natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Austria, where a recent study59 had concluded that the public compensation scheme ŇKatastrophenfondsÓ might dissuade the insurance sector from assuming a larger role in indemnifying damages from extreme weather events. 
szemléltető példát találtunk Ausztriában, ahol egy friss tanulmány59 megállapította, hogy a „Katastrophenfonds” állami kártérítési rendszer eltántoríthatja a biztosítási ágazatot attól, hogy nagyobb szerepet vállaljon a szélsőséges időjárási eseményekből eredő károk megtérítésében.
In the Netherlands, the very high level of risk60, potentially from serious coastal flooding or dike breach, explains the need for public intervention. 
Hollandiában a potenciális súlyos tengerparti árvizek vagy gátszakadások nagyon nagy mértékű kockázata60 indokolttá teszi az állami beavatkozást.
The public protection and prevention system actually operates as a collective or public insurance scheme against coastal floods or dike breach. 
Az állami védelmi és megelőzési rendszer ténylegesen a tengerparti árvizek és gátszakadások elleni kollektív vagy állami biztosítási rendszerként működik.
In Spain, a public entity manages the system for covering extraordinary risks, including floods, in cooperation with the private sector. 
Spanyolországban a rendkívüli kockázatok, köztük az árvizek fedezésére szolgáló rendszert egy állami szerv kezeli, a magánszektorral együttműködésben.
We found some strengths in this systemŐs mode of financing and the extent of its asset coverage (see Box 15). 
Megállapítottuk, hogy e rendszer finanszírozási módja és eszközfedezetének mértéke rendelkezik bizonyos erősségekkel (lásd: 15. háttérmagyarázat).
42 Box 15 Đ Coverage of extraordinary risks in Spain In Spain, private companies collect a surcharge for extraordinary risks on insurance contracts and transfer it to the public entity ŇConsorcio de compensacin SegurosÓ (CCS) each month, retaining a small amount as commission. 
Rendkívüli kockázatok fedezése Spanyolországban Spanyolországban a magánvállalatok felárat szednek be a biztosítási szerződésekben szereplő rendkívüli kockázatok után, amelyet havonta átutalnak a „Consorcio de compensación Seguros” (CCS) nevű állami szerv részére, jutalékként egy kisebb összeget megtartva.
In the event of damage caused by a legally defined extraordinary risk, such as flooding, the CCS compensates the policyholder. 
A jogszabályban meghatározott rendkívüli kockázat, például árvíz okozta kár esetében a CCS nyújt kártérítést a kötvénytulajdonosnak.
The public entity itself does not issue any insurance policies. 
Maga az állami szerv nem bocsát ki biztosítási kötvényeket.
This optional extraordinary risk coverage must be attached to insurance policies covering the assets. 
Ezt a rendkívüli kockázatokra vonatkozó opcionális fedezetet az eszközöket fedező biztosítási kötvényhez kell csatolni.
59 60 European Commission, ŇFinal report on Insurance of weather and climate related disaster risk: Inventory and analysis of mechanisms to support damage prevention in the EUÓ, 2017, p. 109. 
Európai Bizottság, Végleges jelentés a következő címmel: „Insurance of weather and climate related disaster risk: Inventory and analysis of mechanisms to support damage prevention in the EU” (Az időjárással és az éghajlattal összefüggő katasztrófák kockázatának biztosítása: a kármegelőzést támogató mechanizmusok számbavétele és elemzése az Unióban), 2017, 109. o.
Approximately 60 % of the country is located in flood-prone areas, in which approximately 9 million people are living and where approximately 70 % of the GDP is produced. 
Az ország hozzávetőlegesen 60%-a árvízveszélyes terület, ahol körülbelül 9 millió ember él, és ahol a GDP hozzávetőlegesen 70%-át állítják elő.
Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do 95. 
Bevezettek és alkalmaznak bizonyos földhasználati és területrendezési szabályokat az árvízkockázat mérséklése érdekében, de a tagállamokra további tennivalók várnak 95.
