natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We organised an advisory panel of independent experts from academic and research institutions and think tanks, and invited a number of Member States fiscal councils to an internal seminar to share their views on the framework and the various developments they had observed in Member States. 
Tanácsadói panelt szerveztünk tudományos és kutatóintézeteknél, illetve agytrösztöknél dolgozó független szakértők részvételével, és meghívtuk néhány tagállam költségvetési tanácsát egy belső szemináriumra, ahol megoszthatták velünk a kerettel és a tagállamokban megfigyelt fejleményekkel kapcsolatos nézeteiket.
We performed analytical tests on the compliance assessment models used by the Commission. 
Elemző teszteket végeztünk a Bizottság által használt szabályszerűség-ellenőrzési modelleken.
the regulations, and whether the models were accurate and consistent across Member States and over time. 
Ellenőriztük, hogy a modelleket úgy alakították-e ki, hogy tükrözzék a rendeletekben előírt feltételeket, és hogy azok pontosak, valamint a különböző tagállamok tekintetében és az idők során következetesek voltak-e.
We also tested the impact of certain operational approaches by comparing the outcomes to simulations of alternative interpretations, and re-performed various analyses carried out by country desks, reviewing Member State SCPs, Commission SWDs, internal working papers and other available information to determine whether there was a sound basis for certain observations and recommendations the Commission had made. 
Teszteltük továbbá bizonyos operatív megközelítések hatását: ehhez összehasonlítottuk a végeredményeket egyes alternatív értelmezések szimulációival, és megismételtünk az országreferensek által elvégzett különféle elemzéseket, áttekintve a tagállami stabilitási és konvergenciaprogramokat, a bizottsági szolgálati munkadokumentumokat, belső feljegyzéseket és egyéb rendelkezésre álló információkat annak meghatározása érdekében, hogy a Bizottság egyes észrevételei és ajánlásai valóban szilárd alapokon nyugodtak-e.
OBSERVATIONS Part I — the regulation set an appropriate pace for converging towards the MTO but included ambiguous provisions 15. 
A rendelet megfelelő ütemet írt elő a középtávú költségvetési cél felé való konvergencia számára, de félreértelmezhető rendelkezéseket is tartalmazott 15.
To achieve fast convergence towards the MTOs, the Regulation set an average annual SB adjustment benchmark of 0.5 % of GDP, and stated that the benchmark should be higher for Member States with debt exceeding 60 % of GDP8. 
A középtávú költségvetési célok felé való konvergencia felgyorsítása érdekében a rendelet a GDP 0,5%-ának megfelelő átlagos éves strukturálisegyenleg-kiigazítási referenciaértéket ír elő viszonyítási alapként, illetve ennél magasabb referenciaértékről rendelkezett azon tagállamok esetében, amelyek adóssága meghaladja a GDP 60%-át8.
Somewhat contradictorily, the Regulation allows for a relatively large margin of deviation from the benchmark before a Member State is considered non-compliant. 
A rendelet – kissé ellentmondásos módon – viszonylag nagy eltérési lehetőséget engedélyez a referenciaértéktől, mielőtt egy tagállamot szabálytalannak nyilvánítana.
But the envisaged margin is large: in one year, the permitted deviation can be 0.5 %, i.e. the same size as the as the benchmark. 
A rendelet azonban jelentős eltérést tesz lehetővé: egy adott éven belül az eltérés a referenciaértékkel azonos mértékű, azaz 0,5% lehet.
Over two years, it can be again 0.5 % of GDP in total (i.e. 0.25 % on average in each year). 
Két évet tekintve az eltérés összességében szintén a GDP 0,5%-át (azaz évente átlagosan 0,25%-át) érheti el.
Even more importantly, the Regulation does not explicitly set a cumulative limit for such deviations over several years, which could be interpreted to imply that the deviation of little less than 0.25 % can continue indefinitely9. 
Ennél is fontosabb, hogy a rendelet nem állapít meg egyértelműen összesített határértéket a többéves eltérések tekintetében, amit úgy is lehet értelmezni, hogy állandósulhat a 0,25%-nál valamivel kevesebb eltérés9.
on the time it takes a Member State to reach its MTO and, therefore, on the effectiveness of the preventive arm. 
Ez jelentősen befolyásolja azt, hogy az adott tagállamnak mennyi időbe telik a középtávú költségvetési céljának elérése, így hatással van a prevenciós ág eredményességére.
Furthermore, the Regulation contains a number of conditions and flexibilities which could have an additional impact on the preventive arm’s effectiveness, depending on how they are implemented by the Commission. 
