natgillin/translations-raw huggingface dataset:
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30. 
56 Írországban a Déli és Keleti Regionális Operatív Program a „legalább egy energiahatékonysági minősítési javulást eredményező, átfogó és ambiciózus energiahatékonysági fejlesztések”30 támogatására irányult.
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85). 
A gyakorlatban a projektek nem határoztak meg semmilyen energiamegtakarítási célkitűzést, nem számoltak be a megtakarított energiáról, és a támogatott háztartások több mint fele nem javított az energetikai minősítésén (lásd: 85. bekezdés).
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31. 
57 Ezek a megállapítások hasonlóak a 21/2012. sz. különjelentésünkben tett megállapításokhoz, amelyek szerint a középületekben megvalósult energiahatékonysági projektek gyakran túlságosan költségesek voltak az általuk megtakarított energiához képest, és megtérülési idejük túlságosan hosszú volt (átlagosan körülbelül 50 év)31.
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects. 
Ennek alapján azt javasoltuk, hogy a Bizottság állapítson meg egy maximális elfogadható egyszerű megtérülési időt és egy egységnyi megtakarítandó energiára jutó standard beruházási költséget a projektek kiválasztásakor.
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32. 
58 A Bizottság „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” (Technikai iránymutatás az épületek energetikai felújításának kohéziós politikai források felhasználásával történő finanszírozásáról) című dokumentuma szerint „a finanszírozásra jogosult projektek esetén meghatározható egy maximális, illetve minimális megtérülési idő, emiatt azonban berögzülhet az, hogy elsőként a legkönnyebben elérhető eredményekkel járó megoldások részesülnének finanszírozásban”32.
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds. 
A gyakorlatban azonban egyik felkeresett irányító hatóság sem állapított meg ilyen küszöbértékeket.
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis. 
60 Olaszország (Puglia) és Bulgáriában egy kisebb felhívás (a költségvetés 8%-a) kivételével a felkeresett irányító hatóságok a gyakorlatban nyilvános ajánlatkéréseket alkalmazva, vagyis érkezési sorrendben osztották fel a költségvetést a lakóépületekben megvalósuló energiahatékonysági projektek között.
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. 
61 Amikor azonban ilyen nyilvános ajánlatkérési eljáráshoz folyamodnak, nem lehetséges értékelni a projektek relatív költségeit és hasznait.
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution). 
Ilyen haszon többek között az energiamegtakarítás költséghatékonysága, valamint az energiahatékonysági beruházások által generált járulékos hasznok (pl. az egészségi állapot javulása, városrehabilitáció, valamint az, hogy enyhül az energiaszegénység, csökkennek az energiaszámlák, enyhül az éghajlatváltozás és a légszennyezés).
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised. 
Ebből adódóan nem került sor az olyan projektek elsőbbségi kezelésére, amelyek kisebb költséggel takarítanak meg több energiát, illetve nyújtanak egyéb előnyöket.
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4). 
62 Csak Olaszország (Puglia) alkalmazott versenyfelhívást az energiahatékonysági projektek relatív költséghatékonyságának értékelésére (lásd: 4. háttérmagyarázat).
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects. 
63 Ezek a megállapítások hasonlóak a 21/2012. sz. különjelentésünkben tett megállapításokhoz, amelyek szerint33 a költséghatékonyság nem volt meghatározó tényező, amikor a tagállamok felosztották az energiahatékonysági intézkedésekre és projektekre szánt finanszírozást.
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved. 
Ennek alapján az egységnyi megtakarítandó energiára jutó standard beruházási költségen alapuló projekt-kiválasztási kritériumok alkalmazását ajánlottuk.
54. 33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost. 
38 4. háttérmagyarázat Operatív program versenyfelhívást alkalmaz az energiahatékonysági projektek relatív költséghatékonyságának értékelésére: egy példa Olaszországban (Puglia) az irányító hatóság versenyfelhíváshoz folyamodott, és az energiamegtakarítás költséghatékonyságával kapcsolatban egyetlen kritériumot alkalmazott, amelynek lehetővé kellett volna tennie, hogy a több energiát alacsonyabb költségen megtakarító projektek sorolódjanak előre.
