natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the 2000–06 programme period, EU financial support for projects dedicated exclusively to domestic water supply and co-financed by these funds totalled 4,05 billion euro4, with four Member states accounting for 3,62 billion euro or 89,4 % of the total: spain, greece, portugal and Italy. 
A 2000–06 közötti programidőszak során a kizárólag háztartási vízellátást célzó és az említett alapok által társfinanszírozott projektek részére nyújtott uniós pénzügyi támogatás összege 4,05 milliárd EUR volt4, amelyből 3,62 milliárd EUR-t, vagyis az összes támogatás 89,4%-át négy tagállam (Spanyolország, Görögország, Portugália és olaszország) kapott meg.
Expenditure in this field is likely to remain significant in the 2007–13 programme period: it is estimated that the 15 Member states eligible for cf support still need to invest around 25 billion euro in water supply5. 
A területtel kapcsolatos kiadások várhatóan a 2007–13 közötti programidőszak során is jelentősek lesznek: becslések szerint a Kohéziós Alapból támogatásra jogosult 15 tagállamnak további mintegy 25 milliárd EUR összegű beruházást kell megvalósítania a vízellátás területén5.
8. co-financed projects are implemented under shared management between the commission and the Member states, the commission bearing the ultimate responsibility for the implementation of the budget6. their roles depend on the fund providing the financial support and on the level of the cost of the project. (a) for cf projects and Erdf major projects7, the commission examines the quality of the projects to be co-financed in terms of their compliance with applicable European directives and the priorities of the funds, their potential to achieve results with regard to regional development and their need for an EU financial contribution. the commission’s decision to co-finance a project establishes the grant level and the conditions to which its payment is subject. 
8. A társfinanszírozott projekteket a bizottság és a tagállamok megosztott irányítás keretében hajtják végre úgy, hogy a költségvetés végrehajtásáért a végső felelősséget a bizottság vise-li6. Szerepük a pénzügyi támogatást nyújtó alaptól és a projekt költségszintjétől függ: a) a KA-projektek és az ERfA-nagyprojektek esetében7 a bizottság megvizsgálja, hogy a társfinanszírozásban részesítendő projektek összhangban állnak-e a vonatkozó európai irányelvekkel és az alapok prioritásaival, hogy képesek-e megvalósítani a regionális fejlesztési célokat, valamint hogy szükségük van-e uniós pénzügyi támogatásra.
In the case of cf projects, a final report, including a description of the work carried out and an initial assessment of the achievement of the anticipated results, has to be produced for the commission8. 
A KA-projektek esetében az elvégzett munka leírását és a várt eredmények megvalósulásának kezdeti értékelését tartalmazó záróbeszámolót kell benyújtani a bizott-sághoz8.
In the case of Erdf major projects, specific final reports are not required. (b) for the other Erdf projects, the commission’s role is limited to assessing and approving the operational programmes to which the projects belong and to whose general objectives they should contribute; the Member states’ managing authorities are responsible for evaluating grant applications, deciding on the amount of the grant and following up the implementation of the projects. 
Az ERfA-nagyprojektek esetében nincs szükség záróbeszámoló benyújtására; b) az egyéb ERfA-projekteket illetően a bizottság szerepe azon operatív programok értékelésére és jóváhagyására szorítkozik, amelyekhez a projektek tartoznak és amelyek általános célkitűzéseihez a projekteknek hozzá kell járul-niuk; a támogatási kérelmek elbírálásáért, a támogatási összegre vonatkozó döntésekért és a projektek végrehajtásának utóellenőrzéséért a tagállamok irányító hatóságai felelnek.
3 for more information, see article 29 of council regulation (Ec) no 1260/1999 of 21 june 1999 laying down general provisions on the structural funds (oj l 161, 26.6.1999, p. 1) and article 7 of council regulation (Ec) no 1164/94 of 16 May 1994 establishing a cohesion fund (oj l 130, 25.5.1994, p. 1), as amended by regulation (Ec) no 1265/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
3 további információkért lásd: a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet, 29. cikk (Hl l 161., 1999.6.26., 1. o.) és az 1265/1999/EK rendelettel (Hl l 161., 1999.6.26., 62. o.) módosított, a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló 1994. május 16-i 1164/94/EK tanácsi rendelet, 7. cikk (Hl l 130., 1994.5.25., 1. o.).
4 amounts estimated by the court. 
4 A Számvevőszék által becsült összegek.
In addition, the EU has granted significant financial support to water supply projects which also include sanitation. 
