natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also proposed four directives: on the energy performance of buildings (entered into force 9.7.2018), renewable energy (RED II) and energy efficiency (both entered into force 24.12.2018) and common rules for the internal market in electricity (scheduled to enter into force in May 2019). 
A közlemény emellett négy irányelvet is javasolt: ezek az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (amely 2018. július 9-én lépett hatályba), a megújuló energiáról szóló (RED II.) és az energiahatékonyságról szóló irányelv (amelyek 2018. december 24-én léptek hatályba), valamint a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló irányelv (amelynek hatályba lépése 2019 májusára várható).
14 Initially, the Commission proposed a 2030 EU target of 27 %, but the European Parliament and the Council increased this share to 32 %. 
14 A Bizottság kezdetben a 27%-ot tűzte ki célul az Unió számára 2030-ra, az Európai Parlament és a Tanács azonban ezt a részarányt 32%-ra növelte. 15
11 As a general rule, national schemes are not EU co-financed and are subject to state aid rules. 
11 Főszabályként a nemzeti rendszereket az Unió nem társfinanszírozza, és az állami támogatási szabályok vonatkoznak rájuk.
The directorate-general for Competition (DG COMP) analyses these schemes to ensure compatibility with the internal market rules. 
A Versenypolitikai Főigazgatóság (COMP) elemzi ezeket a rendszereket, biztosítandó a belső piac szabályaival való összhangot.
Until 2016, Member States could select any type or combination of schemes they considered appropriate for their market. 
A tagállamok 2016-ig szabadon megválaszthatták azt a rendszert vagy rendszerek azon kombinációját, amelyet a saját piacuk tekintetében megfelelőnek tartottak.
Most set up a scheme based on FITs through calls for interest, either alone or in combination with another incentive type. 
A legtöbb tagállam pályázati felhívásokkal működő, átvételi árakon alapuló rendszert alakított ki, vagy önmagában, vagy más típusú ösztönzővel ötvözve.
Since 2016, under the Commission’s state aid guidelines15, all new renewable electricity generation aid schemes have been required to operate through FIPs and, since 2017, to be allocated mainly through auctions16 open to all electricity producers on a non-discriminatory basis17. 15 ‘Guidelines on state aid for environmental protection and energy 2014-2020’, 2014/C 200/01. 
2016 óta a Bizottság állami támogatásokra vonatkozó iránymutatása15 értelmében a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termeléshez biztosított valamennyi új támogatási rendszernek átvételi prémiumokkal kell működnie, 2017 óta pedig ezeket elsősorban 15 „Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról”, 2014/C 200/01.
13 Box 3 Types of support to renewables Support is generally offered through guaranteed selling prices (feed-in tariff, FIT) or top-up premiums over and above market prices (feed-in premiums, FIP). 
16 3. háttérmagyarázat A megújuló energiaforrások támogatásának típusai A támogatást általában garantált eladási árak (átvételi ár, FIT) vagy a piaci árakon felüli prémium (átvételi prémium, FIP) révén nyújtják.
Both offer a guaranteed tariff/premium for a considerable number of years. 
Mindkettő jelentős számú évre kínál garantált árat, illetve prémiumot.
For these two support options, the most common way for a Member State to allocate new capacity for renewables is either through calls for interest (participants apply for a contract to produce electricity) or auctions (participants are contracted through a competitive procedure). 
E két támogatási mód esetében a tagállamok leggyakrabban pályázati felhívások vagy aukciók útján osztanak ki új megújulóenergia-kapacitásokat (előbbiek esetében a résztvevők villamosenergia-termelésre irányuló szerződésre pályáznak, utóbbi esetében a résztvevőkkel versenyeljárás révén kötnek szerződést).
An alternative support mechanism is the use of tradable certificates of origin, which the state issues as proof that electricity has been generated from renewable sources. 