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost. 
Ennek ellenére olyan projekteket is finanszíroztak, amelyek költségeikhez képest alacsony energiamegtakarítást biztosítottak.
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion). 
Ennek az oka az, hogy nincs felső határérték az egységnyi megtakarított energiára jutó költségre vonatkozóan (lásd: 53. bekezdés), valamint az, hogy a gyakorlatban ez a kritérium alacsony súllyal szerepelt (az elérhető pontok 20%-a helyett 3%-ot adtak a felhívásokban e kritérium szerint).
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves). 
Ez azért történt így, mert a legköltséghatékonyabb projekt, amelyet alapként használtak a többi projekt pontszámának meghatározásához, kiugró értéket jelentett (mivel csak olyan egyszerű intézkedéseket foglalt magában, mint napelemek, hőszivattyúk, termosztatikus szelepek használata).
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization. 
Ennek következtében csaknem az összes többi projekt (95%) nagyon hasonló pontszámot kapott (20 pontból 0 és 5 pont közötti értéket), így nem lehetett tényleges prioritási sorrendet felállítani.
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project. 
Összehasonlításként: az olasz nemzeti finanszírozású, a központi közigazgatás épületeinek regenerációjára irányuló program felhívásaiban ez a kritérium a projektek számára adható összes pont 60%-át teszi ki.
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35. 
Gyenge teljesítménymérési keret 65 Az energiahatékonysági kiadásokkal kapcsolatos teljesítményinformációknak ki kell mutatniuk, hogy mi az, amit az uniós költségvetéssel elértek, és azt is, hogy a költségvetést megfelelően használták fel (elszámoltathatóság)35.
This information should show that Member States selected cost-effective projects. 
Ezekből az információkból annak kellene kiderülnie, hogy a tagállamok költséghatékony projekteket választottak ki.
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects. 
66 A kiadások eredményorientáltságának biztosítása érdekében a Bizottság iránymutatása36 szerint a teljesítménymérési keretnek magában kell foglalnia a következőket: a) konkrét, mérhető, elérhető, releváns és ütemezett célkitűzések az egyes operatív programokra vonatkozóan, meghatározva, hogy az uniós társfinanszírozású intézkedések milyen módon járulnak hozzá az Unió energiahatékonysági célkitűzéseihez; b) a projektek fizikai outputjainak és eredményeinek nyomon követését lehetővé tevő mutatók.
As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects. 
Mivel a vizsgált kiadások fő célja az energiamegtakarítás, ezeknek a mutatóknak elsősorban a megtakarított energia mennyiségét kell kimutatniuk, és lehetőség szerint a projektek által generált egyéb eredményeket is.
The monitoring system should allow aggregating such data to report on energy saved by operational programmes and, thus, on EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets; (c) ex ante conditionalities, to ensure that the necessary conditions for an effective and efficient spending are in place, and a performance reserve, for rewarding operational programmes that can show generating energy savings cost-effectively. 
39 be lehessen számolni az operatív programok révén megtakarított energiáról, és így arról, hogyan járult hozzá az uniós költségvetés az Unió energiahatékonysági célkitűzéseinek eléréséhez; c) előzetes feltételrendszerek annak biztosítására, hogy fennálljanak a kiadások hatékonyságához és eredményességéhez szükséges feltételek, valamint egy teljesítménytartalék, az olyan operatív programok jutalmazására, amelyek kimutathatóan költséghatékony módon érnek el energiamegtakarítást.
Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings 67 All five operational programmes we examined defined specific objectives for their energy efficiency actions, based on the need to increase the energy efficiency of their buildings stock, in particular residential buildings (see paragraph 24). 