The Floods Directive also names land use and spatial planning as aspects that FRMPs must consider. 
Az árvízvédelmi irányelv a földhasználatot és a területrendezést is olyan szempontként nevezi meg, amelyeket az árvízkockázat-kezelési tervekben figyelembe kell venni.
Such activities are important for limiting the exposure of people and assets in areas at risk of floods (see paragraph 16) and reducing run-off from areas located upstream. 
E tevékenységek fontosak az árvizek kockázatának kitett emberek és eszközök kitettségének korlátozásához (lásd: 16. bekezdés) és a felvízi területekről származó lefolyás csökkentéséhez.
We found that all the Member States visited had introduced some land use planning rules restricting or prohibiting certain activities in flood-prone areas. 
Megállapítottuk, hogy az összes felkeresett tagállam bevezetett valamilyen földhasználat-tervezési szabályokat, amelyek korlátoztak vagy tiltottak bizonyos tevékenységeket az árvízveszélyes területeken.
Austria, Slovenia and Spain had clearly integrated their spatial planning policy within flood risk management (see Box 16). 
Ausztria, Szlovénia és Spanyolország egyértelműen integrálta területrendezési politikáját az árvízkockázat-kezelésbe (lásd: 16. háttérmagyarázat).
43 Box 16 Đ Cases of clear integration of spatial planning within flood risk management In Austria, hazard zone plans show the areas that are at risk of floods, mountain streams, avalanches and erosion. 
Példák a területrendezés árvízkockázat-kezelésbe való világos integrálására Ausztriában a veszélyes övezetek terveiben feltüntetik az árvizek, hegyi csermelyek, lavinák és erózió kockázata által fenyegetett területeket.
MunicipalitiesŐ zoning and development plans include information on hazard zones, which form the basis for further planning. 
Az önkormányzatok övezeti és fejlesztési tervei a veszélyes övezetekre vonatkozó információkat tartalmaznak, amelyek a további tervezés alapját képezik.
The Spanish authorities listed the adoption of a decree on spatial planning as one of the Floods DirectiveŐs key achievements. 
A spanyol hatóságok az árvízvédelmi irányelv egyik fő eredményeként sorolták fel egy területrendezésről szóló rendelet elfogadását.
Strict limitations are imposed on most land uses in the main floodway, where there is a medium probability of flooding. 
Az árvizek fő vonalán, ahol közepes az árvizek valószínűsége, a legtöbb földhasználat szigorú korlátozás alá esik.
However, in five Member States visited, definitions of flood-prone areas were often not clear or there was not always a direct link with the flood hazard maps stemming from the application of the Floods Directive. 
Öt felkeresett tagállamban azonban az árvízveszélyes területek meghatározása gyakran nem volt egyértelmű, vagy nem mindig állt fenn közvetlen kapcsolat az árvízvédelmi irányelv alkalmazásából származó árvízveszélytérképekkel.
For instance, while Romania had introduced restrictions in Ňfloodable areasÓ, this notion was not clearly defined and the law does not link it to the flood mapping. 
Például jóllehet Románia korlátozásokat vezetett be az „elárasztható területeken”, e fogalmat nem határozták meg egyértelműen, és a jogszabály azt nem kapcsolja össze az árvíztérképekkel.
Regulations indicated neither the type nor frequency of floods, nor the water depth considered. 
A szabályozások sem az árvizek típusát, sem a gyakoriságát, sem a figyelembe vett vízmélységet nem tüntetik fel.
The FRMPs in Bulgaria, the Czech Republic, Portugal and Romania included measures, not yet implemented, to update planning regulations or to better integrate land use planning in flood management risk, thus recognizing insufficiencies in current regulations. 
Bulgária, a Cseh Köztársaság, Portugália és Románia árvízkockázat-kezelési tervei tartalmaztak a tervezési szabályzatok frissítésére vagy a földhasználat-tervezés árvízkockázat-kezelésbe való jobb integrálására irányuló – egyelőre végre nem hajtott – intézkedéseket, elismerve ezzel a jelenlegi szabályozás hiányosságait.
