natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies. 
Ez azonban még tökéletesíthető lenne a Bizottság által más ismétlődő – pl. a bankrendszer stabilitására, a MIP-eljárás szempontjából lényeges munkapiaci folyamatokra és a munkaerő-piaci szakpolitikák minőségére irányuló – elemzések során alkalmazott eszközökről szóló információk szerepeltetésével.
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States. 
a tagállamok által rendelkezésére bocsátott minden más információt figyelembe vesz.
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard. 
Egyes tagállamok úgy látták, hogy az információcsere javítására lenne szükség, és a Bizottság a közelmúltban erőfeszítéseket is tett ezen a területen.
Our EPC survey confirmed these findings. The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’. 
A válaszadók nagy többsége (89%) a tagállami IDR-vizsgálatok minőségét „jónak” 11%-uk pedig „átlagosnak” minősítette.
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI). 
A minőséget egyetlen válaszadó sem találta „nagyon jónak”, „rossznak” vagy „nagyon rossznak” (lásd: a VI. melléklet d) ábrája ).
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI). 
A Gazdaságpolitikai Bizottság tagjainak 68%-a társintézmények hasonló jelentéseihez képest nem lát különbséget a minőség tekintetében, 26%-a vélte úgy, hogy az IDR-vizsgálatok jobbak, 5%-uk pedig, hogy rosszabbak (lásd: a VI. melléklet u) ábrája).
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI). 
A válaszadók mindegyike egyetértett azzal, hogy az IDR-vizsgálatok figyelembe vették a releváns országspecifikus információkat (53% szerint „nagymértékben”, 47% szerint pedig „bizonyos mértékben”, lásd: a VI. melléklet e) ábrája).
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. 
Más nemzetközi szervezetek (IMF, OECD) „tematikus” módszert alkalmazó jelentéseihez képest az IDR-vizsgálatok gyakran érintik évről évre ugyanazokat a témákat.
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next. 
Még ha egyet is értünk azzal, hogy az egyensúlyhiányok némelyike tartós és szerepe nem elhanyagolható, ez mégis gyakran ismétlődő és kevés többletértéket adó elemzésekhez vezet, amelyeknek a mondanivalója évről évre nagyjából ugyanaz marad.
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 
A MIP-rendelet előírja a Bizottság számára, hogy vegye figyelembe „a tagállamok közötti elmélyült kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokat és a nemzeti gazdaságpolitikák továbbgyűrűző hatásait”28.
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects. 
A Bizottság számos gazdasági eszközzel29 igyekszik vizsgálni ezeket a szempontokat.
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak. 
A továbbgyűrűző hatások értékelése30 azonban gyakran nem megfelelő.
In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently. 
A négy kiválasztott tagállamban ezt meglehetősen következetlenül alkalmazták.
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia. 
Szlovéniában például 2014-ig csak érintőlegesen került szóba az államadósságok dominóhatása31 (azaz a kívülről begyűrűző hatások problémája).
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area. 
Bulgáriában – mivel az euróövezeten kívüli, kis tagállamról van szó – nem vették figyelembe az országra jellemző általános piaci feltételeket.
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. 
2015 óta bevezették, hogy a kifelé irányuló továbbgyűrűző hatásokat meg kell említeni az euróövezet öt legnagyobb tagállamára vonatkozó IDR-vizsgálatokban.
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied. 
A befelé irányuló továbbgyűrűző hatást a mintában szereplő IDR-vizsgálatokban minden évben megemlítették, ezek lefedettsége és mélysége azonban eltérő volt.
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high. 
Az államadósságok dominóhatását például még 2012-ben és 2013-ban sem vizsgálták igazán részletesen, amikor az állampapírok felára32 különösen magas volt.
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis. 
A továbbgyűrűző hatások megállapításához alkalmazott elemzési eszközök nem következetesen képezik részét az országelemzésnek.
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards. 