A közös mutatók a középületek esetén mérik a beruházások által megtakarított energiát, de a lakóépületek esetén nem 67 Mind az öt vizsgált operatív program konkrét célkitűzéseket határozott meg az energiahatékonysági intézkedéseire vonatkozóan, abból kiindulva, hogy javítani kellett az egyes programok épületállományának, különösen a lakóépületeknek az energiahatékonyságát (lásd: 24. bekezdés).
Objectives are relevant to the headline EU energy efficiency target and time-bound (as results should be achieved by 2023). 
A célkitűzések relevánsak a kiemelt uniós energiahatékonysági célkitűzés szempontjából, és határidőhöz kötöttek (mivel az eredményeket 2023-ig kell elérni).
34 defined the expected amount of energy savings the investments should deliver or the expected cost per unit of energy saved. 
Egyik vizsgált operatív program sem határozta meg azonban a beruházás által teljesítendő energiamegtakarítás várt mennyiségét, sem az egységnyi megtakarított energiára jutó várt költségeket.
68 The Fund-specific regulations37 establish a list of common output indicators that Member States should use wherever the indicator is relevant to express the output of the supported investment. 
68 Az alapspecifikus rendeletek37 megadnak egy közös outputmutató-listát, amelyet a tagállamoknak minden olyan alkalommal használniuk kell, amikor a mutató releváns az adott támogatott beruházás outputjának szempontjából.
The two common output indicators relevant to energy efficiency spending in buildings are: (a) Common output indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification”, which relates to spending for the energy efficiency renovation of residential buildings; (b) Common output indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings”, which measures energy saved by spending mainly for the energy efficiency renovation of public buildings. 
Az épületekre fordított energiahatékonysági kiadások esetén releváns két közös outputmutató a következő: a) 31. közös outputmutató: „A jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások száma”, amely a lakóépületek energiahatékonysági felújítására irányuló kiadásokhoz kapcsolódik; b) 32. közös outputmutató: „A középületek éves elsődleges energiafogyasztásának csökkentése”, amely főként a középületek energiahatékonysági felújítására irányuló beruházások által megtakarított energiát méri.
37 Article 5 and Annex I of Regulation (EU) No 1300/2013 on the Cohesion Fund. 
37 A Kohéziós Alapról szóló 1300/2013/EU rendelet 5. cikke és I. melléklete.
Article 6 and Annex I of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF. 
Az ERFA-ról szóló 1301/2013/EU rendelet 6. cikke és I. melléklete.
Figure 11 – Common Output Indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings” 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
40 2 4 6 8 11 2
70 For energy efficiency investments in public buildings, Common Output Indicator 32 reports on the energy saved. 
70 A középületek energiahatékonysági beruházásaira vonatkozóan a 32. közös outputmutató a megtakarított energiáról számol be.
But, for energy efficiency investments in residential buildings, Common Output Indicator 31 reports on the number of households with an improved energy rating, not on the energy saved. 
A lakóépületek energiahatékonysági beruházásaira vonatkozóan azonban a 31. közös outputmutató az energetikai minősítésüket javító háztartások számát adja meg, nem pedig a megtakarított energiát.
71 Since there is no common indicator reporting on the amount of energy saved by investments in residential buildings, it is not possible to know how much energy will be saved by investing the planned €4.6 billion38 of the 2014-2020 EU budget inenergy efficiency investments in residential buildings. 
71 Mivel nincs olyan közös mutató, amely a lakóépületekben megvalósuló beruházások által megtakarított energiáról számolna be, nem tudható, hogy a 2014–2020-as uniós költségvetésből történő, a lakóépületek energiahatékonysági beruházásaira fordítandó 4,6 milliárd euró38 értékű beruházás révén összesen mennyi energiát fognak megtakarítani.
It is also not possible to quantify the whole of the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
Azt sem lehet számszerűsíteni, hogy az uniós költségvetés összesen mennyivel járult hozzá az Unió energiahatékonysági célkitűzéseinek eléréséhez.