Ezenfelül az EU a szennyvízelvezetést is tartalmazó vízellátással kapcsolatos projektek részére is jelentős pénzügyi támogatást nyújtott.
5 Strategic evaluation on environment and risk prevention under Structural and Cohesion Funds for the period 2007–13, synthesis report, 7.11.2006, p. 
5 Stratégiai értékelés a 2007–13 közötti időszakra vonatkozó strukturális és kohéziós alapok keretében megvalósuló környezetvédelemről és kockázatmegelőzésről, összefoglaló jelentés, 2006.11.7., 19. o.
19. the report was commissioned by the regional policy dg. 
A jelentés a Regionális Politikai főigazgatóság megbízásából készült.
6 article 274 of the treaty establishing the European community (ex article 205). 
6 Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 274. cikke (a korábbi 205. cikk).
7 In the 2000–06 programme period, ‘major projects’ were those ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro’ (see article 25 of council regulation (Ec) no 1260/1999 of 21 june 1999). for more information on the subject, see the court’s special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
7 A 2000–06-os programidőszak során azok a projektek számítottak „nagyprojektnek”, „amelyeknek az alapokból történő hozzájárulás megállapításához figyelembe vett összköltsége meghaladja az 50 millió EUR-t”(lásd: az 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi irányelv, 25. cikk). további kapcsolódó információkért lásd: a Számvevőszék 1/2008. sz. különjelentése az 1994–99, illetve a 2000–06 közötti programidőszakok nagyberuházási projektjeinek elővizsgálati és értékelési eljárásairól.
11 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
11 9/2010. sz. különjelentés – Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?
9. for each programme period, the commission issues guidelines for the implementation of the funds. for the 2000–06 period, the guidelines issued in 1999 make it a priority to support compliance with the environmental standards established in the relevant EU directives. they specify that projects in the water sector ‘should be consistent with the principles of the proposed water framework directive’ and that ‘there should be more emphasis on increasing the efficiency of existing infrastructure with a view to limiting losses’9. 
9. A bizottság minden programidőszakra vonatkozóan az alapok végrehajtását segítő iránymutatásokat tesz közzé. A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó, 1999-ben közzétett iránymutatások prioritásként jelölik meg a vonatkozó uniós irányelvekben meghatározott környezetvédelmi előírások betartásának támogatását.
In addition, the guide to the cohesion fund indicates that ‘all the investments in water supply should be accompanied by a concrete action plan to limit water losses from the distribution system to an optimal percentage for the efficiency of the system’10. 
A Kohéziós Alapra alkalmazandó iránymutatások ezenkívül jelzik, hogy „valamennyi vízellátásra irányuló beruházást konkrét cselekvési tervnek kell kísérnie, amelynek célja az elosztó rendszerből származó vízveszteség-nek a rendszer hatékonysága szempontjából optimális százalékban történő korlátozása”10.
10. co-financed infrastructures are of various types. the ‘water supply systems’ scheme in Annex I gives a description of the components of the water systems, from abstraction (bulk water supply systems) to distribution to end users (distribution networks), and Box 1 gives some examples of co-financed projects. the most common elements of the water supply systems are: dams, desalination plants, water treatment plants, water mains, pumping stations, reservoirs, water tanks, distribution networks, and remote control and detection systems for leaks and breakdowns. 
A társfinanszírozott infrastruktúrák különböző típusúak lehetnek. Az I. mellékletben szereplő „Vízellátó rendszerek” című ábra ismerteti a vízrendszerek összetevőit a kivételtől kezdve (központi vízellátó rendszerek) az elosztáson keresztül a vég-felhasználókig (elosztó hálózatok), az 1. háttérmagyarázatban pedig a társfinanszírozott projekteket bemutató példák olvashatók. A vízellátó rendszerek leggyakoribb elemei a következők: duzzasztógátak, sótalanító üzemek, víztisztító berendezések, vízvezetékek, szivattyúállomások, tározók, víztartályok, elosztó hálózatok, valamint távvezérlésű és észlelőrendszerek szivárgások és üzemzavarok esetére.
9 the structural funds and their coordination with the cohesion fund — guidelines for programmes in the period 2000–06. communication of the commission (oj c 267, 22.9.1999, p. 
9 A strukturális alapok és összehangolásuk a Kohéziós Alappal – Iránymutatások a 2000–06 közötti időszak programjaihoz. A bizottság közleménye (Hl c 267., 1999.9.22., 2. o.).
