natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission required France only to report on measures adopted in its forthcoming stability programme (for 2014) and not, as stipulated by Regulation (EU) No 473/2013, in a report on measures adopted. 
A Bizottság arra kötelezte Franciaországot, hogy az elfogadott intézkedésekről csak a következő (2014-re vonatkozó) stabilitási programjában számoljon be, nem pedig a 473/2013/EU rendelet szerinti elfogadott intézkedésekről szóló jelentésben.
The Member State did provide some information in its 2014 stability programme, but this was not as detailed as required by the Regulation. 
A tagállam a 2014-es stabilitási programjában valóban szolgáltatott adatokat, azonban nem olyan részletességgel, mint amilyet a rendelet előír.
Malta sent both documents, but the reports did not provide the required data on the in-year budgetary impact of discretionary measures for the year 2014. 
Málta mindkét dokumentumot megküldte, ám ezek a jelentések nem tartalmazták az előírt adatokat a diszkrecionális intézkedések 2014-re vonatkozó évközi költségvetési hatásáról.
Observations 56 86 With the exception of Cyprus (after it agreed to a financial assistance programme in 2013), corrective measures were not sufficiently detailed and/or their fiscal impact was not sufficiently clearly identified or explained (see Box 8) for the Commission to exercise effective supervision. 
Észrevételek 56 86 Ciprus kivételével (miután az 2013-ban pénzügyi segítségnyújtási programban ré-szesült) a korrekciós intézkedések nem voltak kellően részletesek, illetve költségvetési hatásuk nem volt kellő egyértelműséggel megfogalmazva vagy ismertetve (lásd: 8. háttérmagyarázat) ahhoz, hogy a Bizottság eredményes felügyeletet gyakorolhasson.
87 Moreover, the deadlines set for the production of European economic forecasts are not aligned with national budgetary deadlines. 
87 Ezenkívül az európai gazdasági előrejelzések elkészítésére megszabott határidők nincsenek összhangban a tagállami költségvetési határidőkkel.
This results in frequent dis‐ crepancies between the Commission forecasts and national budget forecasts, and consequently between budgetary targets and the required EDP adjustment paths. 
Ez gyakori ellentmondásokat eredményez a bizottsági előrejelzések és tagállami költségvetési előrejelzések között, ezáltal a költségvetési célok és a kívánt túlzotthiány-korrek-ciós pálya között is.
Examples of insufficient detail on corrective measures ο The Czech national reform programme (2012) contained a list of measures, both planned and implement‐ ed, as well as implemented measures with an expected financial impact in 2013 and 2014. 
Példák a korrekciós intézkedések nem kellő részletességére ο A cseh nemzeti reformprogram (2012) tartalmazott egy felsorolást a tervezett és a már végrehajtott intézkedésekről, valamint olyan már végrehajtott intézkedésekről, melyek pénzügyi hatását 2013-ra és 2014-re várták.
However, the programme did not include any estimate of the fiscal impact of these measures. ο The Czech convergence programme (2012) included a table specifying the fiscal impact of measures envis‐ aged for 2013‐2015. 
A program azonban nem tartalmazott becslést ezen intézkedések költségvetési hatásáról. ο A cseh konvergenciaprogram (2012) tartalmazott egy táblázatot az intézkedéseknek a 2013–2015-ös időszakra várt költségvetési hatásaival.
However, the data in the text could not be reconciled with the information in the table. 
A szöveges adatok azonban nem voltak megfeleltethetők a táblázatban megadott információkkal.
Moreover, in one case there were no details on the corrective measures proposed. ο The Maltese report on action taken (2013) specified corrective measures for 2013 but was vague about 2014. 
Ezenkívül egy esetben a javasolt korrekciós intézkedések nem voltak részletezve. ο A megtett intézkedésekről szóló máltai beszámoló (2013) részletesen leírta a 2013-ra szóló korrekciós intézkedéseket, de 2014-re csak homályosan utalt.
Instead of giving details, the report merely referred to the forthcoming budget. 
A részletek megadása helyett a beszámoló csupán a készülőben lévő költségvetésre hivatkozott.
