natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Research and technological development (RTD) (1) is the main driver of scientific and technological progress and innovation and, as such, is an important contributor to improvements in living standards. 
A kutatás és technológiai fejlesztés (KTF) (1) a tudományos és technológiai haladás és innováció fő hajtóereje, s egyben az életszínvonal emelkedésének fontos motorja.
Public intervention in RTD is generally justified as a corrective to so-called ‘market failures’, with public support reducing uncertainty, providing investment where research is a public good or where there are significant externalities. 
A KTF közfinanszí-rozását általában azzal szokás igazolni, hogy az mintegy kiigazítja a piac elégtelen működését: a köztámogatás csökkenti a bizonytalansági tényezőket azzal, hogy oda juttat beruházást, ahol a kutatás a közérdeket szolgálja, vagy ahol jelentősek az externáliák.
Article 163 of the EC Treaty establishes the Communities’ role in supporting RTD, stipulating that ‘the Community shall have the objective of strengthening the scientific and technological bases of Community industry and encouraging it to become (1) According to the OECD, research and development can be defined as ‘... creative work undertaken on a systematic basis in order to increase the stock of knowledge, including knowledge of man, culture and society, and the use of this stock of knowledge to devise new applications’ (see OECD, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development, Paris, 2002, p. 30). 
Az EK-Szerződés 163. cikke a következőképpen szabja meg a Közösségeknek a KTF támogatásában játszott szerepét: „a Közösség célkitűzése, hogy erősítse a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait, ösztönözze nemzetközi versenyképességének fejlődését, ugyanakkor támogassa a [...] szükségesnek ítélt (1) Az OECD szerint a kutatás és fejlesztés meghatározása a következő lehet: „[...] az ismeretanyag növelése érdekében szisztematikusan végzett alkotómunka, beleértve az emberi, kulturális és társadalmi ismeretek növelését, valamint ezen ismeretanyag új alkalmazásokra való használatának kidolgozását” (lásd: OECD, Frascati Manual – Proposed standard practice for surveys on research and experimental development („Frascati kézikönyv – Javaslat a kutatás és kísérleti fejlesztés terén végzett felmérések egységes gyakorlatára”), Párizs, 2002, 30. o.).
In the Community context, the acronym RTD is used, covering technology as well as research and development. more competitive at international level, while promoting all the research activities deemed necessary ...’. 
A közösségi környezetben a KTF rövidítés használatos, amely a kutatáson és fejlesztésen kívül a technológiát is magában foglalja. kutatási tevékenységeket”.
Articles 164-173 determine the activities to be carried out in this respect and the scope and implementation of the multi-annual RTD framework programmes (FPs). 
Az EK-Szerződés 164–173. cikke meghatározza az e tekintetben folytatandó tevékenységeket, valamint a többéves KTF-keretprogramok alkalmazási körét és végrehajtását.
The Commission is responsible for putting forward proposals for the FPs, whereas the FP decisions and the rules for participation and dissemination are adopted by co-decision of the European Parliament and the Council. 
A keretprogram-javaslatokat a Bizottság terjeszti elő, míg a keretprogram-határozatokat, valamint a részvételre és a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokat együttdöntéssel az Európai Parlament és a Tanács hozza meg.
The latter adopts the specific programmes alone. 
Az egyedi programokat az utóbbi egyedül fogadja el.
The FPs are implemented jointly by six Directorates-General (DGs), the so-called ‘research DGs’ (2). 
A keretprogramokat közösen hajtja végre hat főigazgatóság, az ún. „kutatási” főigazgatóságok (2).
Within the wide range of policies implemented in the European Union to strengthen innovation and competitiveness, the FPs are the most important financial instrument contributing to the Lisbon strategy (3) and the Barcelona objective (4) at the Community level. 
Az innováció és a versenyképesség erősítését célzó európai uniós szakpolitikák széles körén belül a keretprogramok jelentik azt a legjelentősebb pénzügyi eszközt, amely közösségi szinten járul hozzá a lisszaboni stratégia (3) és a barcelonai célkitűzés (4) megvalósításához.
Five other DGs also managing (parts of) specific programmes, the most important of which is DG Information Society and Media (the others being DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Fisheries and the Commission’s Joint Research Centre). 
Öt másik főigazgatóság is irányít egyedi programokat (vagy azok részeit), ezek közül a legjelentősebb az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, a többiek: az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, a Vállalkozási és Ipari Főigazgatóság, a Halászati Főigazgatóság, illetve a Bizottság Közös Kutatóközpontja.
