natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All OPs audited included e‐commerce measures and associated targets and indi‐ cators but late amendments to the latter sometimes ham‐ pered proper performance assessment 20 All the managing authorities had included in their OPs measures to pro‐ mote e‐commerce either specifically in SMEs or as part of wider measures relating to e‐business and ICT‐uptake by SMEs, thus addressing the needs identified in the related strategies (see paragraph 18). 
Minden ellenőrzött opera‐ tív program tartalmazott az elektronikus kereskedelemre vonatkozó intézkedéseket, valamint az ezekhez kap‐ csolódó célokat és mutató‐ kat, de az utóbbiak későbbi módosításai egyes esetekben hátráltatták a teljesítmény megfelelő értékelését 20 Az összes irányító hatóság belefoglalt operatív programjaiba az elektronikus kereskedelem előmozdítására szolgáló olyan intézkedéseket, amelyek vagy kifejezetten a kkv‐ket célozták, vagy az elektronikus gazdasághoz és az IKT‐k kkv‐k általi alkalmazásához kapcsoló‐ dó szélesebb körű intézkedések részét képezték, ezáltal a kapcsolódó stra‐ tégiákban meghatározott igényekkel foglalkoztak (lásd: 18. bekezdés).
22 All the managing authorities had de‐ fined their own output indicators for the e‐commerce measures described in their OPs and all but one had also defined result indicators (see Figure 2), as well as the target values as‐ sociated with them. 
22 Valamennyi irányító hatóság saját outputmutatókat határozott meg az operatív programjaikban leírt, elekt‐ ronikus kereskedelemhez kapcsolódó intézkedésekhez, és egy kivételével mindegyikük meghatározott eredmény‐ mutatókat is (lásd: 2. ábra) a hozzájuk kapcsolódó célértékekkel együtt.
At the outset they served as a good basis for monitoring programme implementation. 
Az induláskor ezek megfelelő alapot szol‐ gáltattak a program végrehajtásának figyelemmel kíséréséhez.
Never‐ theless, just two OPs (Italy (Piedmont) and Greece) captured the ‘e‐commerce for businesses’ indicator set in the DAE. 
Ugyanakkor csak két operatív program (Olaszország [Piemont] és Görögország) alkalmazta az európai digitális menetrendben szereplő „elektronikus kereskedelem vállalko‐ zások számára” mutatót.
The diversity of indicators prevented any aggregation that could be used to provide information at a higher level. 
A különféle mutatók közötti eltérések miatt nem lehetett azokat összesíteni, emiatt azok nem tudtak magasabb szintű informáci‐ ókkal szolgálni.
23 The Court found that between 2009 and 2013 the Commission had approved several amendments to all five of the OPs examined. 
23 A Számvevőszék megállapította, hogy 2009 és 2013 között a Bizottság szá‐ mos módosítást fogadott el mind az öt vizsgált operatív programban.
In three cases (Greece, Italy (Piedmont) and Poland), however, indicators were changed in OP amendments made towards the end of the programming period, i.e. in 2012 and/or 2013 (see also paragraph 19)14. 
Három esetben (Görögország, Olaszország [Piemont] és Lengyelország) azon‐ ban a programozási időszak vége felé (2012‐ben, illetve 2013‐ban) az operatív programok módosításai keretében a mu‐ tatókat is megváltoztatták (lásd még: 19. bekezdés)14.
14 The Piedmont OP was amended four times (in 2009, 2010, 2012 and 2013) and Greece’s OP was amended twice (in 2011 and 2012), but indicators were amended only once, in 2012, in both cases. 
14 A piemonti operatív programot négyszer (2009‐ben, 2010‐ben, 2012‐ben és 2013‐ban), a görögországi operatív programot kétszer (2011‐ben és 2012‐ben) módosították, de a mutatókat mindkét esetben csak egyszer, 2012‐ben.
In Poland, amendments were made in 2011 and 2013 and indicators were amended on both occasions. 
Lengyelországban 2011‐ben és 2013‐ban végeztek módosítást az operatív programon és ez mindkét alkalommal a mutatók módosítására is kiterjedt.