Therefore the Com‐ mission’s assessment46 did not incorporate the planned measures (they were not included until the winter forecast), which weakened the basis for effective monitoring and surveillance. ο The French stability programmes for 2010 to 2014 did not describe the corrective measures for every year in the requisite detail47. 
A Bizottság értékelése46 így nem tartalmazta a tervezett intézkedéseket (a téli előrejelzésig ezek nem jelentek meg benne), ami gyengítette az eredményes monitoring és felügyelet alapját. ο A 2010–2014-es időszakra vonatkozó francia stabilitási programok nem írták le a kellő részletességgel az egyes évekre szóló korrekciós intézkedéseket47.
As a consequence, the Commission did not have a sufficient basis for effective supervision or decision‐making. 
A Bizottság így nem rendelkezett kellő alappal az eredményes felügyelethez és döntéshozáshoz.
46 Published on 5 November 2013 and based on the autumn forecast. 
46 Közzétéve 2013. november 5-én, az őszi előrejelzés alapján.
47 Each successive stability programme covers three years. 
47 Az egymást követő stabilitási programok 3-3 évet fednek le.
France systematically gave full details for the first year, but not for the second or the third. Box 8 
Franciaország rendszeresen teljes részletességgel írt az első évről, de a másodikról és harmadikról nem. 8. háttérmagyarázat
Observations 57 Monitoring and surveillance by the Commission is subject to increasingly complex rules, lacks transparency and provides a limited assessment of the effect of structural reforms 88 This section describes the rules and procedure for assessing effective action, examines the quality of the Commission’s assessments and considers the impact of recent changes. 
Észrevételek 57 A bizottsági monitoringra és felügyeletre egyre bonyolultabb szabályok vonatkoznak, hiányzik az átláthatóság és csak korlátozottan lehet értékelni a strukturális reformok hatását 88 Ez a szakasz leírja az eredményes intézkedés értékelésére szolgáló szabályokat és eljárásokat, vizsgálja a bizottsági értékelések minőségét, és tárgyalja a legújabb változások hatását.
89 The rules for assessing effective action have evolved as a result of: (i) the SGP reforms in 2005 and 2011, which complemented the initial deficit benchmark (3 % ‐ SGP 1997) with a top‐down approach based on the struc‐ tural balance; and (ii) additional interpretative guidance, endorsed by the Council in 2014, includ‐ ing a bottom‐up assessment methodology. 
89 Az eredményes intézkedés értékelésére szolgáló szabályok a következők eredményeként fejlődtek ki: i. a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös és 2011-es reformja, amelyek kiegészítették a korábbi viszonyítási hiánycélt (3% az 1997-es Stabilitási és Növekedési Paktum szerint) egy a strukturális egyenlegen alapuló, felülről lefelé haladó módszerrel; ii. kiegészítő értelmező útmutatás, melyet a Tanács 2014-ben hagyott jóvá, és amely egy alulról felfelé haladó értékelési módszertant tartalmazott.
90 Compliance with the EDP recommendations is checked by assessing whether, on the basis of the actual data and Commission forecasts, the Member State meets the annual deficit targets. 
90 A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások megvalósítását annak értékelésével ellenőrzik, hogy a tényadatok és a Bizottság előrejelzései alapján a tagállam betartja-e az éves hiánycélt.
If the Member State fails to do so, an assessment of ef‐ fective action is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches (see Box 9). 
Ha nem, akkor a felülről lefelé és alulról felfelé haladó módszerrel elvégzik az eredményes intézkedés értékelését (lásd: 9. háttérmagyarázat).
Observations 58 Assessment of effective action Top‐down approach If the annual deficit targets are not reached, the top‐down approach is used to assess whether the Member State achieved the improvement in the structural balance (‘recommended fiscal effort’ R) required in the EDP recommendations. 
Észrevételek 58 Az eredményes intézkedés értékelése Felülről lefelé haladó módszer Ha az éves hiánycél nem teljesül, akkor a felülről lefelé haladó módszert használják annak értékelésére, hogy a tagállam ért-e el javulást a strukturális egyenlegben (ajánlott költségvetési kiigazítás, R), ahogy ezt a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások előírják.