(3) In 2000, the Lisbon European Council set the goal of making the EU the most dynamic, competitive, sustainable knowledge-based economy by 2010, enjoying full employment and strengthened economic and social cohesion. 
(3) Az Európai Tanács a 2000. évi lisszaboni ülésén célul tűzte ki, hogy az EU 2010-re a gazdasági és társadalmi kohézióját megerősítve, a teljes foglalkoztatottságot megvalósítva a világ legdinamikusabb, legversenyképesebb, a fenntartható fejlődésen alapuló tudásalapú gazdaságává váljék.
(4) In 2002, the European Council agreed that overall spending on RTD and innovation in the European Union should be increased with the aim of approaching 3 % of GDP by 2010. 
(4) Az Európai Tanács 2002-ben megállapodott arról, hogy az Európai Unióban a KTF-re és az innovációra fordított összes kiadást meg kell növelni úgy, hogy 2010-re az megközelítse a GDP 3 %-át.
It further clarified that two-thirds of this new investment should come from the private sector (see European Commission, ‘Investing in research: an action plan for Europe’; Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2003) 226 final, p. 7). 
A Tanács külön kiemelte, hogy az új beruházások kétharmadának a magánszektorból kellene származnia (lásd: Európai Bizottság „Beruházás a kuta-tásba: Cselekvési terv Európa számára”; a Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére, COM(2003) 226 végleges, 7. o.).
Through the FPs, the Community provides funding to researchers within the European Union, associated countries and international organisations. 
A keretprogramokon keresztül a Közösség olyan kutatókat finanszíroz, akik az Európai Unióban, társult országokban és nemzetközi szervezeteknél működnek.
Their budgets have increased significantly over the years, reaching 7 217 million euro per year under FP7 as against 2 761 million euro under FP4 (see Figure 1). 
KP idején még csak évi 2 761 millió EUR volt, a 7. KP keretében már eléri a 7 217 millió EUR-t (lásd: 1. ábra).
In terms of budgetary appropriations, they represent the largest area of direct centralised management within the Commission (1). 
Költségvetési előirányzatban kifejezve ez a legnagyobb közvetlen központi igazgatású terület a Bizottságon belül (1).
The FPs differ from many national programmes in that they cover both basic and applied research with the participation of industry and public research organisations (2). 
A keretprogramok számos nemzeti programtól eltérően mind az alapkutatásra, mind az alkalmazott kutatásra kiterjednek, és egyaránt részt vesznek bennük vállalatok és közfinanszírozású kutatási szervezetek (2).
In this way, hundreds of individual projects are funded per domain. 
Ily módon minden alterületen több száz egyedi projekt finanszírozására kerül sor.
(1) In the case of direct management, the Commission performs the operations required to carry out its budget implementation activities without any involvement by the Member States or third countries in which the recipients of the expenditure reside. 
(1) Közvetlen igazgatás esetén a Bizottság nem vonja be azokat a tagállamokat vagy harmadik országokat, ahol a kedvezményezettek élnek, hanem maga végzi el a költségvetése végrehajtásához szükséges műveleteket.
(2) As of 2006, more than 22 000 public and private legal entities had participated in FP6 alone, generally within multi-partner consortia. 
(2) 2006-ra csupán a 6. KP-ban már több mint 22 000 magán-vagy köztulajdonban álló, jogi személyiséggel rendelkező szervezet vett részt, általában többrésztvevős konzorciumok keretében.
The overall share of the FPs in total public RTD funding within the European Union and its Member States ranges between 4 % and 5 %. Nevertheless, its impact on which kind of research activities are carried out within Europe is significantly larger. 
A keretprogramok erősen befolyásolják, hogy Európában milyen típusú kutatási tevékenységekre kerül sor – annak ellenére, hogy a KP-k teljes részesedése az egész KTF-közfinanszírozásból az Európai Unióban, illetve a tagállamokban csak 4 % és 5 % között mozog.
This is because Community grants generally provide only part of the total funding for a project. 
Ennek az az oka, hogy a projektek teljes finanszírozásának általában csak egy része származik közösségi támogatásból.
In addition, when applying for funding, researchers need to demonstrate that their projects address the objectives specified in the calls for proposals. 
Ezenkívül a finanszírozás kérelmezésekor a kutatóknak azt is bizonyítaniuk kell, hogy projektjük megfelel a pályázati kiírás célkitűzéseinek.
