natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, these policies often neglected the absorption capacity of the market and the need for innovation support required by the private sector. 
Ez a politika azonban gyakran figyelmen kívül hagyta a piac felvevőképességét és azt, hogy a magánszektornak szüksége van támogatásra az innovációhoz.
2 Innovation union, a Europe 2020 Initiative (http://ec.europa.eu/research/ innovation‐union/ index_en.cfm). 
2 „Innovatív Unió”, az Európa 2020 kezdeményezése (http:// ec.europa.eu/research/ innovation-union/ index_en.cfm).
3 The major beneficiaries under the previous European R & D framework programmes were researchers outside the business sector (Interim evaluation of the seventh framework programme – report of the expert group, 12 November 2012). 
3 A korábbi európai K+F keretprogramok fő kedvezményezettjei az üzleti életen kívül álló kutatók voltak (A hetedik keretprogram időközi értékelése, a szakértői csoport jelentése, 2012. november 12.). 2. háttérmagyarázat
Box 2 Introduction 12 04 The European Commission has put greater emphasis on the end of the innovation cycle with the aim of bringing research results to the market. 
Bevezetés 12 04 Az Európai Bizottság nagyobb hangsúlyt fektetett az innovációs ciklus végére azzal a céllal, hogy a kutatási eredmények megjelenjenek a piacon.
Unlike its predeces‐ sors, Horizon 2020 (the current framework programme for research and innova‐ tion) explicitly funds innovation. 
Elődeivel ellentétben a Horizont 2020 (a jelenlegi kutatási és innovációs keretprogram) kifejezetten finanszírozza az innovációt.
New EU public instruments such as public– private partnerships (e.g. JTIs4), loan and guarantee schemes (e.g. the RSFF5) and venture capital (e.g. the GIF6) have been introduced to strengthen EU innovation and to further encourage business participation in innovation activities7. 
Az európai innováció erősítésére, illetve a vállalkozások innovációs tevékenységben való részvételét ösztönzendő4 a közszféra olyan új uniós eszközeit vezették be, mint a köz-és magánszféra partnersége (pl. a ktk-k5), a hitel-és garanciarendszerek (pl. az RSFF6) és a kockázati tőke (pl. a GIF7).
05 However, these innovative EU initiatives took little account of the links between the main stakeholders involved in the ‘knowledge triangle’— the interaction between research, education and innovation (see Figure 1). 
05 Ezek az innovatív uniós kezdeményezések azonban kevéssé vették figyelembe a „tudásháromszög” fő érintettjei közötti kapcsolatokat, a kutatás, az oktatás és az innováció kölcsönhatását (lásd: 1. ábra).
Economic growth is founded on a broader, well‐functioning ‘knowledge and innovation system’ in which productive interactions between all innovative actors is crucial. 
A gazdasági növekedés alapja egy szélesebb, jól működő „tudás-és innovációs rendszer”, amelyben döntő fontosságúak az összes innovatív szereplő közötti produktív kölcsönhatások.
A better understanding of these relationships within the knowledge triangle has encour‐ aged the development of a new public scheme designed to support the whole innovation ecosystem. 
A tudásháromszögön belüli kapcsolatok jobb megértése ösztönözte a közszféra egy olyan új rendszerének kifejlesztését, amely a teljes innovációs ökoszisztéma támogatását célozza.
4 Joint technology initiatives were introduced to better address the needs of industry in dedicated fields of research. 
5 A közös technológiai kezdeményezések bevezetése az ipar igényeinek való jobb megfelelést célozta egyes kutatási területeken.
They are independent EU bodies with the participation of industry and, in some instances, of Member States. 
A ktk-k önálló uniós szervek, amelyekben részt vesznek az ipar képviselői, valamint egyes esetekben a tagállamok.
5 The Risk Sharing Finance Facility was launched to improve access to debt financing for research performers, especially for higher risk investment in research, technological development and innovation. 
6 A kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus azzal a céllal indult, hogy javítsa a kutatásvégzők hozzáférését a finanszírozáshoz, különösen a nagyobb kockázatú kutatási beruházások, technológiai fejlesztések és innováció terén.
6 The High Growth and Innovative SMEs Facility under the competitiveness and innovation programme provides risk capital for innovative SMEs and SMEs with high growth potential. 
