natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Billion tonnes km EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
A VASÚTTAL KAPCSOLATOS UNIÓS INTERVENCIÓK 4. Az unió európai vasutakat érintő intervenciói kétfajta szakpolitikai eszközt alkalmaznak: egyfelől jogszabályi intézkedésekkel támogatják az európai vasúti piac megnyitását és a kölcsönös átjárhatóságot (valamint a vasúti biztonságot és az utasok jogait), másfelől társfinanszírozzák az új és korszerűsített vasúti infrastruktúrát (4. ábra). hogy összességében mekkora lesz az előrelépés, az attól függ, mennyire képes erősíteni egymás hatását a két eszközfajta: például az újonnan felépített, határokon átnyúló vasúti infrastruktúra aligha lesz teljes mértékben kihasználva, ha nincsen megfelelően kidolgozva a rajta nyújtandó transzeurópai szolgáltatás piaca.
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 UNIÓS SZINTű JOGSZABÁLYI INTÉZKEDÉSEK Piac, kölcsönös átjárhatóság és biztonság 5.
It also required that national rail industry regulatory bodies be set up to supervise the rail market at national level. 
Az uniós jogszabályok 1991-ben előírták1, hogy az integrált vasúttársaságokat nemzeti vasúti pályahálózat-működtetőkre és vasúttársaságokra kell felosztani. rendelkeztek továbbá arról, hogy a vasúti piac nemzeti szintű felügyelete céljából nemzeti vasúti iparági szabályozó szerveket kell felállítani.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. 2001 óta az uniós irányelveket ún. „vasúti csomagokba” fogják össze, amelyek a piac megnyitásával, a kölcsönös átjárhatósággal és biztonsági szempontokkal foglalkoznak (az uniós jogszabályi eszközök összefoglalásához lásd: 4. ábra, a részletes hivatkozásokhoz lásd: I. melléklet); a tagállamoknak ezeket át kell ültetniük nemzeti jogrendszerükbe és végre kell hajtaniuk.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
7. uniós szinten „átjárhatósági műszaki előírások” (áme) néven kezdték egységesíteni a műszaki szabványokat; ilyen áme-szabványok többek között az európai vasúti forgalomirányítási rendszerre (ertms) vonatkozóak (lásd: 1. háttérmagyarázat). Az áme kidolgozásának feladatát a bizottság az európai vasúti Ügynökségre ruházta át (a közzétett áme-előírásokat a II. mel­ léklet foglalja össze).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 25). 
1 A tanács 91/440/egk irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről (hl l 237., 1991.8.24., 25. o.).
BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. 
HÁTTÉRMAGYARÁZAT EURÓPAI VASÚTI FORGALOMIRÁNYÍTÁSI RENDSZER (ERTMS) Az európai vasúti forgalomirányítási rendszer akadálytalan európai vasúti rendszer kialakítását célozza azzal, hogy az európában található különféle nemzeti vasúti forgalomirányítási rendszerek helyébe lép. elősegíti a nagysebességű vasúti közlekedést, lehetővé teszi a vasútvonalak kapacitásának növelését és javítja a biztonságot. számos bizottsági határozat, többek között az ertms telepítési terve2 előírja, hogy az újonnan épített vonalakat fel kell szerelni ertms-sel, illetve adott határidőre bizonyos folyosókat szintén fel kell szerelni vele.
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó 8 milliárd eur-s ten-t költségvetésből 500 millió eur-t irányoztak elő arra, hogy támogatássák az ertms vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők általi átvételét.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 A bizottság 2009. július 22-i 2009/561/ek határozata a 2006/679/ek határozatnak a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások végrehajtása tekintetében történő módosításáról (hl l 194., 2009.7.25., 60. o.).
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
13 a tEn-t hálózat és a Prioritást élvEző ProjEktEk 8. A szerződés előírja az európai unió számára, hogy segítse elő a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát3. A transzeurópai közlekedési hálózat (ten-t) meghatározza azokat a fő szállítási tengelyeket, amelyek mentén megvalósul a vasúti infrastruktúra unió általi pénzügyi támogatása.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). 