A rendelet ezenkívül tartalmaz egy sor olyan feltételt és rugalmas alkalmazási lehetőséget, amelyek – a Bizottság általi végrehajtás módjától függően – szintén hatást gyakorolhatnak a prevenciós ág eredményességére.
The Regulation introduced the notion that the SB adjustment should be cycle-dependent, although it implies that some adjustment would still be required in bad times. 
A rendelet bevezeti a strukturális egyenleg ciklusfüggő kiigazításának koncepcióját, bár azt sugallja, hogy gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban továbbra is szükség lehet némi kiigazításra.
It requires the Commission and the Council to consider “whether a higher adjustment effort is made in economic good times, whereas the effort might be more limited in economic bad times”10. 
Előírja, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak figyelembe kell vennie, „hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban a kiigazító erőfeszítések erőteljesebbek-e, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek”10.
Furthermore, the Regulation allows “room for budgetary manoeuvre, considering in particular the need for public investment”11. 
A rendelet ezenfelül „költségvetési mozgásteret” biztosít, „figyelembe véve különösen az állami beruházások szükségességét”11.
The Regulation provides for flexibility by requiring the Council and the Commission to “take into account the implementation of major structural reforms which have long-term positive budgetary effects, including by raising potential growth, and therefore a verifiable impact on the long-term sustainability of public finances”12. 
A rendelet rugalmasságot biztosít, amennyiben arra kötelezi a Tanácsot és a Bizottságot, hogy figyelembe vegye „azon jelentős strukturális reformok végrehajtását, amelyek, többek között a potenciális fenntartható növekedés fokozása révén, közvetlen hosszú távú pozitív költségvetési hatásokat eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára igazolhatóan hatással vannak”12.
To use this flexibility, Member States are required to present “a cost-benefit analysis of major structural reforms which have direct long-term positive budgetary effects” in their SCPs 13. 
E rugalmasság kihasználása érdekében a tagállamoknak stabilitási és konvergenciaprogramjuk részeként be kell nyújtaniuk „a közvetlen, hosszú távú pozitív költségvetési hatásokat [...] eredményező jelentős strukturális reformok átfogó költség-haszon elemzését”13.
Requests for flexibility are eligible if the Member State has respected the safety margin to the 3 % reference value and is expected to return to the medium-term budgetary objective “within the programming Regulation No 1466/97 Article 5(1), paragraph 2 and Article 9(1), paragraph 2. 
A rugalmassági kérelmek teljesítésének feltétele, hogy a tagállam betartsa a 3%-os referenciaértékre vonatkozó biztonsági tartományt, illetve hogy „a program időtartama alatt” várhatóan visszatérjen a középtávú költségvetési célkitűzéshez14.
The programme period for the SCPs is, in general, four years, with some countries including a 5th year in the programme period. 
A stabilitási és konvergenciaprogram programozási időszaka rendszerint négy év, néhány ország esetében öt év.
The Regulation also specifically allows for deviations due to the direct incremental costs of pension reforms 15. 
A rendelet kifejezetten engedélyezi a nyugdíjreformok közvetlen többletköltségei miatti eltéréseket15.
The eligible deviation is strictly linked to budget costs in the first year following the introduction of the reform and any annual incremental costs in subsequent years. 
A megengedett eltérésnek szigorúan a reform bevezetésének első évében felmerülő költségvetési kiadásokhoz, illetve a további években felmerülő esetleges éves többletköltségekhez kell kapcsolódnia.
Given positive long-term effects of the pension reforms on the fiscal sustainability, this clause is not detrimental for the effectiveness of the Regulation. 
Tekintettel arra, hogy a nyugdíjreformok hosszú távon kedvező hatást gyakorolnak a költségvetési fenntarthatóságra, ez a rendelkezés nem csökkenti a rendelet eredményességét.
Finally, the Regulation also provides for deviations resulting from unusual events, beyond the Member State’s control, which have a major impact on their financial position, and from a severe economic downturn in the euro area or the Union as a whole, provided that these deviations do not endanger medium-term fiscal sustainability. 
Végül a rendelet rendelkezik az olyan, „az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan eseményből” eredő eltérésekről, „amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy pedig az euróövezetet vagy az Unió egészét érintő súlyos gazdasági visszaesés esetén, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát”.
While the basic requirements in the Regulation were formulated in terms of improvements to the budget balance and structural balance, the reforms in 2011 introduced in addition an expenditure benchmark (EB). 
Míg a rendelet az alapkövetelményeket a költségvetési és a strukturális egyenleg javulásában határozza meg, a 2011-es reformok ezenfelül egy kiadási referenciaértéket (EB) is bevezettek.
