natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 72 73 37 paragraph 26) from lists submitted to us by the five visited Member States, which they identified as being relevant to desertification74. 
Egy szemléltető mintát állítottunk össze abból a 25 projektből (lásd: 26. bekezdés), amelyek szerepelnek az általunk felkeresett öt tagállam által benyújtott listán, és amelyeket ezek a tagállamok az elsivatagosodás szempontjából relevánsnak tekintettek74.
EU projects can have a positive impact on combating desertification 60. 
Az uniós projektek pozitív hatást gyakorolhatnak az elsivatagosodásra...
Within our sample, we identified two particularly successful projects which we considered to be examples of good practice. 
Mintánkban találtunk két különösen sikeres projektet, amelyeket a bevált gyakorlatok jó példájának tartunk.
These projects had allowed previously non-productive soil to be enriched and protected against land degradation. 
Ezek a projektek lehetővé tették a korábban nem termékeny talajok feljavítását és talajromlással szembeni védelmét.
While addressing desertification, reducing erosion and improving the condition of the land, these projects also benefited beneficiaries economically or contributed to biodiversity (see Box 4). 
39 73 74 is nyújtottak a kedvezményezettek számára, illetve elősegítették a biodiverzitást (lásd: 4. háttérmagyarázat).
Box 4 – Good practices – projects relevant for desertification An ERDF co-funded project in Sicily, Italy, was aimed at combating desertification by stabilising slopes, enriching the soil, and ensuring better drainage. 
Bevált gyakorlatok: az elsivatagosodás szempontjából releváns projektek Az ERFA társfinanszírozásával Szicíliában (Olaszország) megvalósított projekt úgy kívánt fellépni az elsivatagosodással szemben, hogy stabilizálta a lejtőket, feldúsította a talajt, és biztosította a jobb lecsapolást.
It also contributed to the growth of vegetation adapted to local climatic conditions. 
Segítette a projekt azt is, hogy a helyi éghajlathoz jobban alkalmazkodó növényzet gyarapodjon.
The project contributed to mitigating surface erosion, increasing biodiversity and improving the condition of land. 
Hozzájárult a projekt a felszíni erózió mérsékléséhez, a biodiverzitás növekedéséhez és a földterület állapotának javításához.
Improvement of soil condition in Italy (Sicily) Source: ECA. 
A talaj állapotának javítása Olaszországban (Szicília) Forrás: Európai Számvevőszék.
An EAFRD co-funded project in Portugal allowed economic benefits to be obtained from previously non-productive soil. 
Az EMVA társfinanszírozásával Portugáliában megvalósított projekt nyomán lehetővé vált, hogy a korábban nem termékeny talajon gazdasági hasznot realizáljanak.
The soil was enriched with organic matter, and irrigation and vegetation control methods that did not involve ploughing 74 The visited Member States found it challenging to produce a list of desertification-related projects for our audit, as there was no specific policy linking them. 
Egy homokos talajú területen fenyőerdőt telepítettek. A talajt szerves anyagokkal dúsították, és olyan öntözési és a vegetációszabályozási módszereket alkalmaztak, amelyekhez nem volt szükség szántásra.
Afforestation in Portugal Source: ECA. 
Erdőtelepítés Portugáliában Forrás: Európai Számvevőszék.
But there are concerns about their long-term sustainability 61. 
... hosszú távú fenntarthatóságukkal kapcsolatban azonban merülnek fel aggályok 61.
Investment in irrigation was the most common type of project in our sample (10 of 25, 9 of which were co-financed by EAFRD). 
Mintánkban a leggyakoribb projekttípus az öntözési beruházás volt (25-ből 10, ebből 9 az EMVA társfinanszírozásában valósult meg).
Studies show that such projects can have mixed impacts on desertification and land degradation75. 
A vizsgálatok azt mutatják, hogy ezek a projektek vegyes hatást gyakorolhatnak az elsivatagosodásra és a talajromlásra75.
On the one hand, irrigation can increase the land’s profitability: it can increase crop yields – especially in the short term, make more land available for farming, and can also increase drought resistance. 
Egyrészről az öntözés fokozhatja a földterület nyereségességét: növelheti a terméshozamot, különösen rövid távon, nagyobb területeket bocsáthat a mezőgazdasági termelés rendelkezésére, és növelheti az aszályokkal szembeni ellenálló képességet.
We observed all these positive effects in the projects in our sample. 
Mindezeket a pozitív hatásokat megfigyelhettük a mintánkban szereplő projekteknél.