9. kiemelkedő jelentőségűek a legelőször az 1993. évi esseni európai tanácsot követően kijelölt, prioritást élvező projektek, amelyek meghatározása azt szolgálta, hogy az uniós beruházások még fokozottabban a legfontosabb tengelyekre össz-pontosuljanak. 2004 óta a lista 30 prioritást élvező projektre bővült (ebből 19 kapcsolódik a vasúti közlekedéshez), amelyeket a ten-t iránymutatások4 is rögzítenek. ez a lista a karel van miert egykori biztos által elnökölt magas szintű munkacsoport ajánlásai alapján készült (a ten-t hálózat és a prioritást élvező projektek kidolgozása főbb mérföldköveinek összefoglalójá-hoz lásd: 5. ábra, a prioritást élvező projektek listájához lásd: III. melléklet).
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 
A 2. háttérmagyarázat a prioritást élvező projektek pénzügyi forrásait mutatja be.
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
2009-ben a bizottság megkezdte a ten-t szakpolitika széles körű felülvizsgálatát, amelyben olyan jövőbeli politikai és gazdasági kihívásokat is figyelembe vettek, mint az éghajlatváltozásra vonatkozó célkitűzések teljesítése, a további gazdasági növekedés, a gazdasági és társadalmi kohézió, valamint európai nemzetközi szerepének erősítése5. A bizottság egy – a ten-t iránymutatások felülvizsgálatát is magában foglaló – jelentősebb jogszabályjavaslat előkészítése keretében javaslatokat tett a ten-t jövőbeli fejlesztési lehetőségeire.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 Az európai közösséget létrehozó szerződés (1992) 154. cikke. transzeurópai hálózatok a közlekedés, a távközlés és az energiaügy területén léteznek.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 1). 
4 Az európai parlament és a tanács 2004. április 29-i 884/2004/ek határozata a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/ek határozat módosításáról (hl l 167., 2004.4.30., 1. o.).
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. 
5 zöld könyv – ten-t: szakpolitikai felülvizsgálat – egy megfelelőbb módon integrált és a közös közlekedéspolitikát szolgáló transzeurópai közlekedési hálózat felé. Com(2009) 44 végleges, 2009.2.4. 2.
BoX 2 soUrCEs of fINaNCE for ThE PrIorITy ProjECTs according to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the priority projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter. member states’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the priority projects between 1996 and 2013 (see Table 1). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
HÁTTÉRMAGYARÁZAT A PRIORITÁST ÉLVEZŐ PROJEKTEK PÉNZÜGYI FORRÁSAI A legutóbbi becslések szerint 2007-ig 126,35 milliárd eur-t ruháztak be prioritást élvező projektekbe, 2007 és 2013 között várhatóan 154 milliárd eur beruházása történik meg, és az ezt követő időszakban még további 119 milliárd eur-t fognak beruházni. A prioritást élvező projektek 1996 és 2013 közötti összes beruházásainak 66%-át fedezik a tagállamok a saját nemzeti költségvetésükből (lásd: 1. táblázat). 8/2010. sz. különjelentés – A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: eredményesek voltak-e az unió vasúti infrastrukturális beruházásai?
14 fIGUrE 5 1994 agroupofrepresentativesoftheHeadsofstateorgovern-ments proposed a list of 14 ’projects of european interest’ (10 referring to rail infrastructure). the so-called ’essen projects’ were included in the first formal ten-t guidelines. 
14 5. ÁBRA 1994 állam-, illetve kormányfők képviselőinek csoportja 14 „európai érdekű projektet” (ebből 10 érint vasúti infrastruktúrát) tartalmazó listára tett javaslatot.
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways. 
2001 A bizottság fehér könyvet adott ki a 2010-ig tartó európai közlekedéspolitikáról, amelyben külön hangsúlyozza, hogy új lendületet kell adni a vasút fejlesztésének.
2004 based on proposals from the member states and acceding countries, a High level group recommended ten-t network projects of common interest up to 2020. 
2004 A tagállamok és a tagjelölt országok javaslatai alapján egy magas szintű csoport 2020-ig terjedő hatállyal közös érdekű ten-t hálózati projektekre tett ajánlást.
30 so-called priority projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the council. 
A 30 úgynevezett prioritást élvező projektet (ebből 19 érint vasúti infrastruktúrát) végül a tanács is hivatalosan elfogadta.
2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development. 
2005 A felülvizsgált lisszaboni stratégia hangsúlyozta a közlekedési infrastruktúra fontosságát európa stratégiai fejlődésében, rámutatva arra, hogy hatékonyan kell befogadni a világméretekben és európán belül egyre növekvő kereskedelmi forgalmat, hatékonyan kell kezelni a környezetvédelmi kérdéseket, illetve támogatni a társadalmi-gazdasági fejlődést.