Alternatív támogatási mechanizmusként alkalmaznak forgalmazható eredetigazolásokat, amelyeket az állam annak igazolásaként ad ki, hogy a villamos energiát megújuló energiaforrásokból állították elő.
Utility companies that generate electricity with fossil fuels are obliged to buy such certificates and this brings renewables producers additional income. 
A fosszilis tüzelőanyagokból villamos energiát előállító közműcégek kötelesek ilyen igazolásokat vásárolni, ami további bevételt jelent a megújulóenergia-termelők számára.
Unlike with FIT/FIP schemes, producers are not guaranteed a price for their electricity production, as the value of certificates fluctuates with supply and demand. 
A FIT/FIP rendszerektől eltérően a termelők számára nincs garantálva egy bizonyos ár az általuk termelt villamos energiáért, mivel az igazolások értéke a kereslet és a kínálat változásával ingadozik.
However, the state can define measures to guarantee a minimum profit for renewables producers. 
Az állam azonban intézkedéseket hozhat annak érdekében, hogy a megújulóenergia-termelők számára biztosított legyen egy minimális nyereség.
Member States may also attract investors by offering loan guarantees, low interest loans, investment grants and a variety of tax incentives. 
A tagállamok emellett hitelgaranciák, alacsony kamatú hitelek, beruházási támogatások és különféle adókedvezmények felkínálásával is vonhatnak be beruházókat.
12 Finally, RED I encouraged Member States to cooperate to meet their 2020 targets. 
12 Végezetül a RED I. irányelv ösztönözte a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással a 2020-as célkitűzéseik megvalósítása érdekében.
Potential mechanisms for cooperation include joint projects and joint support schemes, and bilateral agreements on transfer of a share of energy from renewables by a Member State producing more renewable energy to another producing less, called ‘statistical transfer’. 
A lehetséges együttműködési mechanizmusok közé tartoznak a közös projektek és a közös támogatási rendszerek, valamint az olyan kétoldalú megállapodások, amelyek értelmében az a tagállam, amely több megújuló energiát termel, a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia egy részét átadja a kevesebbet termelőnek („statisztikai transzfer”).
Support for wind and solar from the ERDF and CF 13 EU funds can provide additional financing to strengthen Member State actions, complementing national or regional support schemes through investment aid. 
Az ERFA és a Kohéziós Alap keretében a szél-és a napenergiához nyújtott támogatás 13 A tagállami intézkedések erősítése érdekében az uniós alapok további finanszírozást biztosíthatnak, beruházási támogatás révén kiegészítve a nemzeti vagy regionális támogatási rendszereket.
14 For the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods, approximately €8.8 billion was allocated to renewable energy projects through cohesion policy funding from the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
14 A 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszakra az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) kohéziós politikai forrásai keretében körülbelül 8,8 milliárd eurót irányoztak elő megújulóenergia-projektekre.
As shown in Table 2, since 2007 approximately €972 million has been allocated to wind energy investments, and €2 868 million has been allocated for solar projects. 
Amint azt a 2. táblázat mutatja, 2007 óta a szélenergiával kapcsolatos beruházásokra mintegy 972 millió eurót, napenergia-projektekre pedig 2868 millió eurót különítettek el.
The ERDF and CF allocations by Member State to wind and solar investments during both periods are provided in Annexes I and II. 
Az ERFA és a Kohéziós Alap keretében a két programozási időszakban a szél-és napenergia-beruházásokhoz biztosított tagállamonkénti előirányzatokat az I. és a II. melléklet tartalmazza.
Table 2 – Allocations from ERDF and CF to investments in renewables in the EU, 2007-2020, in € million 14 Renewable technology Programme period Total % 2007-2013 2014-2020 Wind 541 431 972 11 % Solar 1 064 1 804 2 868 33 % Biomass 1 267 1 576 2 843 33 % Other renewables 851 1 195 2 046 23 % Total renewables 3 723 5 006 8 729 100 % Source: ECA, based on Commission data, extracted on 9.4.2019. 