E téren azonban történtek előrelépések, leginkább a 2016 óta alkalmazott MIP értékelési mátrix révén.
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances. 
Az IDR-vizsgálatok rendszerint nem értékelik, hogy a költségvetési politika hogyan érinti a külső egyensúlyhiányokat.
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus. 
A nagy összegű folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező Németország volt eddig az egyetlen olyan tagállam, amely eddig átfogó értékelést adott erről.
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4). 
A strukturális folyófizetésimérleg-hiánnyal küzdő, a nagy összegű negatív nettó nemzetközi befektetési pozícióval rendelkező, illetve versenyképességi problémákkal küzdő tagállamok esetében azonban nem készült hasonló elemzés (lásd: 4. háttérmagyarázat).
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments. 
A költségvetés terén az IDR-vizsgálatok leginkább csak az államadósság alakulásának rövid megvitatására korlátozódnak.
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment. 
Külső egyensúlyhiányok és költségvetési politika A Bizottság a 2015-ös és a 2016-os IDR-vizsgálatban mélyrehatóan megvizsgálta Németország folyófizetésimérleg-többletét, és megállapította, hogy az országnak költségvetési mozgásterét (vagyis azt a képességét, hogy többet költhet anélkül, hogy megszegné a stabilitási és növekedési paktum kritériumait) kihasználva fel kellene lendítenie belső keresletét és növelnie az állami beruházásokat.
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space. 
2016-ban a Tanács enyhített a Bizottság javaslatán: törölte az ajánlásból a költségvetési mozgástérről szóló részt.
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area. 
2017-ben a Németországra vonatkozó országjelentés IDR-rel kapcsolatos szakasza szintén tartalmazott egy elemzést33 arról, hogy az expanzív költségvetési politika milyen pozitív továbbgyűrűző hatásokkal járna az euróövezetre nézve.
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit. 
A Bizottság ismételten azt szorgalmazta, hogy Németország alkalmazzon költségvetési eszközöket mind folyó fizetési mérlegének egyensúlyba hozásához, mind pedig arra, hogy más országoknak segítséget nyújtson külső hiányuk kiegyenlítéséhez.
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development. 
A költségvetési politika külső egyensúlyhiányokra és versenyképességre gyakorolt hatására történő utalás fontos előrelépés volt.
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing. 
A fentiek ellenére a Bizottság más országokban (pl. Spanyolországban és Franciaországban) mindeddig még nem vizsgálta meg a költségvetési politika és a nem megfelelő külső egyenleg 33 46 SWD(2017) 71 final, Country report - Germany 2017 - including an in-depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2017-es országjelentés – Németország – A makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzésére és korrigálására irányuló részletes vizsgálattal), 3.1. háttérmagyarázat, 18. o.
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price. 
Ezzel azonban figyelmen kívül hagyott olyan jelentős ciklikus tényezőket, mint pl. az euró leértékelődése, az EKB-nak a külső adósságállomány kamatlábainak csökkenését elősegítő intézkedései, és az importköltségeknek a jóval alacsonyabb kőolajárakból adódó csökkenése.
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account. 
2016-os IDR-vizsgálatában a Bizottság a fő külső egyenleg javulását kihasználva nem vitatta meg a strukturális folyó fizetési mérleg alakulását.
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate. 
A nagy összegű negatív nettó nemzetközi befektetési pozíció problémája többször is említésre került, ezt azonban nem hozták összefüggésbe Spanyolország költségvetési politikájával, amely annak ellenére expanzív volt, hogy nem sokkal korábban megindult a növekedés, sőt, gyorsabb ütemben, mint a potenciális kibocsátásnövekedés aránya.
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector. 
A 2017-es franciaországi IDR-jelentésében a Bizottság megállapította: hiányosságok jellemzik a versenyképességet és a fő kereskedelmi partnerek felé az exportpiaci részesedés csökken. Annak lehetőségét azonban nem vizsgálta meg, hogy a költségvetési politika révén ösztönözze a külső egyenleg helyreállítását és az erőforrásokat a külkereskedelmi forgalomba kerülő termékek ágazata felé csoportosítsa át.