On the other hand, irrigation can lead to sustainability problems: depleted water resources, contaminated groundwater, increased soil erosion or risk of salinisation76 and Podimata, M. V. and Yannopoulos, P. C., “Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems”, Agriculture and Agricultural Science Procedia 4, 2015, pp. 271-281; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J.I., Rieradevall, J., “International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management”, ISHS Acta Horticulturae801, Greensys,2007;Kattakulov,F.,Špoljar,M.,Razakov,R.,“Advantagesand disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions. 
5. háttérmagyarázat. Fenntarthatósági aggályok az elsivatagosodást kezelő öntözési projektekkel kapcsolatban Szicíliában (Olaszország) egy olyan öntözési projektet kerestünk fel, amely a 2007–2013-as programozási időszakban az EMVA társfinanszírozásában valósult meg. Ez a projekt nem mérte a Podimata, M. V. and Yannopoulos, P. C., „Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems” (A játékelméleti alkalmazások fejlődése az öntözési rendszerekben), Agriculture and Agricultural Science Procedia 4., 2015, 271–281. o.; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J.I., Rieradevall, J., „International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management” (Nemzetközi szimpózium az üvegházrendszereket irányító csúcstechnológiáról), ISHS Acta Horticulturae 801, Greensys, 2007; Kattakulov, F., Špoljar, M., Razakov, R., „Advantages and disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions.
The Holistic Approach to Environment”, 2017, pp.29-38. 
A környezet holisztikus megközelítése), 2017, 29–38. o.
EEA estimates that 25 % of irrigated agricultural land in the Mediterranean region is affected by salinisation (2015 State of the Environment Report). 75 76 
Az EEA becslései szerint a földközi-tengeri térségben az öntözött mezőgazdasági területek 25%-át érinti a szikesedés (A környezet állapotáról szóló 2015. évi jelentés).
We considered one of the four forestry projects in our sample to be an example of good SeeArticle46ofRegulation(EU)No1305/2013. 
Lásd: az 1305/2013/EU rendelet 46. cikke.
Forexample,theenvironmentalanalysismust show that the investment will have no negative environmental impact. 
Például a környezeti elemzésnek be kell mutatnia, hogy a beruházásnak nem lesz negatív környezeti hatása.
Water was billed for on the basis of the number of irrigated hectares, not actual consumption. 
A vizet az öntözött hektárok száma alapján számlázták ki, nem a tényleges fogyasztás szerint.
This practice does not encourage the efficient use of water resources. 
Ez a gyakorlat nem ösztönözte a víz mint erőforrás hatékony felhasználását.
This issue has been addressed in the current programming period (2014-2020), whenitisrequiredthatwatermeteringsystemsbeinplaceinallnewirrigation investments. 
Ezt a problémát a jelenlegi programozási időszakban (2014–2020) orvosolták, amikor is minden új öntözési beruházásnál megkövetelték vízfogyasztásmérő rendszerek telepítését.
In Portugal, a 2014-2020 EAFRD irrigation project covered an area that was mostly cultivated with rice – a very water-intensive crop. 
Portugáliában a 2014–2020-as EMVA-ból finanszírozott öntözési projekt olyan területen valósult meg, ahol főként rizset – vagyis egy nagy vízigényű növényt – termesztettek.
Because of the salinity levels of the local soil, the competent authorities considered that rice was the only suitable crop. 
A helyi hatóságok úgy ítélték meg, hogy a helyi talaj magas sótartalma miatt az egyetlen termeszthető növény a rizs.
However, the project was in an area where water was scarce. 
Viszont a projekt egy vízszegény területen folyt.
There was no assurance that the irrigation infrastructure would provide enough water to sustainably support the production of rice. 
Semmilyen biztosíték sem volt arra, hogy az öntözési infrastruktúra képes lesz-e annyi vizet szállítani, amennyivel fenn lehet tartani a rizstermesztést.
The authorities had not carried out a cost-benefit analysis on alternative options such as desalination, or the use of a more distant existing irrigation system. 
A hatóságok nem végezték el az alternatívák, például a sómentesítés vagy egy távolabb fekvő, már meglévő öntözési rendszer igénybevételének költség-haszon elemzését.
However, forestry projects are less successful if vegetation cover is less adapted to the local climatic conditions (see Box 6). 
Mindazonáltal az erdőgazdálkodási projektek kevésbé sikeresek, ha a növénytakaró kevésbé alkalmazkodik a helyi éghajlati viszonyokhoz (lásd: 6. háttérmagyarázat).
Box 6 – Sustainability concerns of a forestry project in addressing desertification For an EAFRD co-financed afforestation project in Cyprus, we saw that about 20 % of the trees which had been planted had not survived for at least five years after the project ended, as some species were not well adapted to the climatic conditions. 