2). quoted in page 6. 
Idézet a 6. oldalon.
10 guide to the cohesion fund 2000–06 , annex a, Ec, version 1.0, february 2000, pp. 9–10. 
10 útmutató a Kohéziós Alaphoz, 2000–06, A melléklet, Eb, 1.0 változat, 2000. február, 9–10. o.
It consists of various co-financed projects: a desalination plant with a capacity of 65 000 m3 of water per day at an eligible cost of 55,10 million euro, with 46,86 million euro of cf co-financing; the renewal of a treatment plant with a capacity of 116 640 m3 of water per day at an eligible cost of 5,38 million euro, with 3,50 million euro of Erdf co-financing; and the construction of a water main of 27 km and three associated water tanks connecting the bulk water supply system with another desalination plant at an eligible cost of 19,71 million euro, with 12,81 million euro of Erdf co-financing. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
A projekt uniós támogatásra jogosult költsége 4,28 millió EUR volt, amelyet az ERfA 3,21 millió EUR erejéig társfinanszírozás keretében támogatott. Egy egész projektsorozat irányult arra, hogy új vízkészleteket hozzanak létre és javítsák a víztisztítást egy 11 000 km2 nagyságú és 2,5 millió lakosú területet lefedő központi vízellátó rendszerben. A sorozat több társfinanszírozott projektből áll, ezek: egy napi 65 000 m3 vízkapacitású sótalanító létesítmény 55,1 millió EUR támogatható költséggel, amelyhez a Kohéziós Alapból 46,86 millió EUR-s társfinanszírozást nyújtottak; egy napi 116 640 m3 kapacitású víztisztító létesítmény felújítása 5,38 millió EUR támogatható költséggel, amelyhez az ERfA ból 3,5 millió EUR-s társfinanszírozást nyújtottak; egy 27 km hosszúságú vízvezeték és három ehhez kapcsolódó víztartály építése, amelyek a központi vízellátó rendszert egy másik sótalanító létesítménnyel kötik össze – a 19,71 millió EUR támogatható költséghez az ERfA-ból 12,81 millió EUR összegű társfinanszírozást nyújtottak.
somE ProjEcts co-fInancEd by thE Eu 13 Picture 1: Pumping station in Portugal Picture 2: Desalination plant in Spain Picture 3: Dam in Spain Picture 4: Treatment plant in Greece special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
9/2010. sz. különjelentés – Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása? 31. 3.
14 aUdIt scopE and objEctIvEs 11. the main objective of the audit was to assess whether EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption is used to best effect. 
14 AZ EllENŐRZÉS HAtÓKöRE ÉS cÉlJAI 11. Az ellenőrzés legfőbb célja az volt, hogy megállapítsa, vajon hatékonyan használják-e fel az uniós strukturális intézkedések keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadásokat.
12. the court addressed the following sub-questions: (a) were the most appropriate solutions adopted in order to meet the needs of the areas concerned? (b) have the projects achieved their aims of improving the supply of water for domestic consumption? (c) have the objectives been achieved at the lowest cost to the EU budget? 
12. A Számvevőszék a következő részkérdéseket vizsgálta: a) Az érintett területek szükségleteinek kielégítése érdekében a legmegfelelőbb megoldásokat alkalmazták-e? b) Elérték-e a projektek a háztartási vízellátás javítására vonatkozó céljaikat? c) A célkitűzések megvalósítása a legalacsonyabb költséggel járt-e az uniós költségvetés számára?
13. the audit was carried out at the commission and in the four Member states which account for most of the expenditure on infrastructure exclusively dedicated to water supply for domestic use: spain, greece, portugal and Italy. 
13. Az ellenőrzésre a bizottságnál, valamint a kizárólag háztartási vízellátást szolgáló infrastruktúrára fordított kiadások javarészét igénybe vevő négy tagállamban: Spanyolországban, Görögországban, Portugáliában és olaszországban került sor.
15. project files were reviewed at all levels and meetings were held with representatives of various local authorities and public or mixed companies responsible for the design, implementation and management of the infrastructures related to the selected projects. the court was assisted by experts in water supply engineering. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Kilenc közülük a Kohéziós Alapból, 20 pedig az ERfA-ból részesült társfinanszírozásban, amely utóbbiak közül kettő nagyprojekt volt7 (lásd: II. melléklet). 15. A projektfájlok minden szinten felülvizsgálat alá kerültek, és a kiválasztott projektekhez kapcsolódó infrastruktúrák tervezéséért, megvalósításáért és kezeléséért felelős különböző helyi hatóságok, valamint állami vagy (állami és magán) PPP vállalatok képviselőivel megbeszélések folytak.