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators. 
2006 hatályba léptek az aktualizált ten-t iránymutatások, amelyek bevezették azt a lehetőséget, hogy 30%-ban társfinanszírozzák a határ menti helyszíneket és rendelkeztek a koordinátorok kinevezéséről.
2009 the commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated ten-t network and the possible future nature of the priority projects. 
2009 A bizottság az érdekelt felekkel hivatalos konzultációt folytatott egy jobban integrált ten-t hálózat alapjairól és a prioritást élvező projektek lehetséges jövőbeli jellegéről.
Issues highlighted for debate included the definition of core networks and the development of intelligent transport systems. 
A vitára kijelölt kérdések között volt a törzshálózatok meghatározása és az intelligens közlekedési rendszerek kidolgozása.
2010 the commission is due to publish a white paper concerning the ten-t network. 
2010 A bizottságnak fehér könyvet tesz közzé a ten-t hálózatról.
MIlEsToNEs IN ThE DEVEloPMENT of ThE TEN-T NETWorK aND PrIorITy ProjECTs special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
A TEN-T HÁLÓZAT ÉS A PRIORITÁST ÉLVEZŐ PROJEKTEK KIDOLGOZÁSÁNAK MÉRFÖLDKÖVEI 8/2010. sz. különjelentés – A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: eredményesek voltak-e az unió vasúti infrastrukturális beruházásai?
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16. 
15 A VASÚTI INFRASTRUKTÚRA UNIÓS TÁRSFINANSZÍROZÁSA 11. A vasúti közlekedést is magában foglaló 30 prioritást élvező projekt (a galileo kivételével) finanszírozási forrásait az 1. táb­ lázat foglalja össze6.
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission. 
12. A vasúti infrastruktúra uniós társfinanszírozású szakaszai nemzeti javaslatokon alapulnak és azokat nemzeti hatóságok valósítják meg, mind a ten-t, mind a kohéziós politika keretében.
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p. 
6 Az európai parlament és a tanács 2007. június 20-i 680/2007/ek rendelete a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól (hl l 162., 2007.2.22., 1. o.), 17. cikk.
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments. 
A bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania a ten-t tevékenységekről. Az ellenőrzés rávilágított, hogy a bizottság 2008. májusi jelentése – noha a jelenlegi helyzetről általában véve helytálló jellemzést nyújt – pontatlanságokat tartalmaz a korábbi beruházásokra vonatkozó számadatok terén.
TaBlE 1 1996-1999 EU-15 2000-2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007-2013 EU-27 5,40 Totals 9,55 % 3% EU grants Cohesion Fund 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERDF 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Other sources (national) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Total investments in TEN-T Priority Projects 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % fUNDING soUrCEs for INVEsTMENTs IN ThE 30 PrIorITy ProjECTs (EXClUDING GalIlEo), 1996-2013 (billion euro) the court noted the difference in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by ten-t priority project progress report. 
1. TÁBLÁZAT 1996–1999 EU-15 2000–2006 EU-27 2007–2013 EU-27 Összesen % Uniós támogatások TEN-T 1,35 2,80 5,40 9,55 3% Kohéziós Alap 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERFA 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EBB 9,78 16,10 25,00 50,88 18% Egyéb (nemzeti) források 16,23 63,00 106,60 185,83 66% A TEN-T prioritást élvező projektjeibe eszközölt összes beruházás 32,65 93,70 154,00 280,35 100% A 30 PRIORITÁST ÉLVEZŐ PROJEKT (A GALILEO KIVÉTELÉVEL) FINANSZÍROZÁSI FORRÁSAI 1996 ÉS 2013 KÖZÖTT (milliárd EUR) A számvevőszék észrevételezte, hogy különbség van a 2007 és 2013 közötti 154 milliárd eur-s összes beruházás, illetve a ten-t prioritást élvező projektjei terén elért eredményekről szóló jelentésben szereplő 151 milliárd eur-s összeg között.
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
F o r r á s : „A ten-t finanszírozás számokban”. Az energiaügyi és közlekedési főigazgatóság weboldala: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf 8/2010. sz. különjelentés – A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: eredményesek voltak-e az unió vasúti infrastrukturális beruházásai?
7 until 2004, financing was also available to accession countries under Ispa. the projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
7 2004-ig a finanszírozás az ispA keretében is hozzáférhető volt a tagjelölt országok számára. A csatlakozáskor ezeket a projekteket a kohéziós Alap projektjeivé alakították.