2. táblázat. Az ERFA és a KA keretében az Unión belüli megújuló energiára irányuló beruházásokhoz biztosított előirányzatok, 2007–2020, millió euró 18 Megújuló technológia Programozási időszak Összesen % 2007–2013 2014–2020 Szélenergia 541 431 972 11% Napenergia 1064 1804 2868 33% Biomassza 1267 1576 2843 33% Egyéb megújuló energiaforrások 851 1195 2046 23% Megújuló energiaforrások összesen 3723 5006 8729 100% Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján (2019.4.9-i adatok).
15 For the 2021-2027 period, the Commission has proposed for Cohesion policy 30 % from the ERDF and 37 % from the CF to contribute to operations supporting climate objectives, which include the promotion of renewable energy18. 
15 A 2021 és 2027 közötti időszakra a Bizottság az ERFA-ból 30%, a Kohéziós Alapból pedig 37% előirányzását javasolta az éghajlatváltozás mérséklését célzó projektek támogatására, amibe beletartozik a megújulóenergia-termelés előmozdítása is18.
If calculated based on the overall proposed amounts for ERDF/CF (excluding the CF contribution to the Connecting Europe Facility Transport), it represents €60.2 billion from the ERDF and €11.6 billion from the CF19. 
Az ERFA és a Kohéziós Alap javasolt összegei alapján (a Kohéziós Alapból az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – Közlekedéshez biztosított összeget leszámítva), ezek az arányok az ERFA esetében 60,2 milliárd eurónak, a Kohéziós Alap esetében pedig 11,6 milliárd eurónak19 felelnek meg.
The impact assessment for the RED II proposal concluded that investment of around €254 billion was necessary for the initial 2030 EU target of 27 %20. 
A RED II. irányelvre irányuló javaslathoz készített hatásvizsgálat megállapította, hogy a 2030-ra kitűzött eredeti uniós cél (27%) eléréséhez mintegy 254 milliárd euró összegű beruházásra van szükség20.
In other words, the total financial contribution of around €71.8 billion for support to climate objectives from the ERDF and CF will need to be complemented by a significant amount of public and private national funding, as well as other EU funding to meet the current 2030 EU target of at least 32 %. 
Más szóval az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekhez biztosított, körülbelül 71,8 milliárd euró összegű teljes pénzügyi hozzájárulást nemzeti szinten jelentős összegű állami és magánforrásokkal, valamint más uniós forrásokkal kell kiegészíteni ahhoz, hogy teljesíteni lehessen a 2030-ra kitűzött jelenlegi – legalább 32%-os – uniós célt.
15 18 COM(2018) 372 final, ‘Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund and on the Cohesion Fund’, explanatory memorandum section 4, and recital 14, pp. 7 and 12 respectively. 
19 18 COM(2018) 372 final, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, „Indokolás”, 4. szakasz, valamint (14) preambulumbekezdés, 7., illetve 12. o.
19 Rapid case review: ‘Allocation of Cohesion policy funding to Member States for 2021-2027’, Figure 1 and Table 9. 
19 Gyorsvizsgálat: A kohéziós politika forrásainak elosztása a tagállamok körében a 2021– 2027-es időszakban, 1. ábra és 9. táblázat.
ECA, March 2019. 
Európai Számvevőszék, 2019. március.
20 SWD(2016) 418 final, ‘Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)’, COM(2016) 767 final, part 2, p. 190. 
20 SWD(2016) 418 final, a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (átdolgozás) kísérő hatásvizsgálat, COM(2016) 767 final, 2. rész, 190. o.
Audit scope and approach 16 We addressed the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power, which were the biggest drivers in the increase of the renewables share. 
Az ellenőrzés hatóköre és módszere 16 Az ellenőrzés során a megújuló energiaforrások részarányának növekedését leginkább meghatározó szélenergiából és fotovoltaikus napenergiából történő villamosenergia-termeléshez nyújtott uniós és tagállami támogatás eredményességével foglalkoztunk.