15 obsErvatIons WErE thE most aPProPrIatE solutIons adoPtEd In ordEr to mEEt thE nEEds of thE arEas concErnEd? 
15 ÉSZREVÉtElEK az érintett területek szükséGleteinek kieléGítése érdekéBen a leGmeGfelelőBB meGoldásokat alkalmazták-e?
17. the court examined whether: (a) the estimates of water needs underpinning co-financed infrastructure projects were based on well-founded assumptions about the evolution of demand and water availability in the area concerned; (b) various potential solutions, including action to affect demand or to maintain or improve the quality of the water resources currently used, had been adequately analysed in order to select the best one; (c) the authorities in charge of assessing applications and approving grants have added value to the projects proposed. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
17. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy: a) a társfinanszírozott infrastruktúra-projekteket alátámasztó vízigényre vonatkozó becslések az igények alakulására és az érintett területen a víz elérhetőségére vonatkozó megalapozott feltételezések alapján születtek-e; b) a legjobb megoldás kiválasztása érdekében megfelelően elemezték-e a különböző lehetséges megoldásokat, ideértve az igények befolyásolását, illetve a jelenleg használt vízkészletek minőségének megőrzését vagy javítását célzó fellépést is; c) a kérelmeket elbíráló és a támogatásokat odaítélő hatóságok biztosítottak-e hozzáadott értéket a javasolt projektekhez.
16 In almost all casEs, forEcasts of nEEds dId not takE Into account doWnWard trEnds In PEr caPIta WatEr consumPtIon, and In somE casEs, not all rEsourcEs alrEady aVaIlablE WErE consIdErEd 18. the decision to build new infrastructure for water supply was, in all but three projects, based on estimates of future demand and of the need for supplementary water resources. 
16 az iGényekre Vonatkozó előrejelzések szinte sosem Vették fiGyelemBe a fejenkénti VízfoGyasztás csÖkkenő tendenciáját, és eGyes esetekBen nem Vették tekintetBe az Összes, már rendelkezésre álló készletet sem 18. Az új vízellátó infrastruktúra építésére vonatkozó döntést három kivételével valamennyi projekt esetében a jövőbeli igényekre és a további vízkészletek iránti szükségletre vonatkozó becslések alapján hozták meg.
In the three exceptions, no such estimates were necessary as the investment consisted merely in adding or replacing an element in an existing system. 
A három kivétel esetében nem volt szükség ilyen becslésekre, mivel a beruházás egy meglévő rendszer bővítésére vagy valamely elemének cseréjére korlátozódott.
In 21 cases, demand was estimated on the basis of theoretical per capita consumption recommended by hydrological planning documents, given the lack of data on consumption and losses from the networks in the past. the demand estimated in this way was sometimes adjusted upwards using various factors that are difficult to evaluate, such as the effect of temporary populations11 and industrialisation rate. 
A fogyasztással és a hálózati vízveszteséggel kapcsolatos korábbi adatok hiányában az igényeket 21 esetben a vízügyi tervdokumentumokban ajánlott, feltételezett egy főre jutó fogyasztás alapján becsülték meg. Az így megállapított becsült igényszin-tet egyes esetekben bizonyos nehezen értékelhető tényezők, például az ideiglenes lakosság hatásainak11 és az iparosodás ütemének figyelembevételével felfelé módosították.
In the other five cases, water demand forecasts were estimated on the basis of data about real past consumption, but applying different methods. 
A másik öt esetben a vízigénnyel kapcsolatos előrejelzéseket a tényleges korábbi fogyasztás alapján, ám más módszerek alkalmazásával becsülték meg.
In three of these cases, the per capita consumption used to justify the need for the project is higher than the one recommended by hydrological planning documents. 
Ezek közül három esetben a projekt indokaként szolgáló egy főre jutó fogyasztás mértéke magasabb a vízügyi tervdokumentumokban ajánlottnál.
11 temporary (transient) population refers to tourists, commuting and seasonal workers, i.e. all non-resident persons. 
11 Az ideiglenes (átmeneti) lakosság a turistákat, az ingázó munkavállalókat és az idénymunkásokat, tehát valamennyi nem helyi lakost foglalja magában.
