natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The procedures we examined were designed to support the selection of projects relevant to the OPs’ objectives, but selection criteria seldom required applicants to define quantified result indicators at project level. 
az operatív programok célkitűzései szempontjából releváns projektek kiválasztását, ám a kiválasztási kritériumok ritkán követelték meg a pályázóktól, hogy a projektek szintjén számszerű eredménymutatókat határozzanak meg.
basis. Applications were only scored and ranked against each other in one selection procedure. • On monitoring, we found that monitoring systems had only become functional at a late stage, mainly because of delays in adopting the legislative framework. 
Csupán egy kiválasztási eljárásban pontozták és rangsorolták egymással szemben a pályázatokat. • Ami a monitoringot illeti, megállapítottuk, hogy a monitoringrendszerek csak késői szakaszban váltak működőképessé, főként a jogszabályi keret késedelmes elfogadása miatt.
There remain weaknesses in some of the IT systems used for collecting and aggregating monitoring data. 
A monitoringadatok gyűjtésére és összesítésére használt egyes IT-rendszerekben továbbra is fennállnak hiányosságok.
Furthermore, slow progress in the audits of the respective monitoring systems introduced the risk that there now may not be enough time to take any necessary corrective action before the performance review in 2019. • Monitoring information remains mostly outputs-oriented. 
Ezenfelül az érintett monitoringrendszerek ellenőrzéseinek lassú előrehaladása azzal a további kockázattal jár, hogy a 2019-es eredményességi felülvizsgálatig már nem lesz elég az idő a szükséges korrekciós intézkedések elvégzésére. • A monitoringinformációk továbbra is nagyrészt outputorientáltak.
The Commission’s main report to measure achievements presents progress for the main output indicators alongside the implementation of funding. 
A Bizottságnak az eredményeket mérő fő jelentése a fő outputmutatókat a végrehajtott finanszírozás mellett mutatja be.
However, there is only limited information on the achievement of results. 
Az eredmények elérését illetően azonban kevés az információ.
V. We therefore recommend the following: • In order to ensure a consistent and genuine results-oriented approach to the selection of projects, Member States should ensure that a comparison between project applications takes place, require beneficiaries to define at least one genuine result indicator for each project and carry out an assessment of the expected results and indicators in the assessment report for the applications. • In order to ensure a results-oriented monitoring, Member States should include one or more genuine and quantified result indicators in the grant agreement, which contribute to the result indicators set at OP level, and the Commission should define common result indicators for the ERDF based on a common definition of “results”. • The Commission should improve the reporting on performance and ensure that a meaningful performance review takes place in 2019. 9 
V. Következésképpen az alábbiakat ajánljuk: • A projektek kiválasztásának egységes és valóban eredményorientált megközelítését biztosítandó a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy sor kerüljön a projektpályázatok egymással való összehasonlítására, írják elő a kedvezményezetteknek minden egyes projekt tekintetében legalább egy valódi eredménymutató meghatározását, és a pályázatokra vonatkozó értékelő jelentésben végezzék el a várt eredmények és mutatók értékelését. • Az eredményorientált monitoring biztosítása érdekében a tagállamok foglaljanak a támogatási megállapodásba egy vagy több valódi és számszerű eredménymutatót, amelyek értékei beépülnek majd az OP szintjén megszabott eredménymutatók értékébe, a Bizottság pedig az ERFA tekintetében határozzon meg közös eredménymutatókat, amelyek az „eredmények” fogalmának közös meghatározásán alapulnak. 9
INTRODUCTION Cohesion policy is the EU’s main investment policy 1. 
BEVEZETÉS A kohéziós politika az Unió fő beruházási politikája 1.
Cohesion policy is the EU’s main investment policy. 
A kohéziós politika az Unió fő beruházási politikája.
It is aimed at supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvements in quality of life. 
Célja, hogy támogassa a munkahelyteremtést, a vállalkozások versenyképességét, a gazdasági növekedést, a fenntartható fejlődést és az életminőség javulását.
Around one-third of the EU’s budget is allocated to cohesion policy. 
Az Unió költségvetésének körülbelül egyharmadát fordítják a kohéziós politikára.
At current prices, this amounted to around €230 billion in the 2000-2006 programme period, €346.5 billion in the 2007-2013 period and €349.4 billion in the 2014-2020 period. 