7 A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF), amely a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében működik, az innovatív kkv-ket és a nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv-ket látja el kockázati tőkével.
The knowledge triangle Innovation New markets New skills Education Source: ECA. 
A tudásháromszög Innováció Új piacok Új készségek Oktatás Új tudás Kutatás Forrás: Európai Számvevőszék.
New knowledge Research Figure 1 
1. ábra
Introduction 13 06 The Commission presented ‘a broad‐based innovation strategy for the EU, aimed at translating investments in knowledge into products and services’ and pro‐ posed the creation of a specific body to ‘act as a pole of attraction for the best minds, ideas and companies from around the world’8. The EIT came into being in 2008. 
Bevezetés 13 06 A Bizottság „széles körű uniós innovációs stratégiát” mutatott be, amelynek célja, hogy „a tudásba való beruházást termékekké és szolgáltatásokká alakítsa át”, és egy külön szerv létrehozását javasolta, amely „a világ minden tájáról a legjobb elméket, ötleteket és cégeket vonzaná magához”8: így jött létre 2008-ban az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT).
Initial logo of the EIT The European Institute of Innovation and Technology The EIT’s mission and objective 07 The EIT aims to bridge the gap between the research‐focused universities and market‐oriented companies. 
Az EIT eredeti logója Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet Az EIT küldetése és célja 07 Az EIT célja, hogy áthidalja a kutatásközpontú egyetemek és a piacorientált cégek közötti szakadékot.
The EIT’s concept of an integrated approach to the knowledge triangle is a unique way for an EU public scheme to promote innova‐ tion and entrepreneurship. 
Az EIT koncepciója a tudásháromszög integrált megközelítéséről egyedülálló módja annak, ahogy a közszférában egy uniós rendszer támogatja az innovációt és a vállalkozói készséget.
Moreover, the EIT has the explicit objective of clearly focusing on tangible results and concrete benefits to society by ‘converting outputs from research into high‐value products and services’9. 
Az EIT-nek továbbá kifejezetten célja, hogy a társadalom számára kézzelfogható eredményekre és előnyökre összpontosítson, úgy, hogy „a kutatási eredményeket hasznosítva nagy értéket képviselő termékeket és szolgáltatásokat hozzanak létre”9.
08 With a budget of over 300 million euro for the 2008‐2013 period and 2.7 bil‐ lion euro originally planned for 2014‐2020, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy ‘to contribute to sustainable European economic growth and competitiveness by reinforcing the innovation capacity of the Mem‐ ber States and the Union in order to address major challenges faced by European society. 
08 A 2008 és 2013 közötti időszak több mint 300 millió eurós, illetve a 2014 és 2020 közötti időszakra eredetileg tervezett 2,7 milliárd eurós költségvetésével az EIT-nek kiemelkedő szerep jut az Európa 2020 stratégiában: az, „hogy a tagállamok és az Európai Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez.
It shall do this by promoting synergies and cooperation among, and integrating, higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’10. 
Ezt azzal éri el, hogy integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatást, kutatást és innovációt, valamint előmozdítja a köztük létrejövő szinergiákat és együttműködést, többek között a vállalkozói készség fokozása révén”10.
The EIT has now been incorporated into the current framework programme for research and innovation, Horizon 202011. 
Az EIT ma már a jelenlegi kutatási és innovációs keretprogram, a Horizont 2020. részét képezi11.
8 COM(2005) 24 final of 2 February 2005 ‘Working together for growth and jobs: a new start for the Lisbon strategy’. 
8 „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete”, (COM(2005) 24 végleges, 2005. február 2.
9 Decision No 1312/2013 of the European Parliament and Council of 11 December 2013 on the strategic innovation agenda of the EIT the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 892). 
9 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1312/2013/EU határozata az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről: az EIT hozzájárulása egy innovatívabb Európához (HL L 347., 2013.12.20, 892. o.).
10 Article 3 of Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p. 174). 
10 Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról és a 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 174. o.) 3. cikke.
11 Horizon 2020 was established by Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and the Council of 11 December 2013 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 104). 
11 A Horizont 2020-at az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1291/2013/EU rendelete (HL L 347., 2011.12.20., 104. o.) hozta létre.
It is FP7’s successor programme and will run from 2014 to 2020 with a budget of 77 billion euro. 