This is done by comparing R with the observed or forecast change in the structural balance (‘observed fiscal effort’ ΔS) and with the change in the structural balance adjusted for the impact of (a) revisions in potential output growth, (b) revisions in the composition of the economic growth or other windfalls/shortfalls on rev‐ enues, and (c) other unexpected events (‘adjusted fiscal effort’ ΔS*). 
Ez úgy történik, hogy az R-t összehasonlítják a strukturális egyenleg megfigyelt vagy előrejelzett változásával (megfigyelt költségvetési kiigazítás, ΔS) és a következők hatásával korrigált strukturális egyenleg változásával: a) a potenciális kibocsátásnövekedés felülvizsgálata; b) a gazdasági növekedés összetételének felülvizsgálata vagy egyszeri bevételnövekedések/-csökkenések; és c) más váratlan események (korrigált költségvetési kiigazítás, ΔS*).
If both ΔS and ΔS* are equal to or greater than R, the Member State is considered to have taken effective action and the EDP is held in abeyance. 
Ha mind a ΔS, mind a ΔS* legalább egyenlő R-rel, akkor úgy tekinthető, hogy a tagállam eredményes intézkedést tett és a túlzotthiány-eljárás függőben marad.
In all other cases, the assessment needs to be confirmed by a careful analysis, which is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches. 
Minden más esetben az értékelést egy körültekintő elemzésnek kell megerősítenie, amelyet a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszerrel végeznek el.
Bottom‐up approach The bottom‐up approach aims at assessing the fiscal effort by providing a direct estimate of the budgetary impact of new fiscal measures implemented by the Member State since the EDP recommendation was issued, or since compliance with the EDP recommendation was last assessed. 
Alulról felfelé haladó módszer Az alulról felfelé haladó módszer célja a költségvetési kiigazítás értékelése úgy, hogy közvetlenül becslést ad a tagállam által a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások kiadása óta, vagy a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások betartásának legutóbb értékelése óta tett új költségvetési intézkedések költségvetési hatásáról.
The fiscal effort is calculated as the sum of (a) the estimated budgetary impact of additional discretionary rev‐ enue measures and (b) the change in nominal expenditure compared to a baseline scenario which the Com‐ mission projected earlier on the assumption of no policy change. Box 9 
A költségvetési kiigazítás kiszámítása a következők összeadásával történik: a) a kiegészítő diszkrecionális bevételi intézkedések becsült költségvetési hatása; és b) a nominális kiadás változása azzal az alapforgatókönyv-vel összehasonlítva, amelyet korábban a Bizottság azzal a feltevéssel készített, hogy nem lesz szakpolitikai változás. 9. háttérmagyarázat
Observations 59 The rules for assessing effective action have become increasingly complex 91 Introduction of the top‐down and bottom‐up approaches has made the rules for assessing effective action more complex. 
Észrevételek 59 Az eredményes intézkedés értékelésének szabályai egyre bonyolultabbá válnak 91 A felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszerek bevezetése bonyolultabbá teszi az eredményes intézkedés értékelési szabályait.
92 Top‐down approach: the structural effort depends on an estimate of the output gap, which is understood as the difference between actual and potential output. 
92 Felülről lefelé haladó módszer: a strukturális kiigazítás a kibocsátási rés becslésén alapszik, ami úgy tekinthető, mint a tényleges és a potenciális kibocsátás közötti különbség.
Potential output is defined as the maximum level of output that can be obtained without generating inflationary pressure. 
A potenciális kibocsátás definíció szerint az a legnagyobb kibocsátás, amelyet még inflációs nyomás generálása nélkül el lehet érni.
It is an unobservable variable and esti‐ mating it is fraught with uncertainty (see Box 10). 
Ez egy olyan változó, amelyet nem lehet megfigyelni, és amelynek becslése tele van bizonytalansággal (lásd: 10. háttérmagyarázat).
Potential output Since the 2005 reform, potential output has played a crucial role in the EDP. 