This benchmark requires that the growth path of annual expenditure as defined in Article 5(1)(b) of the Regulation16 does not exceed a medium-term rate of potential GDP growth, unless the excess is matched by discretionary revenue measures. 
Ez azt írja elő, hogy a rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott éves kiadásnövekedés16 nem lépheti túl a potenciális GDP-növekedés középtávú mértékét, kivéve ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák.
Additionally, if a Member State is not at its MTO, then annual expenditure growth should be lower than the medium-term rate of potential GDP growth, with the aim of achieving the targeted improvement in the SB. 
Ezenfelül ha a tagállam nem érte el középtávú költségvetési célját, a strukturális egyenleg előirányzott javulásának teljesítése érdekében az éves kiadásnövekedés nem érheti el a potenciális GDP-növekedés középtávú mértékét.
While the two benchmarks (EB and SB benchmark requirement) could, in theory, produce the same results, different compliance results may stem from certain differences, such as the use of a different potential growth rate from the one used for the SB, or the Idem, Articles 5(1) and 9(1), sub-paragraph 10. 
Míg a két referenciaérték (a kiadási referenciaérték és a strukturális egyenlegre vonatkozó referenciaérték) elméletben azonos eredményt mutathat, az eltérő szabályszerűségi eredményeket olyan különbségek indokolhatják, mint például a strukturális egyenlegtől eltérő potenciális növekedési arány alkalmazása vagy a kamatkiadások kizárása.
The expenditure rule does, however, offer some advantages in the ex post assessment of performance17. 
A kiadási szabály mindamellett több szempontból is előnyös az utólagos teljesítményértékelés során17.
Part II — the Commission has extensively exercised the discretion granted but has not focused on the main objective Cyclicaly adjusted requirements combined with margin for deviation and margin for discretion do not deliver the benchmark rate of adjustment 25. 
II. rész. A Bizottság gyakran élt mérlegelési jogkörével, de nem összpontosított a fő célkitűzésre A ciklikusan kiigazított követelmények, valamint az eltérési és mérlegelési mozgástér kombinációja nem biztosítja a kiigazítási referenciaérték elérését 25.
To differentiate the adjustment according to the position of the economy in the business cycle (referred to as “bad versus good times” in the Regulation), the Commission published a matrix of required adjustments (hereafter referred to as “matrix”) in 2015 that stipulated the required adjustments (see Figure 3). 
A kiigazítások aszerinti besorolása érdekében, hogy a gazdaság az adott pillanatban a gazdasági ciklus mely szakaszában van (a rendelet ezeket „gazdaságilag kedvezőtlen időszakokként”, illetve „gazdaságilag kedvező időszakokként” nevesíti), a Bizottság 2015-ben közzétette az előírt kiigazítások mátrixát (a továbbiakban: „mátrix”), amely kötelező jelleggel „Az összesített kiadásokba nem számíthatók bele sem a kamatkiadások, sem az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig a munkanélküli segéllyel kapcsolatos kiadásokban a nem diszkrecionális változások.”
The main criterion for determining good or bad times is the output gap (OG), which has been split into five categories: exceptionally bad times, very bad times, bad times, normal times and good times. 
A gazdaságilag kedvező vagy kedvezőtlen időszakok megkülönböztetésének fő kritériuma a kibocsátási rés (OG), amely alapján öt kategória használatos: rendkívül kedvezőtlen, igen kedvezőtlen, kedvezőtlen, semleges és kedvező időszak.
The matrix does not envisage any adjustment during “exceptionally bad times”, a concept not mentioned in the Regulation. 
A mátrix a „gazdaságilag rendkívül kedvezőtlen” időszakok tekintetében nem rendelkezik kiigazításról (ilyen fogalom egyébként a rendeletben nem szerepel).
Member States with debt of less than 60 % of GDP are not required to make any adjustment in “very bad” times and unless growth is above potential even in “bad” times. 
A GDP 60%-át el nem érő adóssággal rendelkező tagállamok „gazdaságilag igen kedvezőtlen” időszakokban sem kötelesek kiigazítást végrehajtani, sőt hacsak nem növekednek a potenciális növekedést meghaladó ütemben, még a „gazdaságilag kedvezőtlen” időszakokban sem.
Although not required by the Regulation, the Commission subsequently reached agreement on the matrix (and other flexibilities, see below) with Member States via the Economic and Financial Affairs Council (ECOFIN)18. 