Observations 13 24 In particular, the result indicators and/ or their target values were changed considerably, which hampered assess‐ ment of the actual results of a project’s implementation. 
Észrevételek 13 24 Különösen az eredménymutatókat, illet‐ ve célértékeiket módosították jelentős mértékben, és emiatt nehezen voltak ér‐ tékelhetők a projektek végrehajtásából eredő tényleges eredmények.
When target values were altered (OPs in Greece, Italy (Piedmont) and Poland), previous and new values could not be compared because the definition of the indica‐ tors (OPs in Greece and Poland) or the measurement units (OPs in Greece and Italy (Piedmont)) had been changed, and such changes had not always been justified by budget decreases or exter‐ nal factors. 
A célér‐ tékek módosítása után (Görögország, Olaszország [Piemont] és Lengyelország operatív programjai esetében) a régi és az új értékeket nem lehetett össze‐ hasonlítani, mert a mutatók definíciója (Görögország és Lengyelország operatív programja esetében) vagy a mértékegy‐ ségek (Görögország és Olaszország [Piemont] operatív programja esetében) megváltoztak.
In two cases, the reason for changing was the low demand for the actions offered, which also resulted in a low absorption of funds (see also paragraphs 8 and 27). 
Két esetben a módosítás oka a pályázatban szereplő intézkedések iránti alacsony kereslet volt, ami a forrá‐ sok alacsony felhasználási arányához is vezetett (lásd: 8. és 27. bekezdés).
25 The Court considers that such changes towards the end of the programming period (when the actual achievements were already known) jeopardised objective measurement of the OPs’ effectiveness in developing e‐com‐ merce. 
25 A Számvevőszék véleménye szerint a programozási időszak vége felé (amikor már ismertek voltak a tényleges eredmények) elvégzett ilyen jellegű mó‐ dosítások akadályozták az elektronikus kereskedelem fejlesztését célzó ope‐ ratív programok eredményességének objektív mérését.
Nevertheless, these changes were accepted by the Commission when approving the OP amendments in 2012 and 2013. 
Mindazonáltal a Bi‐ zottság az operatív programok módosí‐ tásának 2012‐ben és 2013‐ban történő jóváhagyásával engedélyezte ezeket a változtatásokat.
26 In addition, most of the Commission monitoring activity on the OPs focused on financial information, which is important albeit insufficient to evalu‐ ate actual progress made. 
26 Ezenkívül a Bizottság operatív progra‐ mokkal kapcsolatos monitoringja legin‐ kább a pénzügyi információkra irányult, ami fontos, de nem egyedüli módja a tényleges haladás értékelésének.
Moreover, the categorisation of financial data reported to the Commission by two managing authorities (in Greece and the United Kingdom) was not reported in a consistent manner, as they did not always classify e‐commerce projects correctly, i.e. in accordance with the expenditure code laid down in the Council regulation15. 
To‐ vábbá a Bizottságnak jelentett pénzügyi adatokat két irányító hatóság (Görög‐ országban és az Egyesült Királyságban) nem egységesen csoportosította, mivel az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos projekteket nem minden esetben megfelelően, azaz a vonatkozó tanácsi rendeletben15 meghatározott kiadási kódoknak megfelelően sorolták csoportokba.
27 Since 2003 the Commission has made efforts to issue16 guides aimed at promoting the use of policy tools in the area of ICT‐uptake by SMEs, which includes e‐commerce. 
27 2003‐tól kezdve a Bizottság erőfeszíté‐ seket tett a szakpolitikai eszközöknek az IKT‐k, köztük az elektronikus kereskede‐ lem kkv‐k általi alkalmazása területén történő használatának előmozdítását célzó iránymutatások közzétételére16.
In addition, in 2013 it also proposed an alternative initiative that would make it easier for SMEs to implement ICT projects, i.e. the ‘ICT Innovation Voucher Scheme’ (see Box 2). 
Ezenkívül 2013‐ban egy olyan alternatív kezdeményezésre („IKT innovációs utal‐ ványok”) tett javaslatot, ami egyszerű‐ sítené a kkv‐k számára az IKT‐projektek végrehajtását (lásd: 2. háttérmagyarázat).