In Portugal, a national prevention measure aims to establish flood areas according to floods scenarios. 
Portugáliában egy nemzeti megelőzési intézkedés célja az árterületek árvízforgatókönyveknek megfelelő meghatározása.
The measure intends to place conditions on construction in areas with a medium flood probability and to ban it in areas where the probability of flooding is high. 
Az intézkedés feltételhez kívánja kötni a közepes árvíz-valószínűségű területeken történő építkezést, és tiltani kívánja azt azokon a területeken, ahol az árvíz bekövetkezésének a valószínűsége nagy.
All Member States visited have the legal means to move assets through, for instance, expropriation (see Figure 8). 
Az összes felkeresett tagállam rendelkezik az ahhoz szükséges jogi eszközökkel, hogy az eszközöket – például kisajátítás útján – átköltöztesse (lásd: 8. ábra).
However, the authorities in the Member States visited explained that these powers were rarely enforced, or exercised only as a last resort. 
A felkeresett tagállamok hatóságai azonban kifejtették, hogy e hatásköröket ritkán érvényesítik, és ezekkel csak utolsó lehetőségként élnek.
This was the case everywhere, mainly because the conditions for moving assets and people were legally difficult to meet and expensive. 
Mindenütt ez volt a helyzet, főként mivel az eszközök és az emberek elköltöztetésének feltételei jogilag nehezen teljesíthetők és költségesek.
Figure 8 Đ Case of expropriation in the South of Spain Previous situation After project 44 Areas where constructions have been dismantled Source: ECA, based on Ministry for Agriculture and Fisheries, Food and Environment of Spain. 
8. ábra. Kisajátítási eset Dél-Spanyolországban Korábbi helyzet A projekt után Azok a területek, ahol elbontották az építményeket Forrás: Európai Számvevőszék, a spanyol Mezőgazdasági és Halászati, Élelmezésügyi és Környezetvédelmi Minisztérium adatai alapján.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 100. 
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK 100.
We found that the Floods Directive has had positive effects overall (see paragraphs 32 to 45), in particular in terms of coordination between the Commission and Member States (see paragraphs 33 to 37), and assessment of flood risks (see paragraphs 38 to 40). 
Megállapítottuk, hogy az árvízvédelmi irányelv összességében kedvező hatást ért el (lásd: 32–45. bekezdés), különösen a Bizottság és a tagállamok közötti koordináció (lásd: 33– 37. bekezdés) és az árvízkockázatok értékelése (lásd: 38–40. bekezdés) szempontjából.
There were weaknesses, but also some good practices, in allocating funding (see paragraphs 50 to 57), prioritising flood-related measures (see paragraphs 58 to 60) and implementing the flood risk management plans (see paragraphs 61 to 76). 
A finanszírozás elosztása (lásd: 50–57. bekezdés), az árvizekkel összefüggő intézkedések rangsorolása (lásd: 58–60. intézkedés) és az árvízkockázat-kezelési tervek végrehajtása (lásd: 61–76. bekezdés) terén fennálltak hiányosságok, de bizonyos helyes gyakorlatok is megfigyelhetők voltak.
Major future challenges remain to embed climate change, flood insurance systems and spatial planning much more firmly within flood risk management (see paragraphs 77 to 99). 
A jövőben továbbra is jelentős kihívást jelent majd az éghajlatváltozásnak, az árvízbiztosítási rendszereknek és a területrendezésnek az árvízkockázat-kezelésbe történő jóval mélyrehatóbb beépítése (lásd: 77–79. bekezdés).
The Floods Directive has improved coordination between the Commission and the Member States and resulted in progress in assessing flood risks. 
Az árvízvédelmi irányelv nyomán javult a Bizottság és a tagállamok közötti koordináció, és előrelépés történt az árvízkockázatok értékelése terén.
The Floods Directive built upon existing work, including long-standing cooperation between Member States. However, 
Az irányelv épített az eddig elért eredményekre is, különösen a tagállamok közötti régi keletű együttműködésre.