Potenciális kibocsátás A 2005-ös reform óta a potenciális kibocsátás kritikus szerepet játszik a túlzotthiány-eljárásban.
This theoretical concept is unob‐ servable, even in retrospect, and has to be estimated. 
Ezt az elméleti fogalmat nem lehet megfigyelni, még visszamenőleg sem, hanem becsléssel kell megállapítani.
Despite the view of experts that ‘there is significant uncertainty around any estimate of the output gap’ and the fact that ‘it would be unwise to base an assess‐ ment of economic prospects on any single approach alone’48, the ECOFIN Council did adopt such a single approach: the production function methodology. 
Azon szakértői nézet ellenére, hogy „a kibocsátási rés minden becslését jelentős bizonytalanság övezi”, és annak ellenére, hogy „nem lenne megfontolt a gazdasági kilátások értékelését egyetlen koncepcióra alapozni”48, az Ecofin Tanács mégis ilyen jellegű egységes koncepciót fogadott el: a termelési függvényen alapuló módszertant.
This methodology uses a pre‐defined functional form for the production function and estimates potential output by combining, after removing their cyclical component, the capital stock, the labour force and the to‐ tal productivity of factors. 
Ez a módszertan a termelési függvény egy előre meghatározott funkcionális formáját alkalmazza, és úgy becsüli meg a potenciális kibocsátást, hogy a ciklikus komponensek eltávolítása után összevonja a tőkeállomány, a munkaerő és a teljes termelékenység tényezőit.
The same production function applies to all Member States: a Cobb‐Douglas func‐ tion with an output elasticity of labour equal to 0.65 and an output elasticity of capital equal to 0.35. 
Ugyanez a termelési függvény vonatkozik az összes tagállamra: egy olyan Cobb-Douglas függvényről van szó, amelynél a munkaerő kibocsátási rugalmassága 0,65, a tőke kibocsátási rugalmassága pedig 0,35.
These values were obtained using ‘the mean wage share for the EU15 over the period 1960‐2003 [...] as the estimate for the output elasticity of labour, which gives a value of 0.63 [...] and, by definition, 0.37 for the output elas‐ ticity of capital.’ 
Ezeket az értékeket úgy kapták, hogy „a munkaerő kibocsátási rugalmasságának becslésére az EU-15-nél az 1960–2003-as időszak bérrészarányának középértékét vették [...], ami így 0,63-nak adódott, [...] a tőke kibocsátási rugalmassága pedig így definíció szerint 0,37”.
However, ‘since these values are close to the conventional mean values of 0.65 and 0.35, the latter are imposed for all countries.’49 Revisions of potential output estimates are triggered by the adjustment of past data and the use of new data on output and expected output, but also by other technical issues and underlying hypotheses – such as ex‐ pected changes in inflation. 
Mindazonáltal, „mivel ezek az értékek közel vannak a 0,65-os, illetve 0,35-os hagyományos középértékekhez, ez utóbbiakat alkalmazzák az összes országra”49. A potenciális kibocsátás becsléseit felül kell vizsgálni a régi adatok kiigazítása esetén, a kibocsátásról és a várható kibocsátásról szóló új adatok használata esetén, de más technikai okok és mögöttes hipotézisek is – mint például az infláció várt változásai – kiválthatják a felülvizsgálatot.
48 UK Office for Budget Responsibility (the UK’s fiscal council), Briefing paper No 2 ‘Estimating the output gap’, April 2011. 
48 Az Egyesült Királyság Költségvetési Felelősségi Hivatala (az Egyesült Királyság költségvetési tanácsa), 2. sz. tájékoztató: „A kibocsátási rés becslése”, 2011. április.
49 ‘The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps’, Economic Papers 535, November 2014. Box 10 
49 „A termelési függvényes módszertan a potenciális kibocsátásnövekedés és a kibocsátási rés számításához”, Economic Papers, 535, 2014. november. 10. háttérmagyarázat
Observations 60 93 This is why potential output estimates are subject to frequent and possibly signif‐ icant revisions which may also affect past estimates. 
