natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II In 2009, the European Council adopted a macro-regional strategy, namely the European Union strategy for the Baltic Sea region, aiming, in particular, to foster environmental protection, including the reduction of nutrient loads, by promoting increased cooperation between neighbouring countries and innovative solutions. 
II 2009-ben az Európai Tanács elfogadta a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiáját: e makroregionális stratégia célja elsősorban a környezetvédelem ösztönzése, s ezen belül többek között a tengervízbe kerülő tápanyagmennyiség csökkentése, elősegítve mind a szomszédos államok közötti együttműködés erősödését, mind az innovatív megoldásokat.
III The main sources of nutrient loads causing eutrophication are agriculture and urban waste water. 
III Az eutrofizációt okozó tápanyagterhelés fő forrása a mezőgazdaság és a települési szennyvíz.
In the 2007-2013 period, the EU contribution to waste water collection and treatment projects in the five Member States bordering the Baltic Sea benefiting from EU support in this field was 4.6 billion euro. 
A 2007–2013-as időszakban az Unió 4,6 milliárd euróval járult hozzá a szennyvízgyűjtési és -kezelési projektekhez az öt e területen támogatásban részesülő, balti-tengeri tagállamban.
Rural development measures, including water protection, to all eight Baltic Sea coastal Member States amounted to 9.9 billion euro. 
A Balti-tenger partján fekvő nyolc tagállam mindegyikének nyújtott vidékfejlesztési – és köztük a vízvédelmi – támogatások összege 9,9 milliárd euró volt.
IV The Court’s audit answers the question whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea. 
IV Ellenőrzése során a Számvevőszék arra a kérdésre válaszol, hogy az uniós fellépések eredményesen segítették-e a tagállamokat a Balti-tengert terhelő tápanyagmennyiség csökkentése tekintetében.
The overall conclusion is that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea. 
Következtetésünk átfogóan: a fellépések korlátozott mértékben eredményeztek előrelépést a Balti-tengerbe jutó tápanyagmennyiség csökkentése irányában.
VThe Member States’ plans for achieving Helcom nutrient reductions are based on their river basin management plans prepared on the basis of the water framework directive. 
VA tagállamoknak a HELCOM által előírt tápanyagcsökkentésre vonatkozó tervei a víz-keretirányelv alapján kidolgozott tagállami vízgyűjtő-gazdálkodási terveken alapulnak.
These plans lack ambition as they focus on ‘basic measures’ for implementing EU directives in relation to the specific activities causing nutrient pollution, mainly urban waste water and agriculture. 
A tervek nem tekinthetők ambiciózusnak, mivel az uniós irányelvek végrehajtásához a tápanyagszennyezést okozó konkrét tevékenységekkel – elsősorban a települési szennyvízkezeléssel és a mezőgazdasággal – kapcsolatban csak az „alapvető intézkedésekre” összpontosítanak.
Less focus is put on measures for the control of diffuse sources of nutrients and on ‘supplementary measures’ as set out in the water framework directive. 
Kisebb hangsúly kerül a diffúz tápanyagforrások ellenőrzését célzó intézkedésekre és a víz-keretirányelv szerinti „kiegészítő intézkedésekre”.
Measures are established on the basis of insufficient information. 
Az intézkedések kialakítása elégtelen információkon alapul.
Executive summary 07 VI Actions to reduce nutrient loads from urban agglomerations have led to a reduction of nutrients. 
Összefoglaló 07 VI A városi agglomerációkból származó tápanyagterhelés csökkentését célzó intézkedések tápanyagcsökkenést eredményeztek.
However, despite significant EU funding, the implementation of the directive is delayed in the Member States which joined the EU in 2004. 
A jelentős mértékű uniós finanszírozás ellenére azonban az Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamokban késedelmek tapasztalhatók az irányelv végrehajtását illetően.
In addition, not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so. 
Ráadásul nem minden olyan balti-tengeri tagállam teljesítette az irányelvet, amelynek már 2012-ig meg kellett volna ezt tennie.
The Commission’s follow-up of Member State implementation of the directive has not been timely. 
Az irányelv tagállami végrehajtását a Bizottság nem követte időben nyomon.
In Russia and Belarus, EU actions regarding urban waste water are potentially cost efficient, but are very limited in scope compared to what is needed and projects implementation takes a long time. 