45 cross-border cooperation involved mainly the exchange of information, and had not extended to international joint planning for shared river basins (see paragraphs 32 to 45). 
A határokon átnyúló együttműködés azonban főként információcserét jelent, és nem terjed ki a közös vízgyűjtőkre vonatkozó közös nemzetközi tervezésre (lásd: 32–45. bekezdés).
The objectives in the FRMPs were generally neither quantified nor time-bound. 
Az árvízkockázat-kezelési tervekben foglalt célkitűzéseket általában nem számszerűsítették, és határidőhöz sem kötötték.
In seven Member States visited, we found that the FRMPs set too broad policy objectives. 
Hét felkeresett tagállamban megállapítottuk, hogy az árvízkockázat-kezelési tervek túlságosan tág szakpolitikai célkitűzéseket határoztak meg.
This hampered the assessment of the results and the establishment of an accountability framework for the bodies involved (see paragraphs 47 to 49). 
Ez gátolta az eredmények értékelését és az érintett szervek elszámoltathatósági keretének létrehozását (lásd: 47–49. bekezdés).
Recommendation 1 Đ Improve accountability The Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should check, when reviewing the FRMPs of the second and subsequent cycles, that the Member States set quantifiable and time-bound objectives for flood-related action, thereby allowing the progress made towards their achievement to be assessed, in accordance with the Floods Directive. 
49 1. ajánlás: Az elszámoltathatóság javítása A Bizottság az árvízvédelmi irányelv szerinti felügyeleti minőségében a második és későbbi ciklusok árvízkockázat-kezelési terveinek felülvizsgálatakor ellenőrizze, hogy a tagállamok számszerű és határidőhöz kötött célkitűzéseket határoztak-e meg az árvizekkel összefüggő fellépés tekintetében, ily módon lehetővé téve az e célkitűzések megvalósítása felé tett előrelépés árvízvédelmi irányelvvel összhangban történő értékelését.
It should share any instances of good practice in objective setting with all Member States. Target implementation date: March 2022. 
A célkitűzések meghatározása terén tapasztalt helyes gyakorlatokat ossza meg az összes tagállammal. Ajánlott megvalósítási határidő: 2022. március.
We found that both national and EU funding sources were only partially identified and secured, and that funding for cross-border investments was limited. 
Megállapítottuk, hogy mind a nemzeti, mind az uniós finanszírozási forrásokat csak részben határozták meg és kötötték le, és hogy a határokon átnyúló beruházások finanszírozása korlátozott.
The FRMPs are not funding programmes, so any amount recorded is not necessarily available. 
Az árvízkockázat-kezelési tervek nem finanszírozási programok, így a rögzített összegek nem szükségszerűen állnak rendelkezésre.
This situation increases the insecurity of funding of flood-related action (see paragraphs 50 to 56). 
E helyzet növeli az árvizekkel összefüggő fellépés finanszírozásának bizonytalanságát (lásd: 50–56. bekezdés).
Funding for cross-border investment was limited (see paragraph 57). 
A határokon átnyúló beruházások finanszírozása korlátozott volt (lásd: 57. bekezdés).
Recommendation 2 Đ Improve the identification in FRMPs of financial resources, including for cross-border action For the second cycle of the Floods Directive, the Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should assess and report on whether Member States have: (a) identified sources of financing to cover investment needs arising from FRMPs and established a timeline for implementation in line with available funding; (b) for flood measures on international river basins, considered cross-border investment. 
50 2. ajánlás: A pénzügyi források árvízkockázat-kezelési tervekben való azonosításának javítása, többek között a határokon átnyúló fellépés tekintetében is Az árvízvédelmi irányelv második ciklusát illetően a Bizottság az árvízvédelmi irányelv szerinti felügyeleti minőségében értékelje és számoljon be arról, hogy a tagállamok: a) azonosítottak-e finanszírozási forrásokat, amelyek fedezik az árvízkockázat-kezelési tervekből adódó beruházási szükségleteket, és a rendelkezésre álló finanszírozással összhangban megállapítottak-e végrehajtási menetrendet; b) a nemzetközi vízgyűjtő kerületek árvízvédelmi intézkedéseit illetően mérlegeltek-e határokon átnyúló beruházásokat.