To do this, we examined: — whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed since 2005 in line with the targets set; — whether the national support schemes have managed to attract investment in electricity generation coming from wind and solar PV power; — whether other necessary conditions for renewables, including grid expansion and upgrade, affect their deployment; — whether the cohesion funding available for wind and solar PV investments has delivered sustainable outputs and results, with appropriate levels of support; — whether the revised EU legal framework for 2021-2030 creates a supportive environment for the development of wind and solar PV installations. 
Ehhez az alábbiakat vizsgáltuk: — a kitűzött céloknak megfelelően alakult-e 2005 óta a megújuló energiaforrások bruttó végsőenergia-felhasználáson belüli részaránya; — sikerült-e a nemzeti támogatási rendszerekkel beruházásokat vonzani a szélenergiából és fotovoltaikus napenergiából történő villamosenergia-termelés területére; — hatással vannak-e egyéb szükséges feltételek – köztük a hálózat bővítése és fejlesztése – a megújuló energiaforrások elterjedésére; — tartós teljesítményeket és eredményeket hozott-e a szélenergiával és a fotovoltaikus napenergiával kapcsolatos beruházásokra rendelkezésre álló kohéziós finanszírozás, és megfelelő volt-e a támogatás szintje; — támogató környezetet teremt-e a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó felülvizsgált uniós jogi keret a szélerőművek és a fotovoltaikus létesítmények kifejlesztéséhez.
17 The subject of the audit is highly relevant, given that climate change and energy sustainability are high on the political and economic agenda. 
17 Az ellenőrzés témája rendkívül fontos, tekintve, hogy az éghajlatváltozás és az energetikai fenntarthatóság kiemelt helyet foglal el a politika és a gazdaság napirendjén.
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets. 
Ezen ellenőrzési jelentés közzétételével egyidejűleg adja közre a Bizottság a megújuló energiáról szóló eredményjelentései közül a sorra következőt, a 2019. évit, amely részletezni fogja, hogy milyen előrelépéseket tettek a tagállamok a 2020-as célkitűzéseik megvalósítása felé.
18 The audit covered the use of ERDF and CF funding for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods. 
18 Az ellenőrzés az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból a 2007 és 2013, illetve a 2014 és 2020 közötti programozási időszakra nyújtott finanszírozás felhasználására terjedt ki.
At EU level, we examined the work of the five Commission directorates-general with a significant role in the deployment of wind and solar PV and of Eurostat21. 
Uniós szinten megvizsgáltuk a szélenergia és fotovoltaikus napenergia elterjesztésében 20 jelentős szerepet betöltő öt bizottsági főigazgatóság21, valamint az Eurostat munkáját.
We also visited a number of stakeholders in Brussels and the Member States in the field of wind and/or solar PV power, and the European Environment Agency in Copenhagen. 
Emellett a szélenergia, illetve a fotovoltaikus napenergia területén érdekelt feleket is felkerestünk Brüsszelben és a tagállamokban, továbbá felkerestük az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget Koppenhágában.
19 We visited four Member States: Germany, Greece, Spain and Poland. 
19 A következő négy tagállamot kerestük fel: Németország, Görögország, Spanyolország és Lengyelország.
16 allocated to wind and solar renewable energy for the periods 2007-2013, and 2014-2020, and respectively 52 % and 47 % of the installed wind and solar PV capacity in 2017. 
Ezek a tagállamok rendelkeznek az ERFA és a Kohéziós Alap megújuló szél-és a napenergiával kapcsolatos összes előirányzatának mintegy 50%-ával a 2007 és 2013, illetve a 2014 és 2020 közötti időszakban, és 2017-ben ezek adták a telepített szélenergia-és fotovoltaikus napenergia-kapacitás 52, illetve 47%-át.
In these countries we examined 24 projects (nine wind, 12 solar PV and three mixed wind/solar PV installations) receiving ERDF or CF co-financing, based on materiality and relevance to the audit field of wind and solar PV. 