This initiative was intend‐ ed to remedy the slow absorption of funds that had been made available for the purpose of addressing the issue of ICT‐uptake by SMEs17. 
E kezdeményezés célja az IKT‐k kkv‐k általi alkalmazásának előmozdítá‐ sára szánt források alacsony felhasználási arányának javítása volt17.
15 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 25). 
15 A Tanács 2006. július 11‐i 1083/2006/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).
16 E.g. the guides ‘Regional Policy for Smart Growth of SMEs’ and the ‘Digital Agenda Toolbox’ (which may be found on the Smart Specialisation Platform page managed by the Commission’s Joint Research Centre at http:// s3platform.jrc.ec.europa.eu/ guides). 
16 Pl. a Bizottság Közös Kutatóközpontja által kezelt intelligens szakosodási platform honlapján (http:// s3platform.jrc.ec.europa.eu/ guides) megtalálható „Regional Policy for Smart Growth of SMEs” (Regionális politika a kkv‐k intelligens növekedéséért) és a „Digital Agenda Toolbox” (Digitális menetrend eszköztár) kiadványok.
17 The absorption rates for measures promoting ICT‐uptake among SMEs were well below the ERDF average. 
17 Az IKT‐k kkv‐k általi alkalmazásának előmozdítását szolgáló intézkedések felhasználási aránya jóval az ERFA‐átlag alatt volt.
Observations 14 ICT Innovation Voucher Scheme — an alternative support scheme for SMEs The ‘ICT Innovation Voucher’ is a simplified scheme for helping SMEs to modernise their existing business through ICT‐uptake. 
Észrevételek 14 Az IKT innovációs utalványok: a kkv‐k alternatív támogatási formája Az „IKT innovációs utalványok” egy egyszerűsített támogatási rendszert jelent, melynek célja a kkv‐k támogatása meglévő üzleti tevékenységüknek az IKT‐k alkalmazásával történő korszerűsítésére.
In practice, it offers them a small credit line so that they can buy pre‐defined products or services from accredited suppliers. 
Ez a gyakorlatban olyan kis összegű hitelt jelent, amelyből előre meghatározott termékeket vagy szolgáltatásokat vásárolhatnak akkreditált szállítóktól.
The scheme aims to provide prompt support to SMEs and reduce their administrative burden. 
A rendszer célja, hogy azonnali támogatást nyújtson a kkv‐k számára és egyúttal csökkentse azok admi‐ nisztrációs terheit.
It has been undergoing testing in two Spanish regions since 2013. 
A mechanizmus tesztelése 2013 óta zajlik két spanyolországi régióban.
In the region where the pilot project is more advanced (Murcia), the procedure takes 2 months from the time a call is issued to the date on which grants are approved. 
A kísérleti projekt terén nagyobb előreha‐ ladást elért Murcia régióban az eljárás a pályázat kiírásától kezdve a támogatások jóváhagyásáig két hónapot vesz igénybe.
In addition, according to the managing authority the administrative cost is less than 10 %. 
Ezenkívül az irányító hatóság szerint az adminisztrációs költségek kevesebb mint 10%‐ot tesznek ki.
The Court identified two shortcomings, however. 
A Számvevőszék azonban két hiányosságot is megállapított.
Firstly, not enough attention was paid to ensuring that project funding was driven by SME demand (and not ICT‐supplier demand) and, secondly, no result indicators were sought from the beneficiary SMEs, thereby precluding assessment of the impact that the implementa‐ tion of a project actually had. 
Először is nem fordítottak kellő figyelmet annak bizto‐ sítására, hogy a projektek finanszírozását a kkv‐k általi kereslet (és nem az IKT‐szolgáltatók kínálata) határozza meg, másodszor nem kértek be eredménymutatókat a kedvezményezett kkv‐ktől, így nem lehetett értékelni a projektek megvalósításából eredő tényleges hatást.