A Horizont 2020 a hetedik keretprogram utódprogramjaként 2014-től 2020-ig tart majd, 77 milliárd eurós költségvetéssel.
Introduction 14 How does it work? 
Bevezetés 14 Hogyan működik az EIT?
09 Under the supervision of the European Commission’s DG Education and Cul‐ ture, the EIT operates as a decentralised EU body. 
09 Az EIT az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságának felügyelete alatt, decentralizált uniós szervként működik.
Its headquarters are located in Budapest. 
A központja (az EIT-központ) Budapesten van.
The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. Instead it provides grants to the KICs, structured partnerships of existing businesses, research institutes and universities (the KIC partners). 
Az EIT nem kutatóközpont, és nem vesz részt közvetlenül egyedi projektek finanszírozásában, hanem a tudományos és innovációs társulásokat (TIT), meglévő vállalkozások, kutatóintézetek és egyetemek strukturált partnerségeit (a TIT-partnerek) részesíti támogatásban.
The KICs are at the core of the EIT’s activities and are the principal means by which the EIT is expected to deliver its objectives (see Figure 2 for an overview of the model of the EIT). 
A TIT-ek az EIT tevékenységeinek középpontjában állnak, és várhatóan annak fő eszközeként segítik majd az EIT-et célkitűzéseinek megvalósításában (az EIT modelljének áttekintését lásd: 2. ábra).
Overview of the EIT model EIT Budapest KIC Network from: - Business - Research - Education €€€ KIC partner KIC partner KIC partner The KIC partners work together on innovation activities Source: ECA. 
Az EIT modelljének áttekintése EIT Budapest TIT Hálózat: - Üzleti élet - Kutatás - Oktatás €€€ TIT-partner TIT-partner TIT-partner TIT-partnerek együttműködnek innovációs tevékenységekben Forrás: Európai Számvevőszék.
Business plan Performance Report Euro Figure 2 
Üzleti terv Teljesítményjelentés euró 2. ábra
Introduction 15 10 The KICs should ensure that the EIT’s vision and policies are translated into ef‐ fective actions. 
Bevezetés 15 10 A TIT-eknek kell tenniük arról, hogy az EIT elképzelései és politikája eredményes tevékenységekké váljanak.
The KICs are selected by means of a competitive call based on priority topics with high societal impact. 
A TIT-eket versenypályázati felhívás útján, egyes nagy társadalmi hatású kiemelt témakörökre választják ki.
Five KICs have been selected by the EIT for financial support — see Figure 3. 
Az EIT öt TIT-et választott ki pénzügyi támogatásra, lásd: 3. ábra.
Each KIC is represented by an autonomous organisation, the KIC legal entity, to conclude the contractual agreements with the EIT. 
Az egyes TIT-eket egy önálló szervezet, a jogi személyiségű TIT képviseli, ez köt szerződéses megállapodásokat az EIT-tel.
The five KICs selected and funded by the EIT KIC Mission Numbers of KIC partners EIT Digital To drive European leadership in ICT innovation for economic growth and quality of life 115 209 Launched in 2010 242 209 115 Climate-KIC To create opportunities for innovators to address climate change and shape the world’s economy KIC InnoEnergy To become the leading engine for innovation and entrepreneurship in sustainable energy EIT Health To accelerate entrepreneurship and innovation in healthy living and active ageing, providing Europe’s top talents with new opportunities and resources for the benefit of all citizens Launched in 2015 EIT Raw Materials Source: ECA/EIT. 
Az EIT által kiválasztott és támogatott öt TIT TIT Küldetés A TIT-partnerek száma EIT Digital Európa vezető szerepének erősítése az IKT innovációja terén a gazdasági növekedés és az életminőség javára 115 209 Indult 2010-ben 242 209 115 Éghajlati TIT Lehetőséget teremteni az újítók számára az éghajlatváltozás kezelésére és a világgazdaság alakítására InnoEnergy TIT Az innováció és a vállalkozói szellem motorjává lenni a fenntartható energia terén EIT, egészségügy Valamennyi uniós polgár javát szolgálva ösztönözni a vállalkozói szellemet és az innovációt az egészséges életmód és az aktív időskor terén, új lehetőségeket és forrásokat nyújtva Európa kiemelkedő tehetségeinek Indult 2015-ben EIT, nyersanyagok Forrás: Európai Számvevőszék/EIT.