Oroszországban és Fehéroroszországban a települési szennyvízzel kapcsolatos uniós fellépések potenciálisan költséghatékonyak, de hatókörük a szükségletekhez képest igen korlátozott, és a projektek végrehajtásához hosszú időre van szükség.
VII The implementation of the nitrates directive by Baltic Sea Member States is not fully effective. 
VII A nitrátirányelv végrehajtása a balti-tengeri tagállamokban nem teljesen eredményes.
Relevant areas are not properly defined and the requirements set by Member States in their action programmes are not strict enough. 
A releváns területek meghatározása nem megfelelő, és a tagállamok által a cselekvési programokban megállapított követelmények nem eléggé szigorúak.
Regarding nutrient fertilisation requirements, the deterrent effect of the cross-compliance mechanism is insufficient, as the level of non-compliance remains high. 
Ami a trágyázással kapcsolatos követelményeket illeti, a kölcsönös megfeleltetés mechanizmusa nem jár elegendő mértékű visszatartó hatással, mivel továbbra is magas a követelmények nemteljesítésének szintje.
Even though all river basin mangement plans include supplementary measures intended to tackle nutrient loads from agriculture, they have been insufficiently targeted at areas identified as needing them. 
Minden vízgyűjtő-gazdálkodási tervben szerepelnek ugyan kiegészítő intézkedések a mezőgazdaságból származó tápanyagszennyezés kezeléséhez, azokat azonban nem megfelelően irányították azon területekre, amelyekről megállapították, hogy ott szükség van rájuk.
In addition, no Member State has used the option under EU regulations of making some of those measures compulsory for farms located in these areas. 
Továbbá, egyetlen tagállam sem használta ki az uniós rendeletekben foglalt azon lehetőséget, hogy az e területeken található mezőgazdasági üzemekre nézve kötelezővé tegye az intézkedéseket.
VIII The European Union strategy for the Baltic Sea region is raising the political importance of the Baltic Sea’s environmental status and of regional cooperation, but, to date, its added value for nutrient input reduction is difficult to assess. 
VIII A balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló uniós stratégia rámutat a Balti-tenger környezeti állapotának, valamint a regionális együttműködésnek a politikai jelentőségére, a tápanyagbevitel csökkentésével kapcsolatos többletértéke azonban mindeddig nehezen felmérhető.
IX We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea. 
IX A jelentésben számos ajánlást fogalmazunk meg, amelyek révén javítható a Balti-tenger eutrofizációja elleni fellépések eredményessége.
Introduction 08 Baltic Sea and eutrophication 01 The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas and eutrophication is seen as its greatest challenge1. 
Bevezetés 08 A Balti-tenger és az eutrofizáció 01 A Balti-tenger a világ egyik legszennyezettebb tengere, ezzel kapcsolatban a legnagyobb kihívást az eutrofizáció leküzdése jelenti1.
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia. 
A Balti-tenger partján kilenc ország helyezkedik el: nyolc uniós tagállam (Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország), valamint Oroszország.
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area. 
Fehéroroszország szintén a Balti-tenger vízgyűjtő területéhez tartozó nagy országok egyike.
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water. 
02 Eutrofizációra akkor kerül sor, ha egy adott víztestbe főként emberi tevékenység által keletkezett tápanyagtöbblet – elsősorban nitrogén és foszfor – kerül.
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1). 
A megnövekedett tápanyag-koncentráció intenzív, potenciálisan mérgező algásodás-hoz vezet (lásd: 1. kép).
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’. 
1 Európai Környezetvédelmi Ügynökség, „Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)” (Tápanyagok az átmeneti, parti és tengeri vizekben).
Assessment published March 2013. 
2013 márciusában közzétett értékelés.
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen. 
1. kép. Eutrofizálódott tengervíz Forrás: HELCOM, fotó: Samuli Korpinen.
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks. 
Bevezetés 09 03 Az eutrofizáció jelentősen csökkentheti a tenger hasznosíthatóságát, mivel hatására csökken a biodiverzitás, romlik a tengerpart esztétikai látványa és ritkulnak a halállományok.
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1). 
A tenger leginkább érintett részvízgyűjtői a Finn-öböl, a Rigai-öböl, valamint a Balti-tenger középső, legmélyebb része (lásd: 1. ábra).