Ez a 2000–2006-os programidőszakban folyó árakon körülbelül 230 milliárd eurót, a 2007–2013-as időszakban 346,5 milliárd eurót, a 2014–2020-as időszakban pedig 349,4 millió eurót tett ki.
Cohesion policy is delivered through the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF). 
A kohéziós politika megvalósítása az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap (KA) keretében történik.
These funds, together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), are part of the European Structural and Investment Funds (ESIF). 
Ezek az alapok az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal (ETHA) együtt az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) részei.
They are implemented through operational programmes (OPs) which set out investment priorities and specific objectives1. 
Az alapokat operatív programokon keresztül hajtják végre, amelyek beruházási prioritásokat és egyedi célkitűzéseket határoznak meg1.
These also describe how funding will be used during the programme period to finance projects. 
Ezek azt is leírják, hogyan fogják felhasználni a forrásokat a programidőszak alatt a projektek finanszírozására.
The OPs are implemented by the Member States and their regions. 
Az operatív programokat a tagállamok és régióik hajtják végre.
This means that the Member States and their regions select, monitor and evaluate projects. 
Ez azt jelenti, hogy a tagállamok és régióik választják ki, követik nyomon és értékelik a projekteket.
Performance orientation is a key priority for the Commission and the Member States during the 2014-2020 period 3. 
A 2014–2020-as időszakban a Bizottság és a tagállamok egyik fő prioritása a teljesítményorientáltság 3.
The Europe 2020 Strategy is the EU’s ten-year jobs and growth strategy. 
Az Európa 2020 stratégia az Unió tízéves időtartamra szóló munkahelyteremtési és növekedési stratégiája.
It was launched in 2010 to create conditions conducive to smart, sustainable and inclusive growth. 
A 2010-ben indult stratégia célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeinek megteremtése.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 Strategy, the Commission emphasised in 2010 the need to improve the effectiveness of the cohesion policy by focusing on results2. 
A Bizottság az Európa 2020 stratégiában A beruházási prioritások és egyedi célkitűzések meghatározásának alapja a tagállam partnerségi megállapodása, azaz a tagállam és a Bizottság közötti megállapodás, amely körvonalazza az ország stratégiai céljait és beruházási prioritásait.
The legislative package for cohesion policy in the 2014-2020 programme period therefore introduced significant changes intended to increase focus on performance3. 
A 2014–2020-as programidőszak kohéziós politikájára vonatkozó jogalkotási csomag ezért jelentős változtatásokat vezetett be azzal a céllal, hogy növelje a teljesítményre helyezett hangsúlyt3.
The main measures are the following: • The introduction of ex-ante conditionalities (EACs)4 which require a Member State to fulfil certain conditions for the effective use of ESI funds (e.g. existence of policy/strategic frameworks) by the end of 2016. 
A főbb intézkedések a következők: • Előzetes feltételrendszer4 bevezetése, amely előírja a tagállamoknak, hogy 2016 végéig teljesítsenek az esb-alapok eredményes felhasználásához szükséges bizonyos feltételeket (pl. a szakpolitikai/stratégiai keretek megléte).
One of them, general ex-ante conditionality No 75, requires “the existence of a system of result indicators necessary to select actions which most effectively contribute to desired results, to monitor progress towards results”. • The introduction of a performance reserve, setting aside part of the EU funding allocated to the OPs, to be released only if a subset of indicators (mainly spending/output indicators) reach pre-defined milestones. The release of this reserve in 2019 will be based on a performance review carried out in 20196. 
Ezek egyikének, a 7. sz. általános előzetes feltételnek5 része egy „[o]lyan eredménymutató-rendszer megléte, amely szükséges a várt eredmények eléréséhez leghatékonyabban hozzájáruló intézkedések kiválasztásához, az előrehaladás monitoringjához”. • Az eredményességi tartalék bevezetése, amelynek keretében az operatív programok számára kiutalt uniós források egy részét félreteszik, és csak akkor szabadítják fel, ha bizonyos mutatók (főként kiadási és outputmutatók) elérnek valamely előre Az uniós költségvetés felülvizsgálata; COM(2010) 700 végleges, 2010. október 19.