Fenntarthatósági aggályok egy elsivatagosodást kezelő erdőgazdálkodási projekttel kapcsolatban Cipruson, az EMVA által társfinanszírozott egyik erdőtelepítési projekt esetében azt állapítottuk meg, hogy az ültetett fák mintegy 20%-a nem élte túl a projekt befejezése utáni legalább ötéves időszakot, mivel néhány fajta nem alkalmazkodott jól az éghajlati viszonyokhoz.
Source: ECA. 
43 Forrás: Európai Számvevőszék.
Limited use and scope of cost-benefit analysis 65. 
Kevés és korlátozott hatókörű költség-haszon elemzésre került sor 65.
Cost-benefit analyses and assessments of environmental sustainability are essential for desertification-related projects. 
Az elsivatagosodással kapcsolatos projekteknél elengedhetetlen a költség-haszon elemzés és a környezeti fenntarthatóság értékelése.
The most common EU co-financing source in our sample was the EAFRD (17 of 25 projects). 
Mintánkban a leggyakoribb uniós társfinanszírozási forrás az EMVA volt (25 projektből 17).
The EAFRD Regulation does not require a cost-benefit analysis to be performed. 
Az EMVA-rendelet nem követeli meg költség-haszon elemzés készítését.
Some Member States made it mandatory for specific irrigation projects, including Cyprus and Romania. 
Néhány tagállam, köztük Ciprus és Románia bizonyos öntözési projekteknél kötelezővé tette azt.
For six of the nine EAFRD irrigation projects in our sample, a cost-benefit analysis had been performed. 
A mintánkban szereplő kilenc EMVA-finanszírozású projekt közül hat esetében végeztek költség-haszon elemzést.
In these cases, the analysis sought to demonstrate that the project had financial benefits compared to a ‘do-nothing’ scenario. 
Ezekben az esetekben az elemzés azt kívánta bizonyítani, hogy a projekt a „nem teszünk semmit” forgatókönyvhöz képest pénzügyi előnyökkel jár.
However, it did not consider the cost of measures for correcting the potentially negative environmental impact (although various permits from environmental authorities were required) as part of the project’s investment costs. 
Ugyanakkor az elemzések a projekt beruházási költségei között nem vették figyelembe azoknak az intézkedéseknek a költségét, amelyek a lehetséges negatív környezeti hatás korrekciójához szükségesek (pedig be kellett szerezni különböző engedélyeket a környezetvédelmi hatóságoktól).
Projects’ performance on desertification and land degradation was not assessed by Member State authorities 66. 
A tagállami hatóságok nem értékelték a projektek teljesítményét az elsivatagosodás és a talajromlás szempontjából 66.
Member States are not required to collect data on, or evaluate, the impact of EU projects on desertification and land degradation79. 
A tagállamok nem kötelesek adatokat gyűjteni vagy értékelni az uniós projekteknek az elsivatagosodásra és a talajromlásra gyakorolt hatását illetően79.
None of the authorities of the Member States we visited had assessed how effective such projects had been in addressing desertification. The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 67. 
Az általunk felkeresett tagállamokban egyetlen hatóság sem értékelte, hogy ezek a projektek mennyire kezelték eredményesen az elsivatagosodást. A Bizottság nem értékelte, hogy történt-e előrelépés a talajromlás 2030-ra történő megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalás kapcsán 67.
We examined whether the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 is likely to be met. 
Megvizsgáltuk, hogy valószínűen megvalósul-e 2030-ra a talajromlás megszüntetésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalás.
To achieve this goal at EU level, there needs to be a regular assessment of land degradation; cooperation and coordination across national boundaries and implementation of relevant actions; and relevant guidance to Member States on steps to achieve land degradation neutrality. 
E cél uniós szintű megvalósítása érdekében rendszeresen értékelni kell a talajromlást, nemzeti határokon átnyúló együttműködést és koordinációt kell folytatni, és végre kell hajtani a megfelelő intézkedéseket, továbbá releváns iránymutatást kell adni a tagállamoknak a talajromlás megszüntetéséhez szükséges lépésekről.
Such guidance should include dissemination of good practices, and techniques for evaluating the impact of irrigation investments on land and for assessing biodiversity loss. 
Ennek az iránymutatásnak tartalmaznia kell bevált gyakorlatok ismertetését és az öntözési beruházások által a földterületekre gyakorolt hatásokat értékelő, illetve a biodiverzitás csökkenését felmérő technikákat.