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5). 
Szlovénia és Bulgária esetében hiányosságokat találtunk az egyensúlyhiányok elemzésében és az ehhez kapcsolódó szakpolitikai ajánlásokban (lásd: 5. háttérmagyarázat).
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness. 
Az egyensúlyhiányok elemzésének hiányosságai (példák) A munkaerő-piaci reformot illetően a 2013-as szlovéniai IDR-vizsgálat arra figyelmeztetett, hogy a minimálbér emelkedése jelentős negatív hatással járna a munkahelyekre, és potenciálisan későbbre halasztaná a foglalkoztatás felélénkülését, a gazdasági növekedés újraindulásakor növelné a bérekre gyakorolt nyomást, és ezáltal a versenyképességet a további csökkenés veszélyének tenné ki.
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’. 
A besorolást ismertető 2013-as közlemény szerint a minimálbér növekedése volt az egyik oka annak, hogy Szlovéniát a MIP-eljárás során a gyengébb („ túlzott egyensúlyhiányok”) kategóriába sorolták.
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand. 
Számos tényező utal arra, hogy a Bizottságnak körültekintőbben kell eljárnia értékelései során: • A hatás mértékét egy olyan 2008-as adatokat használó dokumentumra34 alapozták, amelyek csak a munkaerő-piaci kereslet állandó rugalmasságának becslésére szolgáltak.
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’. 41 • The Commission did not take into consideration the breakdown by sector of employees benefiting from the minimum wage to understand the impact on employment and overall competitiveness. • The impact assessment for Slovenia was very different to that for other comparable Member States experiencing higher increases in the minimum wage, wider employee coverage and similar ratio minimum wage/average wage (e.g. Bulgaria). 
Egy ugyanakkor szintén rendelkezésre álló másik tanulmány35 feltételezése szerint a minimálbér növelésének hatása sokkal kisebb lenne. • A Bizottság a foglalkoztatásra és az általános versenyképességre gyakorolt hatás megértéséhez nem vette figyelembe a minimálbérben részesülő munkavállalók ágazatonkénti lebontását. • A Szlovénia esetében végzett hatásvizsgálat teljesen eltérő volt az olyan hasonló tagállamokra irányuló vizsgálatoktól, amelyek esetében a minimálbér nagyobb mértékben növekedett, a minimálbér növekedése több foglalkoztatottat érintett és a minimálbér/átlagbér aránya hasonló volt (pl. Bulgária).
The gloomy employment forecast for Slovenia did not ultimately materialise, leading the OECD to conclude36: “The outcomes remain consistent with the predictions of a (modest) negative impact”. The 2013 IDR for Slovenia claimed that state‐owned banks suffer from “frequently sub‐optimal corporate governance” and concluded that “privatisation would help to address manifest corporate governance deficiencies”, but without giving any concrete examples of these governance problems. In its 2015 IDR for Bulgaria, the Commission noted that domestically‐owned banks “have charged, on average, higher interest on the corporate loans they were granting”, and reasoned that “this profile indicates differences with the rest of the banking system” not only “in the average credit quality of borrowers”, but also in “management standards, credit underwriting practices, the type of collateral and the underlying risk of the portfolio”. 