11 3 4 5 6 All these aspects were dealt with in our Special Report No 2/2017 “The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance” and Special Report No 15/2017 “Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments”. 
Mindezekkel a szempontokkal két különjelentésünk is foglalkozott: a 2/2017. sz. különjelentés, „A Bizottság tárgyalásai a 2014–2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról: a kiadások célzottabban irányultak az Európa 2020 stratégia prioritásaira, de a teljesítménymérés rendszere egyre bonyolultabbá vált” címmel, és a 15/2017. sz. különjelentés, „Előzetes feltételrendszerek és eredményességi tartalék a kohéziós politika területén: innovatív, de még nem eredményes eszközök” címmel.
Article 19 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 19. cikke.
General Ex ante conditionality 7, Annex XI Part II of Regulation (EU) No 1303/2013. 
7. általános előzetes feltétel; az 1303/2013/EU rendelet XI. mellékletének II. része.
Articles 20, 22 and 96 and Annex II of Regulation (EU) No 1303/2013. • A reinforced intervention logic during the programming exercise7 requiring Member States to assess their needs and commit to a set of results before considering where and how to spend cohesion funds. • A more consistent use of performance indicators to measure progress towards achieving results8. 
E tartalék 2019-ben történő felszabadítására a 2019-ben elvégzett eredményességi felülvizsgálat alapján kerül majd sor6. • Megerősített beavatkozási logika a programozási eljárás során7, amely a tagállamok számára előírja szükségleteik felmérését, és azt, hogy az eredmények egy sorát célként szabják maguknak még azelőtt, hogy a kohéziós források elköltésének helyét és mikéntjét mérlegelnék. • A teljesítménymutatók következetesebb alkalmazása az eredmények elérése felé tett előrelépés mérésére8.
The importance of project selection and monitoring to achieve performance 5. 
A projektkiválasztás és a monitoring jelentősége a teljesítmény elérésében 5.
In 2017, we concluded9 that the Commission and Member States had been successful in developing OPs with a more robust intervention logic. 
2017-ben megállapítottuk9, hogy a Bizottság és a tagállamok sikeresen dolgoztak ki megbízhatóbb beavatkozási logikán alapuló operatív programokat.
This means that the OPs set out in a consistent way the aims of the interventions (specific objectives/results) and how these will be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
Ez azt jelenti, hogy az operatív programok következetesen határozzák meg a beavatkozások céljait (egyedi célkitűzések/eredmények), és ezek megvalósításának módját (szükséges finanszírozás, elvégzendő intézkedések és várható outputok).
However, to achieve policy effectiveness, it is not only important to set clear goals and consider results during the programming exercise. 
A szakpolitikai eredményességhez azonban nem csak az lényeges, hogy a programozási eljárás során világos célokat tűzzenek ki és szem előtt tartsák az elérendő eredményeket.
It is essential that a results-oriented approach is followed through during the implementation phase of the OP, as it is mainly the quality of projects funded and their added value in terms of tangible results which will determine the effectiveness of a policy. 
Alapvetően fontos az is, hogy az OP végrehajtási szakasza alatt eredményorientált megközelítést kövessenek, mivel a szakpolitika eredményességét leginkább a finanszírozott projektek minősége és az általuk képviselt – kézzelfogható eredményekben megmutatkozó – hozzáadott érték fogja meghatározni.
Project selection, monitoring and reporting is thus essential for achieving performance. 
A teljesítmény eléréséhez ily módon alapvető a projektek kiválasztása, a monitoring és a beszámolás.
12 7 8 Articles 9 and 96 of Regulation (EU) No 1303/2013. 
Az 1303/2013/EU rendelet 9. és 96. cikke.
Annex I of Regulations (EU) No 1300/2013, No 1301/2013 and No 1304/2013, Article 5 of Regulation (EU) No 1301/2013, article 3 of Regulation (EU) No 1304/2013 and Article 96(2)(b)(ii) of Regulation (EU) No 1303/2013. 
Az 1300/2013/EU rendelet, az 1301/2013/EU rendelet és az 1304/2013/EU rendelet I. melléklete, az 1301/2013/EU rendelet 5. cikke, az 1304/2013/EU rendelet 3. cikke és az 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja.
9 Special Report No 2/2017. 
6 7 8 9 2/2017. sz. különjelentés.