To boost the competitiveness, growth and attractiveness of the European raw materials sector via radical innovation and entrepreneurship Figure 3 
Radikális innováció és vállalkozó kedv révén serkenteni az európai nyersanyagágazat versenyképességét, növekedését és vonzerejét 3. ábra
Introduction 16 11 The EIT grant agreement specifies the maximum annual financial contribution and defines the portfolio of activities to be undertaken by the KIC for the cal‐ endar year the grant is signed. 
Bevezetés 16 11 Az EIT támogatási megállapodása meghatározza a maximális éves pénzügyi hozzájárulást, és előírja a megállapodás megkötésének naptári évében a TIT által végzendő tevékenységek körét.
The planned portfolio of all KIC activities must be included in a KIC business plan, annexed to the grant agreement. 
A TIT valamennyi tervezett tevékenységét felölelő portfóliót bele kell venni a TIT üzleti tervébe és csatolni kell a támogatási megállapodáshoz.
These KIC activities can be subdivided into four main action lines: (i) education, (ii) innovation projects, (iii) entrepreneurship, and (iv) management and other KIC operating costs. 
Ezek a TIT-tevékenységek a következő négy fő cselekvési irányra oszthatóak fel: i. oktatás; ii. innovációs projektek; iii. vállalkozói szellem; iv. irányítás és a TIT egyéb működési költségei.
12 Under the education action line, the EIT funds education and training activities at master’s and doctoral level, focusing on the delivery of entrepreneurship and in‐ novation skills. 
12 Az oktatási cselekvési irány keretében az EIT a mester-és doktorképzés szintjén finanszíroz oktatási és képzési tevékenységeket, különös tekintettel a vállalkozói készségekre és az innovációs készségekre.
Under the second action line, innovation‐driven projects are car‐ ried out by a consortium of KIC partners selected through an internal competi‐ tive call organised and managed by the KIC legal entity. 
A második cselekvési irány részeként innováció-központú projekteket hajt végre egy TIT-partnerekből álló konzorcium, amely partnerek kiválasztása a jogi személyiségű TIT által szervezett és irányított belső versenypályázat révén történik.
The aim is to bridge the innovation gap between research and the market by funding projects connected to business development activities12. 
A cél a kutatás és a piac közötti szakadék áthidalása üzletfejlesztési tevékenységekhez kapcsolódó projektek finanszírozásával12.
The entrepreneurship action line aims to foster business creation through incubators and to accelerate business develop‐ ment via financial and technical support for the growth of start‐ups. 
A vállalkozói készséget célzó cselekvési irány arra törekszik, hogy inkubátorházak révén elősegítse új vállalkozások létrehozását, és az induló vállalkozások növekedésére nyújtott pénzügyi és technikai támogatás révén felgyorsítsa a vállalkozások fejlődését.
One of its principal objectives is to reduce the ‘time‐to‐market’ for new businesses through demonstration actions, facilitating experience labs and market studies. 
Az egyik legfontosabb cél ezen a téren az új vállalkozások piacra jutásához szükséges idő lerövidítése demonstrációs tevékenységekkel, valamint kísérleti laboratóriumok használatának és piackutatási tanulmányok készítésének elősegítésével.
13 The fourth action line covers costs related to the management of the KIC and its co‐location centres. 
13 A negyedik cselekvési irány a TIT-nek és helymegosztási központjainak irányításával kapcsolatos költségekre terjed ki.
Each KIC has regional co‐location centres across the EU (see Annex I). 
Mindegyik TIT-nek Európa-szerte vannak regionális helymegosztási központjai (lásd: I. melléklet).
12 The focus on business applications is the main difference with traditional collaborative research projects such as those proposed through FP7 competitive calls. 
12 Az együttműködésen alapuló hagyományos kutatási projektekhez – például a 7. keretprogram versenypályázatainak keretében javasolt projektekhez – képest a fő különbség az üzleti alkalmazások előtérbe helyezése.
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
Az ellenőrzés 17 hatóköre és módszere 14 A Számvevőszék ellenőrzésének célja annak értékelése volt, hogy az EIT eredményes eszközként mozdítja-e elő az Unióban zajló innovációt.
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle. 