Managing authorities focused more on outputs than on results at both selection and monitoring stages 28 The Court examined whether the man‐ aging authority ensured that: (a) the selection procedure provided it with enough information on the enterprises’ rationale for making the investment and on whether project implementation could contribute to attaining OP’s ob‐ jectives, enabling it to maximise the potential of ERDF funding to provide added value in terms of both boosting SMEs’ development and contributing to the implemen‐ tation of EU information society strategies; (b) project performance was moni‐ tored both during and after implementation in order to assess the projects’ contribution to SME development and to achieving strategic objectives. Box 2 
Az irányító hatóságok mind a kiválasztási, mind a monitoring szakaszban inkább az outputokra, mintsem a projektek eredményeire összpontosítottak 28 A Számvevőszék megvizsgálta, hogy az irányító hatóság biztosította‐e a következőket: a) a kiválasztási eljárás megfelelő információt nyújtson számára arról, hogy az adott vállalkozás milyen indokok mentén döntött a beruhá‐ zás végrehajtásáról, és arról, hogy a projekt végrehajtása hozzájárul‐ hat‐e az operatív program céljainak megvalósításához, lehetővé téve az ERFA forrásokban rejlő többletérték‐ teremtési potenciál maximális kihasználását a kkv‐k fejlesztésének elősegítése, valamint az információs társadalommal kapcsolatos uniós stratégiák végrehajtásához való hozzájárulás tekintetében; b) a projektek teljesítményét a végre‐ hajtás alatt és után kísérjék figye‐ lemmel annak érdekében, hogy értékelni lehessen a projektek hozzájárulását a kkv‐k fejlesztéséhez és a stratégiai célok eléréséhez. 2. háttérmagyarázat
Observations 15 Project‐selection procedures rarely assessed whether the projects selected were the most likely to contribute 30 In addition to the six applicants that provided a business plan, a further eight of the 30 enterprises whose projects were audited had included quantifiable business targets in their project applications, which provided a robust basis for project monitoring (see paragraphs 44 to 46). 
Észrevételek 15 A projektek kiválasztási eljárásai során csak ritkán vették figyelembe, hogy a kiválasztott projektek járulnak‐e leginkább hozzá a kkv‐k fejlesztéséhez, illetve az információs társada‐ lomra vonatkozó uniós célok teljesítéséhez 30 Az üzleti tervet benyújtó hat pályázón kí‐ vül a Számvevőszék által vizsgált 30 vál‐ lalkozás közül további nyolc vállalkozás számszerűsített üzleti célokat tüntetett fel a pályázatban, amelyek megbízható alapként szolgáltak a projektek monito‐ ringjához (lásd: 44–46. bekezdés).
31 In the case of the remaining 16 pro‐ jects examined (out of 30), the manag‐ ing authority did not have appropriate information on the enterprises’ ration‐ ale for making the investment. 
31 A 30 vizsgált projekt közül a fennmaradó 16 projekt esetében az irányító hatóság nem rendelkezett megfelelő informá‐ ciókkal arról, hogy a vállalatok mivel indokolják a beruházást.
In par‐ ticular, in these cases the information requested by the managing authority did not include a business plan or any quantifiable business targets. to SME development and/ or EU information society objectives Managing authorities rarely requested either a business plan or quantifiable targets when assessing project applications 29 The ERDF regulations did not call for business plans or other measurable financial or business targets for OPs in the 2007–13 programming period. 
Ezekben az esetekben az irányító hatóság által kért információk nem foglalták magukban az üzleti tervet vagy más számszerűsíthető üzleti célt. Az irányító hatóságok a pályázatok értékelése során csak ritkán kértek üzleti tervet vagy számszerűsített célokat 29 Az ERFA rendeletek nem írnak elő üzleti tervet vagy más mérhető pénzügyi vagy üzleti célt a 2007–2013‐as programozási időszakra vonatkozó operatív programok esetében.
Such a requirement is considered good practice, however, when it comes to assessing the viability and pertinence of undertaking any business venture. 
Ezek elkészítésének előírása azonban bevált gyakorlatnak számít az üzleti vállalkozások életképességének és helytállóságának értékelése során.