Target implementation date: March 2022. 
Ajánlott megvalósítási határidő: 2022. március.
Ranking procedures for allocating resources to flood measures should be more strongly linked to the priorities in the FRMPs. 
A források árvizekkel összefüggő intézkedésekre való előirányzását célzó rangsorolási eljárásokat jobban össze kell kapcsolni az árvízkockázat-kezelési tervekben szereplő prioritásokkal.
In seven of the Member States visited, these procedures presented weaknesses. 
A felkeresett tagállamok közül hétben hiányosságok mutatkoztak ezekben az eljárásokban.
For example, in four Member States, the readiness of a project for implementation, rather than its potential effectiveness, was a key consideration for prioritisation (see paragraphs 58 to 60). 
Például négy tagállamban a prioritási sorrend meghatározása során fő szempontként nem azt vették figyelembe, hogy a projekt milyen eredményt hozhat, hanem hogy kész-e a végrehajtásra (lásd: 58–60. bekezdés).
Managing flood risks requires good quality data on weather, topography, hydrology and human activities. 
Az árvízkockázatok kezeléséhez az időjárásra, a domborzatra, a hidrológiára és az emberi tevékenységekre vonatkozó jó minőségű adatokra van szükség.
We found the Member States visited aware of the benefits of investing in technologies and data to run models helping to manage flood risks. 
Megállapítottuk, hogy a felkeresett tagállamok tisztában vannak azzal, hogy milyen hasznokkal jár az árvízkockázatok kezelését segítő modellek futtatásához szükséges technológiákba és adatokba való befektetés.
In all the Member States visited, we also found that modelling aided the implementation of flood-related projects (see paragraphs 63 to 67). 
Azt is valamennyi felkeresett tagállamban megállapítottuk, hogy modellezés segíti az árvizekkel kapcsolatos projektek végrehajtását (lásd: 63–67. bekezdés).
Most Member States visited used cost-benefit analysis, when designing or selecting projects. 
A legtöbb felkeresett tagállam a projektek megtervezésekor vagy kiválasztásakor költség-haszon elemzést alkalmaz.
We encountered instances where weaknesses were detected (see paragraph 68). 
Találkoztunk olyan esetekkel, amikor hiányosságokra derült fény (lásd: 68. bekezdés).
46 Recommendation 3 Đ Improve prioritisation procedures and achieve value for money Where EU funds are requested, the Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive and under the shared management mode, should only co-finance flood measures prioritised in accordance with the future FRMPs. 
51 3. ajánlás. A prioritási sorrend felállítását célzó eljárások javítása és a megfelelő ár-érték arány elérése Amennyiben uniós forrásokat igényelnek, a Bizottság az árvízvédelmi irányelv szerinti felügyeleti minőségében és a megosztott irányítás keretében csak olyan árvizekkel kapcsolatos intézkedéseket társfinanszírozzon, amelyeket a jövőbeli árvízkockázat-kezelési tervekkel összhangban rangsoroltak.
This prioritisation by Member States should be based on objective and relevant criteria, including: - a good-quality cost-benefit analysis, to achieve the best value for money for the investments, and - where relevant, a criterion considering the cross-border impact of projects. 
A prioritási sorrend tagállamok általi felállítása alapuljon objektív és releváns kritériumokon, többek között: - jó minőségű költség-haszon elemzésen, hogy a beruházások tekintetében a legjobb ár-érték arányt érjék el, valamint - adott esetben a projektek határokon átnyúló hatását figyelembe vevő kritériumon.
Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies. 
Az árvízvédelmi irányelv és a víz-keretirányelv összehangolása általában szinergiákat eredményezett.
Some FRMPs showed signs of efforts to remain in line with the Water Framework Directive. 
Egyes árvízkockázat-kezelési tervekben arra utaló jelek vannak, hogy azokat igyekeztek összhangban tartani a víz-keretirányelvvel.