A Szlovéniára vonatkozó borúlátó munkaerő-piaci előrejelzések végül nem váltak be, így az OECD ezt a következtetést vonta le36: Az eredmények továbbra is megfelelnek az (enyhén) negatív hatásról szóló előrejelzéseknek. A 2013-as szlovéniai IDR-vizsgálat megállapította, hogy az állami tulajdonú bankok esetében a vállalatirányítás gyakran elmarad az optimálistól és hogy privatizálás révén orvosolhatóak lennének a vállalatirányítás nyilvánvaló hiányosságai, az irányítási problémákra azonban nem adott egyetlen konkrét példát sem. 2015-ös bulgáriai IDR-vizsgálatában a Bizottság észrevételezte, hogy a belföldi tulajdonú bankok átlagosan magasabb kamatot számítottak fel az általuk jóváhagyott vállalati hitelekre, és megjegyezte továbbá, hogy e profiljuk eltér a bankrendszer többi szereplőjétől, nem csak a hitelfelvevők átlagos hitelminősége, hanem az irányítási rendszerek, a hitelkockázat-vállalás, a biztosítékeszközök típusa és 34 35 36 48 IMAD, 3/2010. sz. munkadokumentum: „Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’ (A minimálbérek emelkedésének becsült hatása Szlovéniában).
35 36 Bank of Slovenia, Price Stability Report, April 2010, Box 2.2. 
Szlovén Nemzeti Bank, Price Stability Report (Jelentés az árstabilitásról), 2010 április, 2.2. háttérmagyarázat.
OECD, ‘Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’, 2016, p. 52. 
OECD, „Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’ (Az emberek és a munkahelyek összekapcsolása: Munkaerőpiac, aktiválási politikák és hátrányos helyzetű munkavállalók Szlovéniában), 2016, 52. o.
The AMR and the scoreboard play a limited role in the MIP 88. 
Az riasztási mechanizmus keretében készült jelentés (AMR) és az eredménytábla csekély szerepet játszik a MIP-eljárás során 88.
This section looks at the added value of the AMR in the MIP and the characteristics of the scoreboard to facilitate an early identification of imbalances. 
Ebben a szakaszban megvizsgáljuk, hogy az AMR-jelentések milyen többletértéket adnak a MIP-eljárás során és az eredménytáblák mely jellemzőikkel igyekeznek elősegíteni az egyensúlyhiányok korai felismerését.
The AMR has more than doubled in length since the start of the MIP (see Figure 6). 
Az AMR-jelentés hossza a MIP-eljárás kezdete óta több mint kétszeresére nőtt (lásd: 6. ábra).
Figure 6 – Length of the AMR, 2012‐2017 Source: ECA. 
6. ábra. Az AMR-jelentés hossza, 2012–2017 49 42 43 47 26 21 32 Forrás: Európai Számvevőszék.
90. 
50 90.
However, there has been no corresponding improvement in the quality of the assessment, as the document is still largely descriptive37: (a) the first part of the AMR mainly describes common trends across economies and how the various scoreboard indicators have evolved. 
Az értékelés minőségét tekintve azonban nem volt tapasztalható ezzel arányos javulás, mivel a dokumentum nagyrészt még mindig leíró jellegű37: a) az AMR-jelentés első része nagyrészt a gazdaságokra jellemző közös trendeket mutatja be és azt, hogy az eredménytábla különböző mutatói hogyan alakultak.
It does so without considering the implications of these developments (spill‐over effects or causal factors) in greater depth, and without seeking to identify the drivers of any trends; (b) the second part of the AMR merely consists of a description of the scoreboard and a short country‐by‐country assessment of imbalance risks and adjustments. 
Ez a rész nem tér ki azonban részletesen a bemutatott fejlemények következményeire (továbbgyűrűző hatások, okozati tényezők), és a trendek mozgatórugóit sem igyekszik feltárni; b) az AMR-jelentés második része pusztán az eredménytábla leírásából, valamint az egyensúlyhiány kockázatának és a kiigazításoknak az országonkénti értékeléséből áll.
The AMR’s immediate usefulness for identifying Member States at risk of being affected by imbalances necessitating an IDR has been neutralised by the Commission’s practice of making IDRs mandatory for Member States that were identified as having imbalances in the previous year (see Annex IX). 
Ezt azonban a Bizottság azzal a gyakorlattal, hogy az IDR-vizsgálatot minden olyan tagállam részére kötelezővé tette, amelyek esetében a korábbi években egyensúlyhiányt állapítottak meg, gyakorlatilag megszüntette (lásd: IX. melléklet).