Among the OPs examined, only two of the managing authorities (in Poland and the United Kingdom) asked for business plans to be submitted with project applications, though not systematically. 
Az ellenőrzött operatív programok irányító hatóságai közül csak kettő (Lengyelor‐ szág és az Egyesült Királyság) kérte üzleti tervek benyújtását a pályázatokhoz, de ezt sem szisztematikusan tették.
Consequently, only six of the 30 enterprises whose projects were examined provided a business plan, or other measurable financial or business targets (see Box 3). 
Kö‐ vetkezésképpen a 30 vállalkozás közül, amelyek projektjeit vizsgáltuk, csak ha‐ tan nyújtottak be üzleti tervet vagy más, mérhető pénzügyi vagy üzleti célt (lásd: 3. háttérmagyarázat).
Example of a comprehensive business plan in a project application In Poland, all projects funded under the measure aimed at promoting Business‐to‐Business (B2B) solutions were asked to provide a comprehensive business plan with their project applications. 
Példa pályázatban szereplő átfogó üzleti tervre Lengyelországban a vállalkozások közötti (B2B) kereskedelmi megoldások előmozdítására szolgáló intézkedés kere‐ tében támogatott valamennyi projekt esetében átfogó üzleti terv benyújtását kérték a pályázatokhoz.
The business plan was required to provide detailed information that included a description of the company, a description of the project (project components, justification for the investment proposed, details of the financial, technical and human resources needed to carry out the project), the expected benefits (including objectives, measurable output and result indicators, and target values), and financial information on the com‐ pany (balance sheet, profit and loss account and cash flow statements). 
Az üzleti tervnek részletes információkat kellett tartalmaznia, kitérve a vállalat bemutatására, a projekt leírására (a projekt összetevői, a javasolt beruházás indoklása, a projekt végrehajtásához szükséges pénzügyi, műszaki és em‐ beri erőforrások részletezése), a várt előnyökre (beleértve a célkitűzéseket, mérhető output‐ és eredménymutató‐ kat, valamint célértékeket), továbbá a vállalattal kapcsolatos pénzügyi információkra (mérleg, eredménykimutatás és pénzforgalmi kimutatás).
Such detailed information provided a basis for a good understanding of the projects’ rationale and conse‐ quently for selection of the most efficient projects. Box 3 
Ezek a részletes információk megfelelő alapot szolgáltattak a projekt ésszerűségének vizsgálatához és egyúttal a leghatékonyabb projektek kiválasztásához. 3. háttérmagyarázat
Observations 16 In some cases projects audited did not meet the measure’s objectives as set out in the OPs 32 In Greece, five of the audited co‐fin‐ anced projects did not comply with the measure’s objectives as set out in the OPs. 
Észrevételek 16 Egyes ellenőrzött projektek nem teljesítették az intézkedés operatív programokban foglalt célkitűzéseit 32 Görögországban az ellenőrzött társfi‐ nanszírozott projektek közül öt nem teljesítette az intézkedés operatív programokban foglalt célkitűzéseit.
Whereas the OP highlighted the need to support micro and small enterprises, the calls for proposals under which the projects audited had been selected had also allowed large companies to apply for co‐financing (see Box 4). 
Míg az operatív programok hangsúlyozták a kis‐ és mikrovállalkozások támogatásá‐ nak szükségességét, a pályázati felhívá‐ sok, amelyek keretében a Számvevőszék által vizsgált projekteket kiválasztották, nagyvállalatok számára is engedélyezték a társfinanszírozási pályázatok benyújtá‐ sát (lásd: 4. háttérmagyarázat).
33 With regard to a measure under one OP (Poland) that aimed to help newly established companies provide online services, the Court found that, at the selection stage, the only proof re‐ quired to demonstrate that an enter‐ prise was newly established was an extract from the register of companies’ stating the date on which the enter‐ prise had been set up. 