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission. 
8 2007 óta a kohéziós Alap keretében társfinanszírozásra benyújtott, 50 millió eur alatti projektekhez nem kötelező a bizottság jóváhagyása.
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 25) as amended by regulation (eu) no 539/2010 of the european parliament and the council (oj l 158, 24.6.2010, p. 
A meghatározás azokat a projekteket foglalja magában, „amelyeknek az alapokból történő hozzájárulás megállapításához figyelembe vett összköltsége meghaladja az 50 millió eur-t” (az 1260/1999/ek tanácsi rendelet 25. cikke (hl l 161., 1999.6.26., 1. o.) és az 539/2010/eu európai parlamenti és tanácsi rendelet (hl l 158., 2010.6.24., 1. o.) által módosított 1083/2006/ek tanácsi rendelet 39. cikke (hl l 210., 2006.7.31., 25. o.)).
1)). for more information on the subject, see special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods. 
A témával kapcsolatos további információkért lásd: az 1994–1999-es, illetve a 2000–2006-os programozási időszak nagyberuházási projektjeinek elővizsgálatáról és értékeléséről szóló 1/2008. sz. különjelentés.
10 article3ofcouncilregulation (ec) no 1164/94 (oj l 130, 25.5.1994, p. 
10 Az 1164/94/ek tanácsi rendelet (hl l 130., 1994.5.25., 1. o.)
1), article 3(1) of regulation (ec) no 1264/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
3. cikke, az 1264/1999/ek rendelet (hl l 161., 1999.6.26., 57. o.)
57), article 2(1) (a) of regulation (ec) no 1084/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
3. cikkének (1) bekezdése, az 1084/2006/ek rendelet (hl l 210., 2006.7.31., 79. o.)
79) stipulate that transport spending under the cohesion fund shall be allocated to ten-t projects and, in particular, projects of common interest as defined by the ten-t guidelines in 2004. 
2. cikke (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a kohéziós Alap keretében nyújtott közlekedési támogatást ten-t projektek és különösen a 2004-es ten-t iránymutatásokban meghatározott közös érdekű projektek számára kell elhatárolni.
16 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
16 8/2010. sz. különjelentés – A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: eredményesek voltak-e az unió vasúti infrastrukturális beruházásai?
17 TaBlE 2 MaXIMUM Co-fINaNCING raTEs UNDEr TEN-T aND CohEsIoN PolICy (2000-2013)1 Other sections on the Priority Projects 1 co-financing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing eu support. 
TÁBLÁZAT A TEN-T ÉS A KOHÉZIÓS POLITIKA KERETÉBEN NYÚJTHATÓ TÁRSFINANSZÍROZÁS MAxIMÁLIS MÉRTÉKE (2000–2013)1 Egyéb szakaszok prioritást élvező projekteken 10% (szűk keresztmetszetek esetében 20%) 1 A társfinanszírozás mértéke csak azokra a projektköltségekre alkalmazandó, amelyek az uniós támogatásokra irányadó szabályok értelmében jogosultak a támogatásra.
2000-2006 50 % 10 % (20 % for bottlenecks) 2007-2013 Studies 50 % ERTMS trackside / on-board 10 % 50 % Cross-border sections on Priority Projects 10 % (20 % from 2004) 30 % 20 % Cohesion Fund 85 % 85 % ERDF 75 % 75 % (80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) ISPA (until 2004) 75 % – special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2000–2006 50% 2007–2013 Tervtanulmányok 50% ERTMS pálya menti / járművön található 10% 50% Határokon átnyúló szakaszok prioritást élvező projekteken 10% (2004-től 20%) 30% 20% Kohéziós Alap 85% 85% ERFA 75% 75% (a Kohéziós Alapra jogosult tagállamok esetében 80%) ISPA (2004-ig) 75% – 8/2010. sz. különjelentés – A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: eredményesek voltak-e az unió vasúti infrastrukturális beruházásai?
Cohesion policy TEN-T 
Kohéziós politika TEN-T
18 audIt scope and approacH 15. the audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. 
18 Az ellenŐrzés hAtókÖre és Az ellenŐrzési megkÖzelítés 15. Az ellenőrzés a vasúti infrastruktúra uniós társfinanszírozására összpontosított, és megvizsgálta annak eredményességét a transzeurópai tengelyek teljesítményének javítása terén.