However, in Bulgaria and Romania, we visited projects not compliant with the Water Framework Directive (see paragraphs 69 and 70). 
Bulgáriában és Romániában azonban olyan projekteket kerestünk fel, amelyek nem feleltek meg a víz-keretirányelvnek (lásd: 69– 70. bekezdés).
Green infrastructure projects have multiple benefits. 
A zöld infrastruktúrára irányuló projektek többféle haszonnal járnak.
They offer a cost-efficient means of reducing flood risk, and the Commission has taken action to promote green solutions (see paragraph 71). 
Költséghatékony eszközt kínálnak az árvízkockázat csökkentésére, és a Bizottság intézkedéseket tett, hogy előmozdítsa a zöld megoldásokat (lásd: 71. bekezdés).
They can also be effectively used in combination with grey infrastructure (see paragraph 72 and Box 12), as complementary measures. 
A szürke infrastruktúrával együtt is eredményesen alkalmazhatók (lásd: 72. bekezdés és 12. háttérmagyarázat), mint kiegészítő intézkedés.
However, it can sometimes be difficult to put in practice green solutions. 
Olykor azonban a zöld megoldások gyakorlati megvalósítása nehézségbe ütközhet.
In six Member States visited, the FRMPs did not focus on green infrastructure. 
Az árvízkockázat-kezelési tervek hat felkeresett tagállamban nem helyezték az előtérbe a zöld infrastruktúrát.
Aside from the lack of stakeholder support in certain instances, we came across practical obstacles to the creation of green infrastructure such as the absence of an adequate methodology, a land registry or land availability (see paragraphs 72 to 76). 
Az érdekelt felek általi támogatottság hiánya mellett egyes esetekben a zöld infrastruktúra létrehozása előtt álló olyan gyakorlati akadályokkal találkoztunk, mint például a megfelelő módszertan, az ingatlan-nyilvántartás vagy a földterületek rendelkezésre állásának a hiánya (lásd: 72–76. bekezdés).
Recommendation 5 Đ Check that Member States have analysed the feasibility of implementing green measures in combination with grey infrastructure where appropriate The Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive and the Water Framework Directive, should check that, whenever EU co-financing is requested, Member States have analysed the feasibility of implementing significant green measures, alone or in combination with grey solutions. 
52 5. ajánlás. Annak ellenőrzése, hogy a tagállamok tanulmányozták-e annak megvalósíthatóságát, hogy a szürke infrastruktúrával együtt zöld intézkedéseket is végrehajtsanak A Bizottság az árvízvédelmi irányelv és a víz-keretirányelv szerinti felügyeleti minőségében ellenőrizze, hogy a tagállamok – amikor csak uniós társfinanszírozást igényelnek – elemezték-e a jelentős zöld intézkedések végrehajtásának megvalósíthatóságát, önmagukban vagy szürke megoldásokkal együtt.
Target implementation date: January 2019. 
Ajánlott megvalósítási határidő: 2019. január.
Some trends, such as flash floods, were recognised, but they were not yet taken into account in floods models (see paragraphs 81 and 82). 
Egyes tendenciákat, így a villámárvizeket felismerték, de ezeket az árvízmodellekben egyelőre nem vették figyelembe (lásd: 81. és 82. bekezdés).
The rising sea level, triggered by climate change, increases the risk of coastal flooding. 
Az éghajlatváltozás miatt emelkedő tengerszint növeli a tengerparti áradás kockázatát.
Most Member States had considered climate change only when establishing APSFRs in coastal areas. 
A legtöbb tagállam csak a tengerparti térségekben található, potenciálisan jelentős árvízkockázatnak kitett területek meghatározásakor vette figyelembe az éghajlatváltozást.
However, we found it to be mostly unclear how future trends in rising sea levels had been factored into the methodologies applied. 
Többnyire azonban nem volt számunkra világos, hogy az emelkedő tengerszintek jövőbeli tendenciáit hogyan vették tényezőként figyelembe az alkalmazott módszertanokban.