12 for example, in four big cities, the downward trend in per capita consumption is so sharp that, despite population increase, the overall water consumption has decreased between 1 % and 29 % since the end of the 1990s. 
12 Négy nagyvárosban például olyan meredeken csökken az egy főre jutó fogyasztás, hogy az összes vízfogyasztás a lakosság növekedése ellenére az 1990-es évek vége óta 1% és 29% közötti mértékben esett vissza.
In a densely populated coastal area, the same trend has been observed since the early 2000s. 
Egy sűrűn lakott part menti területen a 2000-es évek eleje óta ugyanez a tendencia figyelhető meg.
Eight projects examined are located in these areas. 
A vizsgált projektek közül nyolc ezeken a területeken található.
13 Improvementsinthenetworks result in reduced losses. losses are considered as being part of the demand as they need to be covered by the total water production. 
13 A jobb minőségű hálózatok eredményeképpen csökken a vízveszteség. A veszteségeket az igény részeként könyvelik el, mivel az összes víztermelésnek ezeket is fedeznie kell.
14 see also communication from the commission ‘addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2007) 414 final and final report from the commission to the council and the European parliament on the ‘follow-up to the communication on water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2008) 875. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
14 lásd még: a bizottságnak „Az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről” szóló közleménye (coM(2007) 414 végleges), valamint a bizottság által a tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az Európai Unióban a vízhiányról és az aszályról szóló közlemény nyomon követéséről” szóló végleges jelentés (coM(2008) 875). 9/2010. sz. különjelentés – Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?
22. as a result, a comparison between forecasts of future demand and actual consumption very often shows that (see Table 2 for some examples): (a) actual per capita consumption in 200815 is significantly lower than the estimate for the horizon year, and in several cases, it is even less than half of this estimate; (b) actual overall consumption in 2008 is much lower than estimated. 
22. Ennek eredményeképpen a jövőbeli igényekre vonatkozó előrejelzések és a tényleges fogyasztás közötti összehasonlítás gyakran azt mutatja, hogy (a példákat lásd a 2. táblázatban): a) a 2008-ra vonatkozó tényleges fogyasztási adatok15 jelentősen alacsonyabbak a viszonyítási évre becsült értéknél, és számos esetben e becsült értéknek még a felét sem érik el; b) a 2008-ra vonatkozó tényleges összes fogyasztás a becsültnél jóval alacsonyabb.
15 themostrecentdataavailableat the time of the audit. 
15 Ezekvoltakazellenőrzéskor rendelkezésre álló legfrissebb adatok.
17 tablE 2 Project Per capita consumption in l/day Overall consumption in hm3/year Country Horizon year Estimated ex-ante for the horizon year 1 Actual in 2008 1 Estimated ex-ante Actual For the horizon year For 20082 In 2008 ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34–66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201–291 8,5 no data 4,3 WatEr consumPtIon EstImatEs and actual ValuEs In 2008 for somE ProjEcts ExamInEd 1 per capita consumption includes peaks, losses and industrial coefficient. 
17 2. táBlázat Projekt Egy főre jutó fogyasztás (l/nap) Összes fogyasztás (hm3/év) Ország Viszonyítási év A viszonyítási évre vonatkozó előzetes becslés1 2008. évi tényleges adat1 Előzetes becslés Tényleges adat A viszonyítási évre 2008-ra2 2008-ban ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34-66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201-291 8,5 nincs adat 4,3 a 2008-ra Vonatkozó Becsült VízfoGyasztás és a tényleGes értékek eGyes VizsGált projektek esetéBen 1 2 Az egy főre jutó fogyasztás magában foglalja a csúcsfogyasztást, a veszteségeket és az ágazati együtthatót.
2 the overall consumption estimates for 2008 were indicated in the project studies or calculated by the court on the basis of population and per capita consumption trends shown in these studies. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
A 2008. évi teljes fogyasztásra vonatkozó becsléseket a projekttanulmányok tartalmazták, illetve az ezekben a tanulmányokban szereplő lakossági adatok és egy főre jutó fogyasztási trendek alapján a Számvevőszék számította ki azokat. 9/2010. sz. különjelentés – Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?
23. resources already available were not fully taken into account in the design of new infrastructure in six cases (see Box 2). 
23. Az új infrastruktúra tervezése során hat esetben nem vették teljes körűen figyelembe a már rendelkezésre álló készleteket (lásd: 2. háttérmagyarázat).