A szélenergia és a fotovoltaikus napenergia vizsgált területe szempontjából fennálló lényegességük és relevanciájuk alapján 24 projektet vizsgáltunk meg ezekben az országokban (kilenc szélerőművet, 12 fotovoltaikus létesítményt és három vegyes szél-és fotovoltaikus létesítményt), amelyeket az ERFA vagy a Kohéziós Alap társfinanszíroz.
Annex III contains a list of those projects. 
A projektek listáját a III. melléklet tartalmazza.
20 Lastly, we benefited from the comments of renewables experts on our findings when drawing up the conclusions and recommendations of this report. 17 
20 Végezetül a jelentésben foglalt következtetések és ajánlások kidolgozása során felhasználtuk a megújuló energia területével foglalkozó szakértők megállapításainkkal kapcsolatos észrevételeit.
Observations The increased share from renewables in the gross final energy consumption is not enough to reach targets 21 We reviewed the progress made since 200522 for the EU as a whole and by the four Member States examined, towards the overall target from renewables as well as sector-specific targets for electricity (see Box 2). 
Észrevételek A megújuló energiaforrásoknak a bruttó végsőenergia-felhasználáson belüli megnövekedett részaránya nem elegendő a célok eléréséhez 21 Áttekintettük, milyen előrelépés történt 2005 óta22 az Unió egészét tekintve és a négy vizsgált tagállamban a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos átfogó célkitűzés, valamint a villamos energiával kapcsolatos ágazatspecifikus célok vonatkozásában (lásd: 2. háttérmagyarázat).
We also examined the role played by the 2009 Renewable Energy Directive (RED I), and we assessed the Commission’s monitoring of Member States’ progress towards their targets and its actions to address slow development. 
Emellett megvizsgáltuk, hogy milyen szerepet játszott a 2009-es megújulóenergia-irányelv (RED I.), és értékeltük, hogyan követi nyomon a Bizottság a célok felé történő tagállami előrehaladást, és milyen intézkedéseket tesz a fejlődés lassúságának orvoslása érdekében.
Significant progress, particularly in electricity, might not be enough to meet the EU 2020 target 22 RED I set a minimum indicative trajectory for each country, specifying intermediate targets to be achieved for the overall share of renewables by 2020. 
A jelentős előrelépés – különösen a villamos energia területén – nem feltétlenül elegendő a 2020-as uniós cél eléréséhez 22 A RED I. irányelv minden egyes ország vonatkozásában meghatároz egy minimális indikatív ütemtervet, rögzítve azokat a köztes célokat, amelyeket a megújuló energiaforrások 2020-ra kitűzött összesített részarányának eléréséhez meg kell valósítani.
In addition, it obliged each Member State to define their own overall and sector-specific trajectories (for electricity, heating and cooling, and transport) in its NREAP (national renewable energy action plans)23. 
Ezenkívül az irányelv kötelezte az egyes tagállamokat, hogy a megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési terveikben (NREAP) határozzák meg saját átfogó és ágazatspecifikus ütemterveiket (a villamos energia, a hűtés és fűtés, valamint a közlekedés vonatkozásában)23.
23 In 2017, the share of energy from renewable sources in the EU’s gross final energy consumption reached 17.5 %, compared with the overall 2020 target of 20 %. 
23 2017-ben a megújuló energiaforrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-felhasználáson belüli részaránya az Unióban elérte a 17,5%-ot, ahhoz képest, hogy a 2020-ra előírt átfogó célkitűzés 20%.
This was almost twice the share in 2005 (9.1 %)24. 
Ez a részarány majdnem kétszerese a 2005-ösnek (9,1%)24.
Eleven of the 28 Member States have already reached their 2020 target. 
A 28 tagállam közül tizenegy már elérte a 2020-ra kitűzött célját.
These are: Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Croatia, Italy, Lithuania, Hungary, Romania, Finland and Sweden. 