In this way, the FPs set incentives to orient RTD activities towards specific EU objectives. 
A keretprogramok ily módon arra ösztönöznek, hogy a KTF-tevékenységek konkrét uniós célkitűzésekre irányuljanak.
In recent years significant changes have been made to the FPs, due to: — new political challenges (the Lisbon strategy and Barcelona objectives, the establishment of a ‘European Research Area’ (ERA) and the increasing use of the open method of coordination (3) in research and innovation policy), — the changing orientation of FPs, from simply solving technical problems under FP4 and addressing specific social problems under FP5, to encouraging the co-operation of research organisations within the ERA and contributing to the establishment of a knowledge-based economy and society under FP6 and FP7, (3) This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation. 
Az utóbbi években több fontos változás történt a keretprogramokat illetően: – új politikai kihívások merültek fel (a lisszaboni stratégia és a barcelonai célkitűzések; az „Európai Kutatási Térség” (EKT) létrehozása; a nyílt koordinációs módszer (3) egyre gyakoribb alkalmazása a kutatási és innovációs politika terén), – módosult a keretprogramok irányultsága: amíg a 4. KP keretében még egyszerűen technikai problémák megoldása volt a cél, az 5. KP során pedig egyes szociális problémák kerültek a középpontba, addig a 6. és 7.
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/5 — longer programming periods (previously 4 years, now 7 years for FP7 in line with the 2007-2013 Financial Perspectives), — more Member States and participating countries, — increased funding, in particular under the current Financial Perspectives, — the setting up of the European Research Council (ERC) and the delegation of programme management activities to executive agencies starting under FP7, and — the increasing use of large-scale funding instruments (e.g. Networks of Excellence, Integrated Projects, Article 169 projects, Joint Technology Initiatives). 
2008.1.30. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 26/5 – hosszabb lett a programozási időszak (korábban négy év volt, míg a jelenlegi, 7. KP a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervvel összhangban hét évig tart), – nőtt a tagállamok és a részt vevő országok száma, – nőtt a finanszírozás, különösen a jelenlegi pénzügyi terv keretében, – létrejött az Európai Kutatási Tanács, a programirányítási tevékenységeket pedig a 7.
Evaluation and monitoring of FPs 8. 
A keretprogramok értékelése és felügyelete 8.
The Commission has responsibility for programme implementation and the assessment of programme results (1). 
A Bizottság hatáskörébe tartozik a programvégrehajtás, illetve a programok eredményeinek értékelése (1).
Within the Commission, evaluation is decentralised to the DGs, with the central services (in particular DG Budget and the Secretariat-General) providing support and coordination. 
A Bizottságon belül az értékelés decentralizáltan, az egyes főigazgatóságoknál történik, a központi részlegek (elsősorban a Költségvetési Főigazgatóság és a főtitkárság) támogató és koordinációs szerepe mellett.
This report employs the Commission’s own definitions of ‘evaluation’ as a ‘judgement of interventions according to their results, impacts and needs they aim to satisfy’ (2), and ‘monitor-ing’ as providing information on the implementation of ongoing programmes and projects to address management needs (3). 
Ebben a jelentésben mind az „értékelés”, mind a „felügye-let” szót a Bizottság saját meghatározása szerinti értelemben használjuk, tehát az előbbi „a beavatkozások aszerinti megítélése, hogy milyen eredménnyel és hatással jártak, illetve hogy milyen igény kielégítése a céljuk” (2), az utóbbi pedig a vezetők igényei szerinti információszolgáltatás a folyamatban lévő programok és projektek végrehajtásáról (3).
This is also how the two activities are distinguished in the current FP7 legislation. 
A jelenlegi 7. KP jogi szabályozása ugyanígy tesz különbséget a két tevékenység között.
(1) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1), Articles 27, 48, 59 and 60. 
(1) A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.), 27., 48., 59. és 60. cikke.
(2) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007; European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, SEC(2000) 1051, 26 July 2000. 
(2) Európai Bizottság, Költségvetési Főigazgatóság, Grybauskaitė asszonynak az elnökkel egyetértésben a Bizottsághoz intézett jelentése: „Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation” („Cselekedjünk a stratégiai igények szerint: alkalmazzuk hatékonyabban az értékelést”), SEC(2007) 213, 2007. február 21.; Európai Bizottság, Költségvetési Főigazgatóság, Schreyer asszonynak a Bizottsághoz intézett jelentése: „Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities” („Középpontban az eredmények: A bizottsági tevékenységek értékelésének erősítése”), SEC (2000) 1051, 2000. július 26.