33 Egy operatív programnak (Lengyelor‐ szág) az induló vállalkozások online szolgáltatásnyújtását támogató intézke‐ désével kapcsolatban a Számvevőszék megállapította, hogy a kiválasztási szakaszban az induló vállalkozás stá‐ tusz bizonyítására szolgáló egyetlen előírás a cégnyilvántartásból származó, a vállalkozás létrehozásának dátumát tartalmazó kivonat benyújtása volt.
This selection criterion was therefore easily circum‐ vented. 
Ezt a kiválasztási feltételt ezáltal könnyen ki lehetett játszani.
In fact, of the five audited projects supported under the above‐ mentioned measure, two actually comprised the new legal form of enter‐ prises that had existed previously and either closed down or severely limited their business activity, which had then been transferred to the newly cre‐ ated enterprise. 
Az említett intézkedés keretében támogatott öt ellenőrzött projekt közül kettő esetében olyan vállalkozásokról volt szó, amelyek bár jogi szempontból induló vállalkozásnak minősültek, valójában már korábban is léteztek, és vagy megszűntek vagy jelentősen korlátozták üzleti tevékeny‐ ségeiket, amelyeket ezután az újonnan létrehozott vállalkozásba helyeztek át.
The entrepreneurs had decided to set up a new company that met the eligibility criteria in order to receive ERDF co‐financing. 
A vállalkozók az ERFA‐társfinanszírozás elnyerése érdekében a támogathatósági kritériumokat teljesítő új vállalkozást hoztak létre.
This by‐passing of the abovementioned eligibility criterion diminished the ef‐ fectiveness of this measure. 
Az említett támogathatósá‐ gi kritérium megkerülése csökkentette az intézkedés eredményességét.
Selection of projects that were not in line with the measure’s objectives as set out in the OPs In Greece, the OP made explicit reference to the need to support microenterprises in the tourism sector, and defined measures with the objective to address this need, which were highly concentrated in the OP’s catchment area and whose level of ICT adoption was particularly low. 
Olyan projektek kiválasztása, amelyek nem voltak összhangban az intézkedés operatív programokban foglalt célkitűzéseivel Görögországban az operatív program kifejezetten hivatkozott a turisztikai mikrovállalkozások támogatásának szükségességére (és ennek az igénynek a kielégítését célzó intézkedéseket is határozott meg), mivel e vállalkozások igen koncentráltan voltak jelen az operatív program vonzáskörzetében, és körükben az IKT‐k alkalmazása különö‐ sen alacsony volt.
Many of the targeted enterprises were assessed as having a poor or no presence online. 
A célzott vállalkozások közül az értékelések alapján sokan egyáltalán nem rendelkeztek online megjelenéssel, vagy csak nagyon alacsony szintűvel rendelkeztek.
Support to such microenterprises also aimed to reduce the impact of seasonality on the Greek tourism business by increasing economic activity that could be sustained throughout the year. 
Az ilyen mikrovállalkozások támogatása a görög‐ országi turisztikai ágazat szezonalitásának hatását is csökkenteni kívánta az év egészében fenntartható gazdasági tevékenységek fejlesztésével.
However, the call for proposals was drawn up in such a way that it did not place particular emphasis on either micro or even small enterprises. 
A pályázati felhívást azonban úgy írták ki, hogy az nem helyezett különös hangsúlyt sem a kis‐, sem a mikrovállalko‐ zásokra.
The outcome was that large hotels also received funding (four of the seven enterprises assessed in the tourism sector belonged to top Greek hotel chains). 
Ennek eredménye az volt, hogy nagy szállodák is részesültek a forrásokból (a turisztikai ágazatban ellenőr‐ zött hét vállalkozás közül négy a vezető görögországi szállodaláncokhoz tartozott).
These hotels also had a well‐established business model based on two main elements: selling through tour operators (hence, selling directly via the website was of minor importance), and reliance on seasonality (they are open 6 months a year). 
Ezek a szállodák két fő összetevőből álló jól bejáratott üzleti modellel rendelkeztek: utazásszervezőkön keresztüli értékesítés (ezáltal a weboldalon keresztüli közvetlen értékesítés nem volt jelentős) és a szezonalitástól való függés (az év során csak hat hónapon keresztül tartottak nyitva).