The EU and Member States endorsed the United Nations’ commitment to achieving land degradation neutrality by 2030 (see paragraphs 13 and 14). 
Az Unió és a tagállamok megerősítették az ENSZ azon kötelezettségvállalását, hogy 2030-ra szűnjön meg a talajromlás (lásd: 13. és 14. bekezdés).
DG ESTAT publishes annually a report on progress towards the SDGs in an EU context, including indicators covering two aspects concerning land degradation: artificial cover and soil erosion by water (see paragraph 40 and Table 2). 
A DG ESTAT éves jelentést tesz közzé az Unión belül a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról, amelyben szerepelnek többek között a talajromlás két szempontját, a mesterséges felszínborítást és a víz által okozott talajeróziót érintő mutatók (lásd: 40. bekezdés és 2. táblázat).
DG ESTAT – on behalf of the Commission – only analyses the changes in these indicators, and does not draw a conclusion on the status of land degradation neutrality in the EU80. 
44 79 45 a Bizottság nevében – csak e mutatók változásait elemzi, és nem von le következtetéseket az Unión belüli talajdegradáció-semlegességre nézve80.
Land degradation has a transboundary impact: soil is not static and the drivers of its degradation are often global. 
A talajromlásnak határokon átnyúló hatása van: a talaj nem statikus, a talajromlást kiváltó tényezők pedig gyakran globálisak.
Land degradation is often considered a local phenomenon but soil particles move. 
A talajromlást gyakran helyi jelenségnek tekintik, pedig a talaj részecskéi változtatják a helyüket.
Studies show that water and wind erosion processes, dust storms 81 or human activities such as pesticide pollution, are relevant in terms of a transboundary impact of soil degradation and have economic, social and environmental consequences 82, such as climate change, health problems and food shortage. 
A vizsgálatok tanúsága szerint a víz és a szél által kiváltott eróziós folyamatok, a porviharok81 vagy az emberi tevékenységek, például a peszticidszennyezés, jelentőséggel bírnak a talajromlás határokon átnyúló hatásai szempontjából, és olyan gazdasági, társadalmi és környezeti következményekkel82 járnak, mint az éghajlatváltozás, bizonyos egészségügyi problémák és az élelmiszerhiány.
Despite the transboundary nature of the problem, Member States and the Commission do not coordinate efforts to achieve the EU’s goal of achieving land degradation neutrality. 
A probléma határokon átnyúló jellege ellenére a tagállamok és a Bizottság nem hangolják össze erőfeszítéseiket, hogy elérjék a talajromlás megszüntetésére vonatkozó uniós célt.
This is supported by studies such as one made on behalf of Germany’s Environment Agency, which states that “the discussion on the implementation of the SDGs in general and land degradation neutrality in particular are still at an early stage” and that “the EU was a major player in the process of developing the SDGs, however implementation of the SDGs in the EU has been slow.”83 There is still no clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
Ezt támasztják alá a vizsgálatok is, például a Német Környezetvédelmi Hivatal nevében készült tanulmány is: „Az általában a fenntartható fejlesztési célok, különösen pedig a talajromlás megszüntetéséről folyó viták még mindig csak korai szakaszban vannak. [...] az Unió fontos szerepet játszott a fenntartható fejlesztési célok kidolgozásában, ezek Unión belüli végrehajtása azonban 80 81 82 2018. évi nyomon követési jelentésében a DG ESTAT megerősíti, hogy a 15.3. célra vonatkozó elemzésében „csak két szempontra összpontosít: a mesterséges felszínborításra és a talajerózióra.
The UNCCD has established a voluntary programme to support countries with their land degradation neutrality commitments, for example in defining national baselines, targets or associated measures. 
Az UNCCD egy önkéntes program kidolgozásával támogatja az országokat a talajromlás megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalásaikban, például a nemzeti kiindulási alapok, célértékek vagy kapcsolódó intézkedések meghatározásában.
As of November 2018, 119 countries were participating in this programme. 
2018 novemberében 119 ország vesz részt ebben a programban.
Italy is the only participating EU Member State. 
Az egyetlen részt vevő uniós tagállam Olaszország.
The Commission does not provide guidance to the Member States on practical aspects on achieving land degradation neutrality. 
A Bizottság nem ad iránymutatást a tagállamoknak a talajromlás megszüntetésének gyakorlati szempontjairól.
It is a growing threat in the EU with significant effects on land. Future climate change scenarios indicate an increasing vulnerability to desertification in the EU throughout this century, with an increase in temperature and droughts and less precipitation in the southern parts of Europe. 