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom. 
A Balti-tenger eutrofizációja 1. ábra Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Forrás: HELCOM. „What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003–2007?”
‘What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?’ 
(Milyen volt a Balti-tenger eutrofizációs állapota a 2003–2007-es időszakban?)
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010). Belarus 
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther és Norkko Alt (2010). Belarus
Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast. 
Bevezetés 10 04 A tápanyagok tengerbe jutásának főbb forrásai a szárazföldről a folyókon, víz útján érkező szennyezések, illetve a közvetlen, tengerparti kibocsátások.
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2. 
A Balti-tenger esetében a víz útján a tengerbe jutó szennyezések okozzák az összes nitrogénterhelés 78%-át és az összes foszforterhelés 95%-át2.
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3. 
A víz által közvetített szennyezések forrásainak két legjelentősebb csoportja a diffúz források, főként a mezőgazdaság (az összes nitrogénszennyezés 45%-a és az összes foszforszennyezés 45%-a), illetve a pontforrások, azaz elsősorban a települési szennyvíz (a összes nitrogénszennyezés 12%-a és az összes foszforszennyezés 20%-a)3.
05 Climate change adds two further challenges. 
05 Az éghajlatváltozásból további két kihívás adódik.
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4. 
Ennek eredményeként egyre nagyobb mennyiségű tápanyagszennyezés kerül majd a tengerbe, tovább fokozva az eutrofizációt4.
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period. 
Másodsorban a tenger hőmérsékletének növekedése jobb feltételeket teremt az algák elszaporodásá-nak, és meghosszabbítja a növekedés idejét is.
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020. 
A vizek tápanyagszennyezésével foglalkozó uniós jogi eszközök 06 Az Európai Unióban a tengervizek minőségének kezelésével a 2008-as tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv5 foglalkozik, amelynek célja annak biztosítása, hogy az Unió tengervizei 2020-ra jó környezeti állapotot érjenek el.
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators. 
Az irányelv jelenleg még a végrehajtás korai szakaszában van: 2012 októberéig a tagállamoknak – az irányelvben javasolt paraméterek alapján (ezek egyike az eutrofizáció) – jelenteniük kellett a Bizottság számára, hogyan határozták meg a tengervizek jó környezeti állapotát, a jelentésnek tartalmaznia kellett továbbá egy kezdeti értékelést saját tengervizeik állapotáról, a környezeti célszámokat és a kapcsolódó mutatókat.
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States. 
07 Az irányelv végrehajtásáért a tagállamok felelősek.
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status. 
2015 végéig a jó környezeti állapot elérését célzó intézkedési programot kellett összeállítaniuk.
These programmes must be sent to the Commission by March 2016. 
A programokat 2016 márciusáig kell megküldeni a Bizottságnak.
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions. 
A tagállamoknak általános alapelvként lehetőség szerint a jelenleg érvényes regionális tengeri egyezmények célkitűzéseire és tevékenységeire kell építeniük.
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data). 
2 HELCOM, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (Ötödik összeállítás a balti-tengeri szennyező anyagokról), frissített változat (PLC-5.5) – 2015 (2010-es adatok).
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data). 
3 HELCOM, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (Ötödik összeállítás a balti-tengeri szennyező anyagokról) (PLC-5) – 2011 (2006-os adatok).
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015. 
4 „Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin” (Az éghajlatváltozás hatása a Balti-tenger medencéjére: második értékelés), BACC II szerzőcsoport, Regional Climatic Studies (Regionális éghajlati tanulmányok), Springer International Publishing, 2015.
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p. 19). 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/56/EK irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area. 
Bevezetés 11 08 A Balti-tenger tekintetében még 1974-ben került sor egy regionális egyezmény, a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló Helsinki Egyezmény aláírására.
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden. 
Jelenlegi aláírói: Dánia, Észtország, Európai Unió, Finnország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Németország, Oroszország és Svédország.
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021. 
2007-ben az Egyezményt irányító Helsinki Bizottság (HELCOM) a Balti-tenger jó környezeti állapotának 2021-re történő helyreállítása céljából javaslatot tett a Balti-tengeri cselekvési tervre (BSAP).
This plan was adopted by the signatories. 
A tervet az aláírók elfogadták.