Figure 1 - Overview of the implementation cycle of an OP 13 Programming and implementation Member State Analysis and approval of the operational programme Reporting Preparation of the operational programme European Commission Analysis and appraisal of the annual implementation reports Managing authority (or intermediate body) Selection of the projects or project providers Preparation of annual implementation reports including aggregated monitoring information and evaluation res ults Project providers Implementation of the projects Provision of monitoring information on projects Source: ECA. 
1. ábra. Az operatív programok végrehajtási ciklusának áttekintése 14 Programozás és végrehajtás Tagállam Az operatív program elkészítése Az operatív program elemzése és jóváhagyása A projektek vagy projektszolgáltatók kiválasztása Irányító hatóság ( vagy közreműködő szervezet) Jelentéstétel Európai Bizottság Az éves végrehajtási jelentések elemzése és értékelése Az éves végrehajtási jelentések elkészítése, összesített monitoringinformációkkal és értékelési eredményekkel együtt Projektszolgáltatók A projektek végrehajtása Monitoringadatok szolgáltatása a projektekről Forrás: Európai Számvevőszék.
Main participants and their role in project selection and monitoring 7. 
A fő résztvevők és a projektek kiválasztásában és monitoringjában betöltött szerepük 7.
Projects are selected by the national and regional authorities responsible for managing the OPs. 
A projekteket az operatív programok irányításáért felelős nemzeti és regionális hatóságok választják ki.
These managing authorities (MAs), or intermediate bodies (IBs) to which they delegate powers, lay down selection criteria, organise selection committees and decide which projects will receive European funding. 
Ezek az irányító hatóságok – vagy a közreműködő szervezetek, amelyekre hatásköröket ruháznak át – állapítják meg a kiválasztási kritériumokat, szervezik meg a kiválasztási bizottságokat, és döntenek arról, hogy mely projektek részesülnek európai finanszírozásban.
The Commission is not involved in the selection of projects as opposed to its crucial role in the negotiation of OPs. 
Az operatív programok tárgyalásában a Bizottság döntő szerepe van, ezzel szemben a projektek kiválasztásában nem vesz részt.
However, the Commission is involved through its advisory role in the OPs monitoring committees10 where the methodology and criteria used for selecting projects are approved. 
Az operatív programok monitoringbizottságaiban játszott tanácsadói szerepén keresztül a Bizottság mégis részese az eljárásnak10: itt hagyják ugyanis jóvá a projektek kiválasztásakor alkalmazott módszertant és kritériumokat.
It also provides guidance, based on best practices and shared experience with Member States. 
A Bizottság egyszersmind útmutatást is nyújt, a bevált gyakorlatok és a tagállamokkal megosztott tapasztalatok alapján.
The responsibility for monitoring projects lies with the Member States. 
A projektek monitoringjáért a tagállamok a felelősek.
Managing authorities monitor the implementation of OPs and projects, aggregate monitoring information and submit Annual Implementation Reports (AIRs) to the Commission. 
Az irányító hatóságok monitorozzák az operatív programok és a projektek végrehajtását, összesítik a monitoringinformációkat, majd éves végrehajtási jelentéseket nyújtanak be a Bizottságnak.
The monitoring committee also reviews the implementation of the OPs and approves AIRs. 
A monitoringbizottság szintén felülvizsgálja az operatív programok végrehajtását, és jóváhagyja az éves végrehajtási jelentéseket.
Here also, the Commission’s role is limited to issuing guidance, examining the performance of OPs together with the MAs, and making observations on AIRs. 
A Bizottság szerepe e téren is arra korlátozódik, hogy útmutatást ad, az irányító hatóságokkal közösen megvizsgálja az operatív programok teljesítményét, és észrevételeket tesz az éves végrehajtási jelentésekkel kapcsolatban.
In its reporting role nevertheless, the Commission submits its annual synthesis of Member States’ AIRs and strategic reports (in 2017 and 2019) to the discharge authority (European Parliament), and to the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions11. 
Beszámolással kapcsolatos szerepét gyakorolva ugyanakkor a Bizottság a tagállamok éves végrehajtási jelentéseiből és stratégiai jelentéseiből készített éves összefoglaló jelentést nyújt be (2017-ben és 2019-ben) a zárszámadásért felelős hatóságnak (Európai Parlament), valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának11.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 10. This audit sought to answer the question of whether the selection of projects and monitoring systems for ERDF and ESF projects in the 2014-2020 programme period were results-oriented. 