A jövőre vonatkozó éghajlatváltozási forgatókönyvek előrejelzése szerint az Unió ezen évszázad során egyre inkább ki lesz szolgáltatva az elsivatagosodás veszélyének, amihez Európa déli részein a hőmérséklet növekedése és az aszályok gyakoribbá válása, valamint a csapadék csökkenése társul.
Its effects will be particularly acute in southern Portugal, a large part of Spain, southern Italy, south-eastern Greece, Cyprus, and the Bulgarian and Romanian coasts (see paragraphs 1 to 24). 
Ennek hatásai különösen Dél-Portugáliában, Spanyolország nagy részén, Dél-Olaszországban, Délkelet-Görögországban, Cipruson, valamint a bolgár és román parti területeken lesznek érezhetőek (lásd: 1–24. bekezdés).
We found that the risk of desertification in the EU was not being effectively and efficiently addressed. 
Megállapítottuk, hogy az Unión belüli elsivatagosodás kockázatát nem kezelték eredményesen és hatékonyan.
While desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Miközben az elsivatagosodás és a talajromlás aktuális és egyre növekvő fenyegetést jelent az Unióban, a Bizottság nem rendelkezik világos képpel ezekről a kihívásokról, az elsivatagosodás ellenében tett lépései pedig nem koherensek.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission does not analyse it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU (see paragraphs 28 to 40). 
46 83 elsivatagosodásra és a talajromlásra ható különböző tényezőkről, a Bizottság nem elemzi ezeket annak érdekében, hogy perdöntő értékelést adjon az Unióban megfigyelhető elsivatagosodásról és talajromlásról (lásd: 28–40. bekezdés).
43 Recommendation 1 – Understanding land degradation and desertification in the EU The Commission, in cooperation with the Member States, should: (a) establish a methodology and relevant indicators – starting with the UNCCD’s three indicators – to assess the extent of desertification and land degradation in the EU; Target implementation date: 31 December 2020. (b) based on agreed methodology, collate and analyse relevant data on desertification and land degradation,muchofwhichisalreadybeingcollected,andregularlypresentitinaclear,user-friendly way for public use, preferably in the form of interactive maps for use in the EU. 
47 1. ajánlás. Alaposabban fel kell tárni az Unión belüli talajromlást és elsivatagosodást A Bizottság a tagállamokkal együttműködve: a) alakítson ki módszertant és a megfelelő mutatókat – kezdve az UNCCD három mutatójával – az Unióban megfigyelhető elsivatagosodás és talajromlás mértékének felmérésére. Ajánlott megvalósítási határidő: 2020. december 31. b) az elfogadott módszertan alapján gyűjtse össze és elemezze az elsivatagosodásra és a talajromlásra vonatkozó releváns adatokat, amelyek nagy részét már összegyűjtötték, és az Unióban való nyilvános felhasználás céljából egyértelmű, felhasználóbarát módon rendszeresen mutassa be azokat, lehetőleg interaktív térképek formájában.
The EU does not have legislation in place to deal specifically with desertification. 
Az Uniónak nincs olyan jogszabálya, amely kifejezetten az elsivatagosodással foglalkozik.
While other vital environmental resources such as air or water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil. 
Miközben más létfontosságú környezeti erőforrásokat, például a levegőt és a vizet különböző uniós irányelvek és rendeletek szabályozzák, a talajjal kapcsolatban nincs ehhez hasonló integrált uniós jogszabály.
There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
Nincsen uniós szintű stratégia az elsivatagosodással és a talajromlással kapcsolatban.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes at EU level, such as the Common Agricultural Policy or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it. 
Ehelyett többféle stratégia, cselekvési terv és kiadási program létezik uniós szinten, mint például a közös agrárpolitika vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia, amelyeknek van jelentősége az elsivatagosodással szembeni küzdelemben, de nem arra összpontosítanak.
Addressing desertification and land degradation is not well coordinated in practice (see paragraphs 41 to 56). 
Az elsivatagosodás és a talajromlás kezelését a gyakorlatban nem hangolják össze megfelelően (lásd: 41–56. bekezdés).
44 Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission should assess the appropriateness of the current legal framework for the sustainable use of soil across the EU, including addressing desertification and land degradation. 
Értékelni kell a talajra vonatkozó uniós jogi keret javításának szükségességét A Bizottság értékelje, hogy megfelelő-e a jelenlegi jogi keret a talaj fenntartható használatát, ezen belül az elsivatagosodás és a talajromlás kezelését illetően Unió-szerte.
Target implementation date: 30 June 2021. 
Ajánlott megvalósítási határidő: 2021. június 30.