(3) Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 
(3) Az Európai közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.)
1): Article 7(1); the monitoring information to be provided by the Commission to Programme Committees is defined in the specific programme decisions (see for example Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 400, 30.12.2006, p. 
7. cikkének (1) bekezdése; azt, hogy a Bizottság milyen felügyeleti információt szolgáltasson a programbizottságoknak, az egyedi programokra vonatkozó határozatok szabják meg (lásd például: az Európai közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.)
86): Article 8(4) and Annex V). 
8. cikkének (4) bekezdése és V. melléklete.
Hereinafter, the following terminology is used to describe the results of RTD activities: — ‘outputs’ are knowledge, goods and services directly produced as a consequence of the public intervention (publications, conference papers, patents, licences, prototypes, standards, trained scientists, etc.), — ‘outcomes’ are the delayed result of the users’ processing of outputs, and — ‘impacts’ are the long-term socio-economic and political changes the public intervention brings about. 
Az alábbiakban a következő kifejezéseket használjuk a KTF-tevékenységek eredményeinek leírására: – „végtermékek”: olyan tudás, termék vagy szolgáltatás, amely közvetlenül a beavatkozás eredményeképp áll elő (kiadványok, konferenciadokumentumok, szabadalmak, licenciák, prototípusok, standardok, magasan képzett tudósok stb.), – „végeredmények”: olyan késleltetett eredmények, amelyek abból adódnak, hogy a felhasználók hasznosítják a végtermékeket, – „hatások”: a beavatkozás eredményeképpen előálló hosszú távú társadalmi-gazdasági és politikai változások.
Box 1 Example of the ‘Global System for Mobile communications’ (GSM) In this example, the ‘outputs’ of Community funding were the immediate project results, such as the development of the GSM standard. The ‘outcome’ was its acceptance as the digital cellular telephony standard within Europe and beyond, which contributed greatly towards the development of the telecommunication industry. 
1. keretes szöveg A „mobil kommunikáció globális rendszerének” (GSM) példája Példánkban a közösségi finanszírozás „végtermékei” a projekt közvetlen eredményei voltak, például a GSM-standard kifejlesztése. „Vége-redménynek” tekinthetjük, hogy a GSM-et Európában és másutt is általánosan elfogadták a digitális cellás telefonrendszerek standardja-ként, ami nagyban hozzájárult a távközlési iparág fejlődéséhez.
Finally, ‘impacts’ were the economic, social and political consequences of the international use of this technology. This includes contributing towards job creation within the telecommunications and related industries, and the growth of the importance of this industrial sector for the European economy. 
Végül pedig „hatásként” könyvelhetjük el a GSM-technológia nemzetközi használatának gazdasági, szociális és politikai következményeit: többek között azt, hogy a távközlésben és a kapcsolódó iparágakban új munkahelyek teremtődtek, az európai gazdaságon belül pedig megnőtt az ipar ezen ágazatának jelentősége.
GSM has also ultimately provided a new way for people to communicate with each other. 
Végső soron elmondható az is, hogy a GSM új kommunikációs utat nyitott meg az emberek előtt.
Assessing those results, however, poses a number of methodological difficulties (see Annex I). 
Az eredmények értékelése azonban számos módszertani nehézséggel jár (lásd: I. melléklet).
Socio-economic changes are complex and, more specifically, the relationship between a research activity, and the outcomes and impacts that are observed is often difficult to trace. 
Ezt egyrészt a társadalmi-gazdasági változások összetett volta okozza, másrészt – és ennek még közvetlenebb jelentősége van – gyakran nehéz kimutatni, hogy milyen viszony áll fenn a kutatási tevékenység, illetve a megfigyelt végeredmények és hatások között.
While representing a considerable challenge, these methodological difficulties do however not necessarily preclude effective evaluation. 
Ezek a módszertani nehézségek ugyan jelentős kihívást jelentenek, de korántsem teszik lehetetlenné az eredményes értékelést.
The Commission has had a system to monitor and evaluate the FPs in place since the 1980s (4). 
A Bizottságnak már az 1980-as évek óta van a keretprogramokat felügyelő és értékelő rendszere (4).
Starting with FP4 in the mid-1990s, the monitoring and evaluation system consisted of a number of partly linked activities, including: — annual monitoring (mainly of programme implementation), and — five-year assessments (5YAs) of FP activities (and, as from FP6, additional assessments of specific issues). 
