 
31 Az IMF és az OECD a gazdasági és pénzügyi válság tanulságait levonva 2014-ben, illetve 2015-ben aktualizálta a jó költségvetési gazdálkodásra vonatkozó standardjait és bevált gyakorlatait.