Észrevételek 60 93 Ez az oka annak, hogy a potenciális kibocsátás becsléseit gyakran és általában jelentősen felül kell vizsgálni, ami érintheti a korábbi becsléseket is.
Actual output figures (both historical and forecast) may also be substantially revised. 
A tényleges kibocsátási számoknál is (mind a korábbiaknál, mind az előrejelzéseknél) lényeges felülvizsgálatra lehet szükség.
The result of all this is that the output gap is often revised and may fluctuate enormously – in some cases the magnitude of revision is greater than the previous estimate of the out‐ put gap itself. 
Mindenezek eredménye, hogy a kibocsátási rést gyakran felülvizsgálják, és az hatalmas kilengéseket mutathat – néhány esetben a felülvizsgálat eredményének nagyságrendje nagyobb, mint maga a korábban becsült kibocsátási rés.
Figure 9 illustrates this volatility. 
Ezt a volatilitást mutatja be a 9. ábra.
For example, the 2013 output gap in Cyprus was initially estimated in the 2011 forecast at ‐1.32 %; it fell to ‐6.16 % in the spring 2013 forecast and rose to ‐4.1 % in the spring 2014 forecast. 
2013-ban például Ciprusnál a kibocsátási rést eredetileg –1,32%-ra becsülték a 2011-es előrejelzésben, a 2013-as tavaszi előrejelzésben ez –6,16%-ra esett, majd a 2014-es tavaszi előrejelzésben –4,1%-ra emelkedett.
Examples of volatility of the output gap in Commission’s forecasts 2.00 % 1.00 % 0.00 % - 1.00 % - 2.00 % - 3.00 % - 4.00 % - 5.00 % - 6.00 % - 7.00 % Note: A=autumn, S=spring, W=winter Source: Commission’s annual macroeconomic database (AMECO). 
Példák a bizottsági előrejelzésekben szereplő kibocsátási rés volatilitására 2,00% 1,00% 0,00% –1,00% –2,00% –3,00% –4,00% –5,00% –6,00% –7,00% Megjegyzés: A = ősz, S= tavasz, W = tél Forrás: A Bizottság éves makrogazdasági adatbázisa (AMECO).
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Germany 2011 Italy 2012 Cyprus 2013 Figure 9 
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Németország 2011 Olaszország 2012 Ciprus 2013 9. ábra
Observations 61 94 The bottom‐up approach is also somewhat complex, owing mainly to the dif‐ ficulty in defining the impact of revenue measures and to the ‘no policy change’ benchmark against which government actions will be assessed. 
Észrevételek 61 94 Az alulról felfelé haladó módszer is viszonylag bonyolult, főleg annak köszönhetően, hogy nehéz definiálni a bevételi intézkedések hatását, továbbá a kormányzati intézkedések értékelésének alapjául szolgáló „nincs szakpolitikai változás” alapforgatókönyv miatt.
The Commis‐ sion’s scrutiny/certification of the estimated budgetary impact of fiscal measures inevitably depends on information and figures provided by the national authori‐ ties. 
A költségvetési intézkedések becsült költségvetési hatásának bizottsági ellenőrzése/igazolása óhatatlanul a tagállami hatóságok által megadott információktól és adatoktól függ.
It is impossible for the Commission to adequately assess the accuracy of these figures with the resources it makes available for the task. 
A feladathoz rendelkezésre álló erőforrásokkal a Bizottság nem tudja ezen adatok pontosságát megfelelően értékelni.
The Commission’s analyses of the impact of fiscal measures lack transparency... 
A költségvetési intézkedések hatásának bizottsági elemzésénél hiányzik az átláthatóság...
95 The increased complexity of the rules for assessing effective action has widened the Commission’s scope for interpretation and discretion. 
95 Az eredményes intézkedés értékelésének egyre bonyolultabb szabályai kitágí-tották a Bizottság értelmezési és döntési szabadságát.
As a result its analyses have become less transparent. 
Ennek eredményeként csökkent az elemzések átláthatósága.