72 These findings are similar to those in our special report 21/2012, where we concluded39 that performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for monitoring programmes and the results of energy efficiency measures across the EU could not be aggregated. 
72 Ezek a megállapítások hasonlóak a 21/2012. sz. különjelentésünkben tett megállapításokhoz, amelyek szerint39 az energiahatékonysági intézkedésekre vonatkozó teljesítménymutatók nem alkalmasak a programok nyomon követésére, és az Unió-szerte tett energiahatékonysági intézkedések eredményeit nem lehet összesíteni.
On this basis, we recommended using comparable performance indicators across the EU. 
Ennek alapján uniós szinten összevethető teljesítménymutatók alkalmazását javasoltuk.
The Commission partially implemented this recommendation by introducing, for the 2014-2020 period, the Common Output Indicator 32, reporting on energy saved by EU funded investments, but only for public buildings. 
A Bizottság részben végrehajtotta ezt az ajánlást azáltal, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan bevezette a 32. közös outputmutatót, amely az uniós finanszírozású beruházások által megtakarított energiáról számol be, de csak a középületekre vonatkozóan.
For the 2021-2027 period, the Commission has proposed 38 This is the budget allocated by Member States at 31 January 2020. 
A 2021–2027-es időszakra vonatkozóan a Bizottság javasolta az RCR26 közös eredménymutatót: „Éves végsőenergia-fogyasztás (ebből: lakossági, magán nem lakossági, állami nem lakossági)”.
39 See special report 21/2012 paragraph 51(c). 
39 Lásd: 21/2012. sz. különjelentés, 51. bekezdés c) pont.
73 In addition to common output indicators, the five operational programmes we examined used the following programme specific indicators, which should be targeted to the specific investments they support: Table 6 – Programme specific indicators for the five operational programmes we examined 37 Operational programme Indicator Measurement unit Baseline in 2013 Value in 2018 (or latest reported) Progress Bulgaria Regions in Growth Final energy consumption from households (in 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Final energy consumption by public administration, trade and services (in 1 000 toe) 964 1 200 --Czechia Integrated Regional Final households’ energy consumption MWh/year 70 027 778 80 497 553 --Ireland Southern & Eastern Regional The average thermal performance of housing units in the S&E Region kWh/m2/year 210 144 ++ Italy (Puglia) Regional Electricity consumption of the public administration per labour unit GWh 3,2 3,3 - Lithuania Investment for growth and jobs Final energy consumption in service and household sectors (in 1 000 toe) 2 110 2 090 + * The tonne of oil equivalent (toe) is a unit of energy defined as the amount of energy released by burning one tonne of crude oil. 
6. táblázat. Programspecifikus mutatók a megvizsgált öt operatív programnál 43 Operatív program Mutató Mérési egység Referencia -érték, 2013 A 2018-as (vagy legutóbb jelentett) érték Előrehaladás Bulgária Növekvő régiók A háztartások végsőenergia-fogyasztása (1000 tonna olajegyenérték*) 2 257 2 319 - A közigazgatás, a kereskedelem és a szolgáltatások végsőenergia-fogyasztása (1000 tonna olajegyenérték) 964 1 200 --Csehország Integrált regionális A háztartások végsőenergia-fogyasztása MWh/év 70 027 778 80 497 553 --Írország Déli és keleti regionális A lakóegységek átlagos hőteljesítménye a déli és keleti régióban kWh/m2/év 210 144 ++ Olaszország (Puglia) Regionális A közigazgatás egy munkaegységre jutó villamosenergia-fogyasztása GWh 3,2 3,3 - Litvánia Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe A végsőenergia-fogyasztás a szolgáltatási és a háztartási ágazatokban (1000 tonna olajegyenérték) 2 110 2 090 + * A tonna olajegyenérték az egy tonna nyersolaj elégetéséből felszabaduló energia mennyiségével meghatározott energiaegység.
It is approximately 11 630 kilowatt-hours (kWh). 