09 Key to achieving the good environmental status of marine waters is the good quality of the water from rivers flowing into the seas. 
09 A tengervizek jó környezeti állapotának eléréséhez kulcsfontosságú, hogy a tengerbe ömlő folyók vize jó minőségű legyen.
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection. 
A belvizek, valamint az átmeneti és a parti vizek védelmének keretét a 2000-ben hatályba lépő víz-keretirányelv6 adja meg.
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027. 
A keretirányelv célja a felszíni vizek és a talajvizek jó állapotának biztosítása 2015-re, illetve bizonyos kivételes esetekben 2021-re vagy 2027-re.
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them. 
A tagállamoknak először, 2009 decemberéig, vízgyűjtő-gazdálkodási terveket kellett kidolgozniuk, amelyben meghatározták, melyek azok a víztestek, amelyek esetében felmerül a kockázat, hogy ezt a célt 2015-re nem érik el, továbbá megadják az ezeket érintő legfontosabb terheléseket.
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives. 
A vízgyűjtő-gazdálkodási tervek, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvhez hasonlóan, szintén tartalmaznak intézkedési programokat, amelyek elősegítik a víz-keretirányelv céljainak megvalósulását.
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7. 
10 A programoknak legalább a már meglévő, a vízminőség megőrzését célzó irányelvek teljes körű végrehajtásához szükséges intézkedéseket kell tartalmazniuk, valamint más, a víz-keretirányelv által kötelezővé tett intézkedéseket is (különös tekintettel a diffúz szennyezési források ellenőrzését célzó intézkedésekre)7.
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers. 
A már meglévő irányelvek többek között az alábbiak: – a települési szennyvíz kezeléséről szóló, az agglomerációkból származó szennyvíz gyűjtésére és kezelésére vonatkozó 1991-es irányelv8; – az olyan intézkedések elfogadásáról szóló, 1991-es nitrátirányelv9, amelyek biztosítják, hogy a víz nitrátszennyezését okozó mezőgazdasági területeken, illetve az olyan mezőgazdasági területeken, ahol fennáll a víz nitrátszennye-zésének veszélye (ún. „nitrátérzékeny területek”) tevékenykedő mezőgazdasági termelők betartsák a nitrogéntartalmú műtrágyák használatával kapcsolatos minimumkövetelményeket.
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009. 
11 Végezetül az Európai Tanács 2009-ben elfogadta az EU-nak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiáját (EUSBSR).
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs. 
A tápanyagbevitel csökkentése tekintetében a tenger védelmének témakörén belüli egyik részcél („Tiszta vizet a Balti-tenger-be”) tartalmazza a BSAP keretében meghatározott célszámokat.
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries. 
Az uniós fellépés úgy lett kialakítva, hogy ösztönözze az együttműködést a szomszédos országok (mind az uniós tagállamok, mind a harmadik országok) között.
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1). 
6 Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).
7 Article 11.3(h) of the water framework directive. 
7 A víz-keretirányelv 11. cikke (3) bekezdésének h) pontja.
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 40). 
8 A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv (HL L 135., 1991.5.30., 40. o.).
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1). 
9 A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes. 
A másik három balti-tengeri tagállam (Dánia, Finnország és Svédország) szennyvízzel kapcsolatos projektek tekintetében nem részesült uniós forrásokban. rendelkezésre álló uniós költségvetési eszközök 12 A kohéziós politikán belül az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap10 használható fel a szennyvízkezelés területén az infrastrukturális projektek társfinanszírozására, a tagállami operatív programok részeként.
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro. 
A 2007–2013-as időszakban a Balti-tenger partján fekvő tagállamokban megvalósuló szennyvízgyűjtési és -kezelési projektekhez való teljes uniós hozzájárulás11 4,6 milliárd euró volt: Lengyelország: 3,4 milliárd euró; Lettország: 0,6 milliárd euró; Litvánia: 0,4 milliárd euró; Észtország: 0,2 milliárd euró és Németország: 0,04 milliárd euró.
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13). 
13 Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap12 számos vidékfejlesztési programhoz tartozó olyan intézkedés finanszírozására használható fel, amelyek közvetlen vagy közvetett hatással járnak a vízminőségre (főként „a környezet és a vidék állapotának javításával” kapcsolatos intézkedések13.