Contents 03 Paragraph Abbreviations Glossary 1-X Executive summary 1-26 Introduction 1-3 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 4-6 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 7-12 Adoption of the 2014-2020 legal framework for Cohesion policy – the main steps 7-9 Preparation of the Commission’s legislative proposal 10-12 Negotiations of the Cohesion legislative package between Commission, European Parliament and Council 13-26 Programming of Cohesion policy for the 2014-2020 period 13-22 Main building blocks of the programming process: Common Strategic Framework, Thematic objectives, Partnership Agreements and Operational Programmes 23-25 Performance indicators for outputs and results 26 Procedural provisions regarding the adoption of Partnership Agreements and Operational Programmes 27-32 Audit scope and approach 33-136 Observations 33-55 Commission kept delays in the negotiation of Partnership Agreements and of Operational Programmes under control 34-37 The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package late in 2013 
Tartalomjegyzék 03 Bekezdés Rövidítések Glosszárium 1-X Összefoglalás 1-26 Bevezetés 1-3 A kohéziós politika jelenti az Unió legfőbb beruházási politikáját 4-6 A kohéziós politika teljesítményirányultságát erősítő szabályozási rendelkezések a 2014–2020-as időszakban 7-12 A kohéziós politikára vonatkozó 2014–2020-as jogi keret elfogadása – a főbb lépések 7-9 A Bizottság jogalkotási javaslatának előkészítése 10-12 Tárgyalások a kohéziós jogszabálycsomagról a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács között 13-26 A kohéziós politika programozása a 2014–2020-as időszakra 13-22 A programozási folyamat fő építőelemei: közös stratégiai keret, tematikus célkitűzések, partnerségi megállapodások és operatív programok 23-25 Teljesítménymutatók az outputokra és eredményekre nézve 26 A partnerségi megállapodások és operatív programok elfogadására vonatkozó eljárási rendelkezése 27-32 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 33-136 Észrevételek 33-55 A Bizottság keretek között tudta tartani a partnerségi megállapodások és az operatív programok tárgyalásának késedelmeit 34-37 Az Európai Parlament és a Tanács csak 2013 végén fogadta el a kohéziós politikai jogalkotási csomagot Tartalomjegyzék 04 38-45 A Bizottság proaktív módon állt hozzá a partnerségi megállapodások és operatív programok tárgyalásához 46-52 A nehézségek ellenére a Bizottság a rendeletben előírt határidőn belül elfogadta a partnerségi megállapodásokat és az operatív programokat 53-55 A partnerségi megállapodások és az operatív programok tárgyalásainak elhúzódását többek között a további követelmények, informatikai problémák és a jóváhagyási eljárás összetett volta okozta 56-80 A partnerségi megállapodások meghatározó módon járultak hozzá a kohéziós kiadásoknak az Európa 2020 stratégiára történő célirányosításához 60-66 A partnerségi megállapodások alapozzák meg a tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások költségvetési előirányzatait 67-73 A partnerségi megállapodások tárgyalásai eredményesek voltak abból a szempontból, hogy a kiadásokat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire különítették el 74-80 Az ellenőrzött tagállamok a partnerségi megállapodásokban határozzák meg a főbb elérendő eredményeket, de azok eléréséhez az uniós finanszírozáson kívül jelentős tagállami hozzájárulásokra lesz szükség 81-91 Az operatív programok egyértelműbben bemutatják a beavatkozások céljait és azok elérésének várt módját, de ehhez az előző programidőszakhoz képest nagyobb összetettség társul 83-87 A Bizottság és a tagállamok sikeresen dolgoztak ki az előző programidőszakénál a legtöbb esetben megbízhatóbb beavatkozási logikával rendelkező operatív programokat 88-91 Az operatív programok szerkezete miatt több teljesítménymutatót kell figyelemmel kísérni és nőttek a beszámolási kötelezettségek 92-136 Az elkövetkező években valószínűleg nehézséget fog okozni a programok monitoringjában az, hogy az egyes alapok között eltérések vannak a pénzügyi adatok osztályozásában és az operatív programok teljesítményének mérésében 94-101 Az esb-alapok mindegyike másként áll hozzá a beruházások pénzügyi monitoringjához 102-109 Az egyes alapok eltérnek abban, hogy miként alkalmazzák a közös outputmutatókat, illetve abban, hogy a tagállamoknak van-e lehetőségük további programspecifikus outputmutatók meghatározására 110-129 Az ESZA és az ERFA eredménymutatók mást és máshogyan mérnek, ezért nem lehet érdemben uniós szinten összesíteni az adatokat 130-136 A módszertani eltérések és a programspecifikus mutatók nagy száma jelentős adminisztratív terhelést fog okozni, pedig csak később derül majd ki, hogyan fogják felhasználni ezeket az adatokat