Értéke hozzávetőleg 11 630 kilowattóra (kWh).
Source: ECA based on data provided by visited managing authorities. 
Forrás: Európai Számvevőszék, a felkeresett irányító hatóságok által szolgáltatott adatok alapján.
74 In all five Member States we visited, these ‘result’ indicators are of a statistical nature, reporting for example on the energy consumption of all buildings in a Member State, not just on buildings renovated with EU-funded projects. 
74 Ezek az „eredménymutatók” mind az öt felkeresett tagállamban statisztikai jellegűek, és például egy tagállam összes épületének energiafogyasztásáról számolnak be, az uniós finanszírozású projektek által felújított épületekről külön nem.
These indicators, therefore, do not report on energy savings resulting from EU-funded energy efficiency investments. 
Ez okozza tehát, hogy ezek a mutatók nem számolnak be az uniós finanszírozású energiahatékonysági beruházásokból származó energiamegtakarításról.
75 Three out of the five Member States we visited collected data on the amount of energy saved by individual projects, including those concerning residential buildings. 
75 A felkeresett öt tagállamból három gyűjtött adatokat az egyes projektek által megtakarított energia mennyiségéről, a lakóépületekről is.
However, the Commission did not ask Member States to provide data for monitoring the average cost per unit of energy saved. 
A Bizottság arra azonban nem kérte a tagállamokat, hogy szolgáltassanak adatokat az egységnyi megtakarított energiára jutó átlagköltség nyomon követéséhez.
76 The Commission and Member States stated in their planning documents that energy efficiency investments also generate other benefits than energy savings (e.g. health improvements, urban rehabilitation, quality of life, reduction of energy poverty, energy bills, air pollution). 
76 Tervezési dokumentumaikban a Bizottság és a tagállamok leszögezték, hogy az energiahatékonysági beruházások az energiamegtakarítás mellett más hasznokat is generálnak (pl. az egészségi állapot javulása, városrehabilitáció, valamint az, hogy enyhül az energiaszegénység, csökkennek az energiaszámlák, enyhül az éghajlatváltozás és a légszennyezés).
However, none of the Member States we visited used indicators to measure these additional benefits. 
Egyik felkeresett tagállam sem alkalmazott azonban mutatókat e járulékos hasznok mérésére.
Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness 77 None of the indicators used in the five Member States we visited measures the cost-effectiveness of the energy efficiency investments in buildings. 
A mutatók nem alkalmasak a költséghatékonyság nyomon követésére 77 A felkeresett öt tagállamban alkalmazott mutatók egyike sem méri az épületekre fordított energiahatékonysági beruházások költséghatékonyságát.
Following similar findings in our previous audit we recommended the monitoring of the cost per unit of energy saved and of the payback period planned and achieved40. 
A korábbi ellenőrzésükben szereplő hasonló megállapításokat követve ajánlottuk az egységnyi megtakarított energiára jutó költségek, valamint a tervezett és elért megtérülési időszak nyomon követését40.
This could help in identifying benchmarks and thresholds for selecting projects (see paragraph 58) as well as in assessing the performance of operational programmes in delivering their intended results, when allocating the performance reserve (see paragraph 82). 
Ez segíthet azonosítani a referenciaértékeket és küszöbértékeket a projektek kiválasztásánál (lásd: 58. bekezdés), valamint a teljesítménytartalék elosztásakor értékelni az operatív programok teljesítményét arra nézve, hogy mennyiben érik el a tervezett eredményeket (lásd: 82. bekezdés).
78 However, the Commission did not fully agree to our recommendation, as it considered that the comparability of the recommended indicators would be limited, given the fact that these indicators depend on many factors (e.g. energy prices, climate). 
78 A Bizottság azonban nem értett egyet teljes mértékben az ajánlásunkkal, mivel szerinte az ajánlott mutatók kevésé összevethetőek, hiszen számos tényezőtől függenek (pl. energiaárak, éghajlat).