Bár a rendelet ezt nem írja elő, a Bizottság később a Gazdasági és Pénzügyi Tanácson (ECOFIN) keresztül a tagállamok körében is megegyezést ért el a mátrix kapcsán18 (csakúgy, mint az egyéb rugalmassági rendelkezések kapcsán – lásd alább).
Commonly Agreed position on Flexibility in the Stability and Growth Pact; ECOFIN Council of the EU; 14345/15; Brussels, 30 November 2015, p. 
26 18 Közös álláspont a Stabilitási és Növekedési Paktum által biztosított rugalmasságról.
For situations of negative growth rates and an output gap lower than - 4 %, the matrix uses the words “no adjustment needed”, instead of “zero adjustment”. 
A negatív növekedési aránnyal és –4% alatti kibocsátási réssel jellemzett időszakokban a mátrix a „nulla százalékos kiigazítás” helyett a „kiigazítás nem szükséges” kifejezést használja.
This might suggest that the different terms were used to allow for a decline in the SB during sharp recessions, although the Commission stated during the audit that they would require a zero adjustment in both cases 19. 
Ez arra engedhet következtetni, hogy azért használtak eltérő kifejezéseket, hogy erős recesszió idején lehetővé tegyék a strukturális egyenleg csökkenését, bár a Bizottság ellenőrzésünk során kijelentette, hogy mindkét esetben nulla százalékos kiigazítást írnak elő19.
The large number of different categories relating to “bad times” reflects the fact that the matrix was introduced during a period of deep recession, which might have also affected the values of its parameters. 
19 vezethető vissza, hogy a mátrixot súlyos recesszió idején vezették be, ami hatással lehetett a paraméterek értékére is.
The Commission has made a small and not consistent differentiation in the adjustment requirements for Member States with higher debt ratio (i.e. above the 60 % limit) and other Regardless of the rules and their interpretation, it is very difficult to prevent a worsening in the structural balance during recessions. 
A Bizottság kismértékben és következetlenül bár, de különbséget tett a magasabb (a 60%-os küszöböt meghaladó) adósságrátával rendelkező országoknak, illetve a többi országnak előírt kiigazítási követelmények között.
The requirement for the former is set higher by a quarter of a percentage point in bad and good times, but surprisingly not in normal times. 
Az előbbiekre gazdaságilag kedvezőtlen és kedvező időkben negyed százalékponttal magasabb követelmények vonatkoznak, semleges időkben azonban meglepő módon nem.
For them, the Commission has simply specified that the requirement should be higher than 0.5 % of GDP. 
Utóbbi esetre nézve a Bizottság mindössze arról rendelkezett, hogy a követelménynek meg kell haladnia a GDP 0,5%-át.
The 2016 Vade Mecum explains that higher than 0.5 % of GDP is “conventionally understood to be 0.6 % of GDP at least"20. 
A 2016-os vademecum kifejti, hogy „a GDP 0,5%-át meghaladó” érték alatt „konvencionálisan legalább a GDP 0,6%-át értik”20.
While an adjustment of 0.6 % of GDP has been required in normal times, there is no evidence that a requirement higher than this amount has been recommended in normal times for MS with higher debt levels. 
Míg gazdaságilag semleges időszakokban a GDP 0,6%-ának megfelelő kiigazítás alkalmazandó, arra nézve nem találtunk bizonyítékot, hogy a magasabb adósságszintű tagállamokra semleges időkben ennél magasabb követelmény vonatkozna.
The matrix draws a distinction depending on whether growth outpaces potential, or not. 
A mátrix aszerint is megkülönböztetést tesz, hogy a növekedés üteme meghaladja-e a potenciális értéket.
However, this is done in an inconsistent manner as the requirements are higher by a quarter of a percentage point more in bad and good times if growth is above potential, but in normal times there is no such additional adjustment for low-debt countries, while it is unspecified for high-debt countries. 
Ez azonban nem következetes, mivel a gazdaságilag kedvezőtlen és kedvező időszakokban a követelmények negyed százalékponttal magasabbak, ha a növekedés meghaladja a potenciális értéket, a semleges időszakokra nézve azonban az alacsony adósságszintű országokra nem vonatkozik ilyen kiegészítő kiigazítás, a magas adósságszintű országok tekintetében pedig nem is esik említés erről a kérdésről.
Although it should be easier to implement reforms when growth is fast, i.e. higher than the average or potential growth rate, the Commission argued that they had considered the feasibility of larger adjustments, including their political viability (see also paragraph 50). 