96 With regard to the top‐down approach, it is not possible to recalculate the struc‐ tural effort without access to certain key data which were not shared in full with the Member States until the 2015 spring forecast and have still not been made public (see paragraphs 74 and 75). 
96 A felülről lefelé haladó módszer tekintetében a strukturális kiigazítás újbóli kiszámítását csak akkor lehetne elvégezni, ha hozzá lehetne férni egyes kritikus adatokhoz, amelyeket azonban a 2015-ös tavaszi előrejelzésig nem osztottak meg maradéktalanul a tagállamokkal, és amelyek még ma sem nyilvánosak (lásd: 74. és 75. bekezdés).
97 The Commission used the bottom‐up approach for France in May 2013. 
97 A Bizottság Franciaország esetében 2013 májusában az alulról felfelé haladó módszert alkalmazta.
This methodology enabled the Commission to judge that France had taken effec‐ tive action and to extend its EDP deadline. 
Ez a módszertan lehetővé tette a Bizottságnak, hogy meg-ítélje, hogy Franciaország eredményes intézkedést tett-e, és hogy meghosszabbítsa a túlzotthiány-eljárás határidejét.
However, the methodology was not endorsed by the Council until June 2014. 
A módszertant azonban a Tanács 2014 júniusáig nem hagyta jóvá.
In addition, the impact assessment of revenue measures is a projection, not an ex‐post assessment, and therefore may be overly optimistic compared with the actual outcomes. 
Ráadásul a bevételi intézkedések hatásértékelése egy kivetítés, nem pedig egy utólagos értékelés, és így a tényleges eredményekhez képest túlzottan optimista lehet.
Moreover, the impact of expenditure measures is assessed against a baseline identified by the Commission under the ‘no policy change’ assumption and is a matter for expert judgement. 
Továbbá a kiadási intézkedések hatását a Bizottság által a „nincs szakpolitikai változás” feltevéssel meghatározott viszonyítási adatok alapján értékelik, amely valójában egy szakértői megítélés.
Observations 62 98 The Commission has been making efforts to enhance transparency. 
Észrevételek 62 98 A Bizottság igyekszik növelni az átláthatóságot.
In part since the 2014 spring forecast, and in full since the 2015 spring forecast, it has shared with Member States the information they need to replicate its effective action calculation. 
Részben a 2014-es tavaszi előrejelzés óta, teljes mértékben pedig a 2015-ös tavaszi előrejelzés óta a Bizottság megosztja a tagállamokkal az ahhoz szükséges információkat, hogy újból el lehessen végezni az eredményes intézkedésre vonatkozó számításokat.
However, as most of this detailed information is not made public, an interested third party would not be able to replicate the assessment. 
Mivel azonban a részletes információk többsége nem került nyilvánosságra, érdekelt harmadik felek nem tudnák megismételni az értékelést.
99 In common with the EDP reporting documents submitted by national authorities (see paragraph 86), the Commission assessments reviewed by us contained no detailed (measure‐by‐measure) or quantified ex‐post assessment of the correc‐ tive measures implemented by Member States. ... and its conclusions are not always sufficiently clear or well‐founded 100 Since the entry into force of the ‘Six‐pack’, Member States placed under an EDP or granted an extension have been required to produce a report, within the follow‐ ing six months, on the corrective action taken (see Figure 7 in paragraph 85). 
99 A túlzotthiány-eljárás keretében a tagállami hatóságok által benyújtott beszámolási dokumentumokhoz hasonlóan (lásd: 86. bekezdés) az általunk áttekintett bizottsági értékelések sem részletes értékeléseket (intézkedésekre lebontva), sem számszerűsített utólagos értékelést nem tartalmaztak a tagállamok által végrehajtott korrekciós intézkedésekről. ...és a következtetések nem mindig kellően világosak és megalapozottak 100 A hatos csomag hatálybalépése óta a túlzotthiány-eljárás alá került tagállamoknak, illetve a hosszabbítást kapott tagállamoknak a következő hat hónap folyamán jelentést kell készíteniük a megtett korrekciós intézkedésről (lásd: 7. ábra a 85. bekezdésben).