22 Horvátország, Olaszország, Litvánia, Magyarország, Románia, Finnország és Svédország.
Of the remaining 17 Member States: — 22 23 Greece, Latvia and Austria will most probably meet their 2020 target if they continue to implement measures targeting renewables at the current pace. 
A fennmaradó 17 tagállam közül — Görögország, Lettország és Ausztria minden valószínűség szerint el fogja érni a 2020-ra kitűzött célját, amennyiben továbbra is a jelenlegi ütemben hajt végre a megújuló energiaforrásokra irányuló intézkedéseket.
three need less than 2 percentage points (pp) increase in the share from renewables for 2020; — the share of renewables in another eight Member States (Belgium, Germany, Spain, Cyprus, Malta, Portugal, Slovenia and Slovakia) should increase between 2 pp and 4 pp to meet the 2020 target (i.e. at a pace higher than previously attained); and — six Member States are unlikely to meet their 2020 target as they need an increase in the share from renewables by: the Netherlands 7.4 pp, France 6.7 pp, Ireland 5.3 pp, the United Kingdom 4.8 pp, Luxembourg 4.6 pp and Poland 4.1 pp. 
Ennek a három országnak 2020-ig kevesebb mint 2%-kal kell növelnie a megújuló energiaforrások részarányát; — másik nyolc tagállamban (Belgium, Németország, Spanyolország, Ciprus, Málta, Portugália, Szlovénia és Szlovákia) 2–4%-kal kell növelni a megújuló energiaforrások részarányát a 2020-as cél eléréséhez (azaz a korábban elért ütemhez képest gyorsabban); — hat tagállam pedig valószínűleg nem fogja elérni a 2020-as célját, mivel Hollandiának 7,4%-kal, Franciaországnak 6,7%-kal, Írországnak 5,3%-kal, az Egyesült Királyságnak 4,8%-kal, Luxemburgnak 4,6%-kal, Lengyelországnak pedig 4,1%-kal kellene növelnie a megújuló energiaforrások részarányát.
We present the average progress made so far and the average progress needed to meet the targets for each Member State in Annex IV. 
Az eddigi átlagos előrehaladást és az egyes tagállamok esetében a célok eléréséhez átlagosan szükséges előrehaladást a IV. melléklet mutatja be.
24 The rate of increase towards the overall EU target has slowed between 2014 and 2016, while it went up slightly in 2017. 
24 Az összesített uniós cél elérése érdekében történő előrehaladás üteme 2014 és 2016 között lelassult, majd 2017-ben kismértékben nőtt.
The year-on-year increase was 5.1 % from 2013 to 2014, then 3.3 % to 2015, 1.8 % to 2016 and 2.9 % to 2017 (see the incremental increases in Table A in Annex V). 
Az előző évhez képest elért növekedés 2013 és 2014 között 5,1%, 2015-ben 3,3%, 2016-ban 1,8%, 2017-ben pedig 2,9% volt (a növekményeket lásd: V. melléklet A. táblázata).
25 The electricity sector has contributed most towards the overall target in relative terms. 
25 Az átfogó cél eléréséhez relatív értékben leginkább a villamosenergia-ágazat járult hozzá.
It doubled from around 15 % in 2005 to almost 31 % in 2017, whereas the respective shares for heating and cooling, and transport in 2017 were 19.5 % and 7.6 % (see Table A in Annex V). 
Ez az ágazat 2005 és 2017 között mintegy 15%-ról közel 31%-ra növelte részarányát, míg a hűtés és fűtés, illetve a közlekedés ágazatában 2017-ben 19,5%, illetve 7,6% volt ez a részarány (lásd: az V. melléklet A. táblázata).
However, in absolute terms, it is the heating and cooling sector, which provides the largest renewable energy contribution at EU level. 
Abszolút értékben azonban a fűtés-és hűtéságazat járul hozzá leginkább a megújuló energiával kapcsolatos célok eléréséhez uniós szinten.