The inertia this brings to the process is illustrated in Figure 7. 
Amint azt a 7. ábra szemlélteti, ez teljesen befagyasztotta a folyamatot.
The AMR scoreboard is poorly designed to facilitate the early identification of (worsening) macroeconomic imbalances: (a) it is backward‐looking, being based on data that is two years old; (b) many indicators are either moving averages or stock variables (see Table 4), making them slow to adjust or to reflect recent developments. 43 
Az AMR-jelentés eredménytábláját nem megfelelően tervezték meg ahhoz, hogy elősegítse a (súlyosbodó) makrogazdasági egyensúlyhiányok korai felismerését: a) időben hátra tekintő, mivel kétéves adatokon alapul; b) számos mutató vagy mozgóátlag vagy állományváltozó (lásd: 4. táblázat), ezért az újabb fejleményekhez lassabban igazodnak, illetve azokat nem megfelelően tükrözik.
Table 4 – Indicators calculated as a moving average and stock variables, 2014‐2017 Source: ECA. 
4. táblázat. Mozgóátlagként vagy állományváltozóként kiszámított mutatók, 2014–2017 Forrás: Európai Számvevőszék.
Some important indicators relevant for the detection of imbalances are not explicitly included in the scoreboard. Examples include inflation, corporate profitability and non‐ performing loans. 
Néhány, az egyensúlyhiányok feltárása szempontjából fontos mutató nem szerepel egyértelműen az eredménytáblában, ilyenek például az infláció, a vállalati jövedelmezőség és a nemteljesítő hitelek szintje.
The scoreboard has been revised on numerous occasions, changes being made to the number, type and presentation of indicators. 
Az eredménytáblát többször is felülvizsgálták, és ezek során változtattak a mutatók számán, típusán és bemutatásuk módján.
It was last revised in 2016, when three social indicators38 were promoted from ‘auxiliary’ status to the headline scoreboard. 
A legutóbbi felülvizsgálatra 2016-ban került sor, ennek során három „segédmutatói” státuszú szociális mutatót38 áthelyeztek a fő eredménytáblába.
However, these three indicators are mutually highly correlated, and they are of little use in the early identification of imbalances since they reflect the consequences of economic disruption. 
Csakhogy e három mutató igen szoros korrelációban áll egymással, és hasznuk az egyensúlyhiányok korai feltárásában igen csekély, mivel a gazdasági zavarok következményeiről tudósítanak.
Both the EPC survey respondents (see Figure c in Annex VI) and a large majority of stakeholders expressed the view that they have not improved the scoreboard. 
Mind a Gazdaságpolitikai Bizottság tagjai körében végzett felmérés résztvevői (lásd: a VI. melléklet c) ábrája), mind az érdekeltek nagy többsége azon véleményének adott hangot, miszerint ezek nem javították az eredménytábla minőségét.
The scoreboard is of limited value at the AMR stage and none thereafter. 
Az eredménytábla az AMR-jelentés szakaszában csekély, ezt követően pedig semmilyen többletértékkel nem jár.
As would be expected, we found a direct link between the number of ‘flashing’ indicators (those exceeding the threshold value) and both the decision to issue an IDR and the classification of imbalances. 
A várakozásnak megfelelően közvetlen összefüggést találtunk a küszöbértékeket meghaladó mutatók száma, valamint az IDR-vizsgálat elvégzéséről szóló 38 52 Az aktivitási ráta, a tartós munkanélküliségi ráta és az ifjúsági munkanélküliségi ráta. döntés és az egyensúlyhiányok besorolása között.
However, in both cases the statistical relationship is very weak (see Figure 8) 38 44 The activity rate, the long‐term unemployment rate and the youth unemployment rate. 
Mindkét esetben azonban igen gyenge a statisztikai kapcsolat (lásd: 8. ábra),), ami alátámasztja, hogy az eredménytáblából nem vonhatók le mechanikusan következtetések az IDR-vizsgálat megkezdésére vonatkozóan.