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE 10. Ellenőrzésünk arra a kérdésre kereste a választ, hogy a 2014–2020-as programidőszakban eredményorientált volt-e a projektek kiválasztása, illetve az ERFA-és Az 1303/2013/EU rendelet 48. cikkének (3) bekezdése.
Given the level of advancement of the OPs’ implementation, and building on the audits already carried out, this audit allowed us for the first time to follow the “results-oriented approach” through the whole implementation phase as the first results are becoming available. 
Mivel az operatív programok végrehajtása már kellően előrehaladott állapotban járt, ennek a – más, már elvégzett ellenőrzésekre építő – ellenőrzésnek az alkalmával vált most először lehetővé, hogy az első eredmények elérhetővé válásával a végrehajtási szakasz egészén keresztül végigkövessük az „eredményorientált megközelítést”.
It is also of high relevance to the performance review scheduled for 2019. 
Ez nagyon lényeges a 2019-re tervezett eredményességi felülvizsgálat szempontjából is.
In the first part, we report on our analysis of selection procedures in place for the audited OPs. 
Az első részben az ellenőrzött operatív programok tekintetében alkalmazott kiválasztási eljárások általunk végzett elemzéséről számolunk be.
We assess the design of these selection procedures, especially the Article 48(3) of Regulation (EU) No 1303/2013. 
Értékeljük e kiválasztási eljárások kialakítását, különösen a kiválasztási kritériumok meghatározását és azok eredményorientáltságát, valamint a pályázatok értékelésének szakaszát.
In the second part, we examine the management and control systems in place and the monitoring that has been carried out so far by the MAs/IBs of the visited OPs to measure operational performance at programme and national level. 
A második részben az alkalmazott irányítási és kontrollrendszereket, valamint az ellenőrzött operatív programok irányító hatóságai/közreműködő szervezetei által az operatív teljesítmény program szintjén és nemzeti szinten való mérése érdekében eddig végzett monitoringot vizsgáljuk meg.
We review the reliability of data, its availability and capacity to produce relevant information for management and for reporting to the Commission. 
Megvizsgáljuk az adatok megbízhatóságát és rendelkezésre állását, valamint hogy révükön mennyire keletkeznek releváns információk az irányításhoz és a Bizottságnak történő beszámoláshoz.
In total, we examined 34 projects (see list of projects in Annex I). 
Összesen 34 projektet vizsgáltunk meg (a projektek felsorolását lásd: I. melléklet).
We focused on the ERDF and ESF, and more specifically on three thematic objectives (TOs)12 (see a description of the 11 thematic objectives in Annex II): • TO3, enhancing the competitiveness of SMEs (16 projects), • TO8, promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility (12 projects), and • TO9, promoting social inclusion and combating poverty and discrimination (6 projects). 
Az ERFA-ra és az ESZA-ra, konkrétabban pedig három tematikus célkitűzésre12 összpontosítottunk (a 11 tematikus célkitűzés leírását lásd: II. melléklet). • 3. tematikus célkitűzés: a kkv-k versenyképességének fokozása (16 projekt), • 8. tematikus célkitűzés: a fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás támogatása (12 projekt), valamint • 9. tematikus célkitűzés: a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység és bárminemű megkülönböztetés elleni fellépés (6 projekt).
We looked at projects selected directly by the MA (or intermediary body) through 20 selection procedures (see list in Annex III), from seven OPs located in four Member States: the Czech Republic, France, Italy and Finland (see list in Annex IV). 
Négy tagállam (a Cseh Köztársaság, Franciaország, Olaszország és Finnország) hét operatív programján belül, közvetlenül az irányító hatóság (vagy a közreműködő szervezet) által 20 kiválasztási eljárás keretében (a felsorolást lásd: III. melléklet) kiválasztott projekteket (a felsorolást lásd: IV. melléklet) vizsgáltunk.
These OPs and Member States were selected according to the materiality of funding allocated and the stage of the projects’ implementation. 
Ezeket az operatív programokat és tagállamokat a kiutalt finanszírozás volumene és a projektvégrehajtási szakasz szerint választottuk ki.