Az 1990-es évek közepétől, a 4. KP-val kezdve a felügyeleti és értékelési rendszert több, egymással részben összefüggő tevékenység alkotta, többek között: – az éves felügyelet (elsősorban a programvégrehajtásé), – a keretprogram tevékenységeinek ötéves értékelése (amihez a 6.
Both activities had to be carried out with the assistance of external experts (see Figure 2 and Annex II). 
Mindkét tevékenységhez külső szakértők támogatása volt szükséges (lásd: 2. ábra és II. melléklet).
(4) European Commission, Communication to the Council concerning a Community Plan of Action relating to the Evaluation of Community R&D Activities for the Years 1987 to 1991, COM(86) 660 final, 20 November 1986, in response to the Council Resolution of 28 June 1983. 
(4) Az Európai Bizottságnak az 1983. június 28-i tanácsi állásfoglalásra adott válasza: közlemény a Tanácsnak az 1987–1991. évi közösségi K+T tevékenységek értékelésével kapcsolatos közösségi cselekvési tervről, COM(86) 660 végleges, 1986. november 20.
C 26/6 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 2 FP4 to FP7 — key requirements for monitoring and evaluation FP4 (1995-1998) two evaluation exercises (mid-term and final), in each case for its 20 sub-programmes plus the FP; final evaluation overlaps with mid-term of FP5 1. 
KP–7. KP – Fő felügyeleti és értékelési követelmények 4. KP (1995–1998) két értékelés (félidős és záró), mindkét esetben annak 20 alprog-ramjáról, valamint a KP-ról; a záróértékelés egybeesik az 5.
Ex-ante: no 2. 
Előzetes: nincs 2.
Mid-term: — 5YA: mid-way through FP, prior to subsequent FP (1997) 3. 
Félidős: – „ötéves értékelés”: A KP félidejében, a rákövetkező KP előtt (1997) 3.
Final: — on completion on FP (1999) FP5 (1999-2002) two simultaneous evaluation exercises (mid-term), in each case for its 7 Specific Programmes plus the FP 1. 
Záró: – A KP befejeztével (1999) 5. FP (1999–2002) két egyidejű értékelés (félidős), mindkét esetben annak 7 egyedi programjáról, valamint a KP-ról 1.
Mid-term: — 5YA: prior to presenting proposal for subsequent FP (2000) — progress review mid-way trough FP (2001) 3. 
Félidős: – ötéves értékelés: a rákövetkező KP-re vonatkozó javaslat benyújtása előtt (2000) – a haladás áttekintése a KP félidejében (2001) 3.
Final: no FP6 (2003-2006) one evaluation exercise for the FP and its 3 Specific Programmes (mid-term), but not specifically for all 20 sub-programmes, complemented by specific evaluation and regular progress (i.e. monitoring) reports 1. 
Záró: nincs 6. KP (2003–2006) egy értékelés a KP-ről és annak 3 egyedi programjáról (félidős), – de nincs külön mind a 20 alprogramról; egyedi értékelés és haladási (nyo-monkövető) jelentések egészítik ki.
Mid-term: — evaluation of effectiveness of instruments (2004) — 5YA, prior to presenting proposal for subsequent FP (2004) — regular progress (i.e. monitoring) reports 3. 
Félidős: – az eszközök hatékonyságának értékelése (2004) – ötéves értékelés, a rákövetkező KP-re vonatkozó javaslat benyújtása előtt (2004) – rendszeres haladási (nyomon-követő) jelentések 3.
Final: no (modified by to FP7 Decision) FP7 (2007-2013) at least five evaluation exercises (ex-ante, mid-term and final) including specific progress report before interim evaluation 1. 
KP (2007–2013) legalább öt értékelés (előzetes félidős és záró) – többek között egyedi haladási jelentés az időszaki értékelés előtt 1.
Ex-ante: incorporated in ‘Impact Assessment of the Commission’s proposal for FP7’ (2005) 2. 
KP-ra (2005) vonatkozó javaslatának hatásértéke-lésébe 2.
Mid-term: — ex-post, two years after the end of previous FP (2008) — progress report before interim evaluation (before 2010) — interim evaluation (2010) 3. 
Félidős: – utólagos, két évvel az előző KP vége után (2008) – haladási jelentés az időszaki értékelés előtt (2010 előtt) – időszaki értékelés (2010) 3.