Konkrétan az EIT létjogosultságát, megtervezését és végrehajtását vizsgáltuk annak értékeléséhez, hogy az új eszköznek köszönhetően helyes úton haladunk-e azon általános célkitűzés felé, hogy a tudásháromszög integrálása révén fellendüljön az Unióban zajló innováció.
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014. 
15 Az ellenőrzés, amelyre 2014 decembere és 2015 júniusa között került sor, a 2010 és 2014 közötti TIT-és EIT-tevékenységekre irányult.
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103. 
Az EIT 2015-ben több kezdeményezést tett, ezeket a 96–103. bekezdések ismertetik.
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13. 
A következő szervek képviselőivel találkoztunk: ο az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága; ο az EIT központja; ο a három jogi személyiségű TIT; ο hét TIT–partner; ο öt helymegosztási központ13.
16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived. 
16 A TIT-partnerek kiválasztása annak alapján történt, hogy mekkora EIT-finanszíro-zásban részesültek.
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es). 
Egy második kritérium azt biztosította, hogy a mintában szereplő TIT-partnerek valamennyi 2010-ben indult TIT-et, valamint a tudásháromszög három oldalát (vagyis az egyetemeket, kutatóintézeteket és vállalkozásokat) képviselő minden típusú szervezetet lefedjenek.
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 
Mintavétel alapján áttekintettük az EIT által finanszírozott TIT-tevékenységeket is.
17 The audit approach was complemented by: ο a web‐based survey to collect the views of the KIC partners14; ο a quantitative analysis of the costs reported of the KICs covering the 2010‐ 2014 period; ο a review of the academic literature on innovation and EIT; and ο an analysis of the initiatives taken by the EIT and the Commission during and since our audit. 
17 Ellenőrzési módszerünk kiegészült a következőkkel: ο a TIT-partnerek véleményét kikérő webalapú felmérés14; ο a TIT-ek által a 2010–2014-es időszakra bejelentett költségek mennyiségi elemzése; ο az innovációra és az EIT-re vonatkozó szakirodalom áttekintése; ο az EIT és a Bizottság által az ellenőrzésünk idején és azóta indított kezdeményezések elemzése.
18 Prior to the audit, a panel of key stakeholders was organised to better under‐ stand the main challenges the EIT has to face. 
18 Az ellenőrzést megelőzően a fő érdekelt felekből álló bizottság állt össze az EIT előtt álló legfontosabb kihívások elemzésére.
Data and conclusions from the Court’s annual audit of the EIT’s financial accounts have also been used as a source of information. 
Információforrásként felhasználták az EIT pénzügyi beszámolója éves számvevőszéki ellenőrzésének adatait és következtetéseit is.
13 Located in Grenoble (KIC InnoEnergy), London (Climate‐KIC and EIT Digital) and Stockholm (EIT Digital and KIC InnoEnergy). 
13 Székhelyük: Grenoble (InnoEnergy TIT), London (Éghajlati TIT és EIT Digital) és Stockholm (EIT Digital és InnoEnergy TIT).
Observations 18 The EIT is based on a valid rationale 19 The stakeholders and the majority of the KIC partners who responded to the survey are of the opinion that the main barriers to innovation are, by order of importance for the respondents to the survey (see Figure 4): Main barriers to innovation according to respondents Administrative and legal barriers Pressure to obtain immediate financial return Difficult access to finance Limited involvement of business in the development of educational courses offered by higher education Insufficient investments in innovative activities by higher education and by the private sector Source: ECA. 
Észrevételek 18 Az EIT létjogosultsága megalapozott 19 A felmérés válaszadói közül az érdekelt feleknek, illetve a TIT-partnerek többségének a véleménye szerint az innováció előtt álló fő akadályok a következők, a válaszadók szerinti fontosság sorrendjében (lásd: 4. ábra): Az innováció előtt álló fő akadályok, a válaszadók szerinti fontosság sorrendjében Adminisztratív és jogi akadályok Az azonnali pénzügyi megtérülés kényszere A finanszírozáshoz való nehéz hozzájutás Az üzleti vállalkozások korlátozott részvétele a felsőoktatás által kínált tanfolyamok kifejlesztésében A felsőoktatás és a magánszektor elégtelen beruházása az innovatív tevékenységekbe Forrás: Európai Számvevőszék.