Bár gyors (azaz az átlagosnál vagy a potenciálisnál gyorsabb ütemű) növekedés mellett elvileg könnyebb reformokat végrehajtani, a Bizottság azzal érvelt, hogy figyelembe vették a jelentősebb kiigazítások megvalósíthatóságát, beleértve azok politikai életképességét is (lásd még: 50. bekezdés).
Before setting the matrix values, the Commission did not analyse how the set parameters, combined with the “significant deviation” defined in the Regulation, could ensure that the Member States reached their MTO in a reasonable time. 
A Bizottság a mátrix értékeinek megállapítása előtt nem elemezte, hogy az előírt paraméterek – a rendeletben meghatározott „jelentős eltérés” mellett – biztosítani tudják-e, hogy a tagállamok észszerű időn belül megvalósítsák középtávú költségvetési céljukat.
The matrix was not based on a simulation of whether, under reasonable macroeconomic assumptions, its values would produce an average improvement in the SB of 0.5 pp of GDP over a reasonable period of time. 
A mátrix kidolgozásakor nem végezték el annak szimulációját, hogy értékei észszerű makrogazdasági feltevések mellett észszerű határidőn belül lehetővé tennék-e az átlag 0,5 A Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló 2016. évi vademecum 5. bekezdése, 1.6. szövegdoboz (38. o.).
Weakening the framework further, in May 2017 the Commission introduced a "margin of appreciation", also referred to as the "margin of discretion"22. 
Tovább gyengítette a keretet, hogy a Bizottság 2017 májusában mérlegelési jogkört, más néven mérlegelési tartományt vezetett be22.
It announced that it intended to use this margin in cases where the impact of a large fiscal adjustment on growth and employment would be particularly significant23. 
Bejelentette, hogy ezt a mozgásteret azokban az esetekben kívánja alkalmazni, ahol egy nagyobb költségvetési kiigazítás különösen jelentős hatással járna a növekedésre és a foglalkoztatásra23.
In its proposed country-specific recommendations for Italy in May 2017, the Commission stated that the required adjustment would need to be “at least 0.6 % of GDP”, but then added: “As recalled in the Commission Communication accompanying these country-specific recommendations, the assessment of the 2018 Draft Budgetary Plan and subsequent assessment of 2018 budget outcomes will need to take due account of the goal to achieve a fiscal stance that contributes to both strengthening the ongoing recovery and ensuring the sustainability of Italy’s public finances. 
Az Olaszországnak címzett országspecifikus ajánlástervezetében a Bizottság 2017 májusában kijelentette, hogy legalább „a GDP 0,6%-ának megfelelő” kiigazítás szükséges, ám aztán hozzáfűzte: „Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetésiterv-javaslat, majd azt követően a 2018-as költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és az olasz államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt.
In that context, the Commission intends to make use of the applicable margin of appreciation in the light of the cyclical situation of Italy.”24 33. 
Ebben az összefüggésben a Bizottság – Olaszország konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván releváns mérlegelési jogkörével.”24 Lásd: az Európai Költségvetési Tanács 2017-es éves jelentése, 55. o.
In this way, the Commission announced ex ante that a significant deviation from the adjustment set in the CSRs might not trigger a non-compliance assessment. This has reduced the relevance and credibility of the set requirement. 
A Bizottság ezzel előzetesen bejelentette, hogy az országspecifikus ajánlásokban előírt kiigazítástól való jelentős eltérés nem feltétlenül vonna maga után szabálytalanként való értékelést, ami gyengíti az előírt követelmény relevanciáját és hitelességét.
Further explaining this new flexibility later in the year, the Commission stated that it could exercise a degree of discretion when assessing compliance with the SGP25. 
A Bizottság az év későbbi szakaszában ennek az új rugalmassági formának a bővebb magyarázata keretében kifejtette, hogy a stabilitási és konvergenciaprogramnak való megfelelőség értékelése során bizonyos fokú mérlegelési jogkört alkalmazhat25.
In this context, the Commission refers to Article 6(3) of 1466/97, claiming that although the overall assessment was linked to precise quantitative criteria, it was not limited to such criteria, allowing the Commission to take other elements into account. 
A Bizottság ezzel kapcsolatban az 1466/97/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésére hivatkozik, és kijelenti, hogy bár az átfogó értékelés pontos mennyiségi kritériumokon alapul, nem korlátozódik azokra, így a Bizottság más elemeket is figyelembe vehet.
Further explanations for using additional relaxation appeared in the Commission’s 2018 overall assessment report on the DBPs. 
A költségvetésiterv-javaslatok 2018-as bizottsági átfogó értékelési jelentésében további magyarázat is megjelent a kiegészítő rugalmassági formák alkalmazásáról.