natgillin/translations-raw huggingface dataset:
People in urban areas are particularly exposed. 
E kockázatnak különösen a városi területeken élők vannak kitéve.
Particulate matter, nitrogen dioxide and ground level ozone are the air pollutants responsible for most of these early deaths. 
E korai elhalálozások többségéért az olyan légszennyező anyagok felelősek, mint a lebegő részecskék, a nitrogén-dioxid és a talajközeli ózon.
The 2008 Ambient Air Quality Directive is the cornerstone of the EU’s clean air policy, as it sets air quality standards for the concentrations of pollutants in the air we breathe. 
Az Unió tiszta levegőre vonatkozó szakpolitikájának sarokköve a környezeti levegő minőségéről szóló 2008-as irányelv, amely levegőminőségi előírásokat határoz meg az általunk belélegzett levegőben lévő szennyező anyagok koncentrációjára.
In recent decades, EU policies have contributed to emission reductions, but air quality has not improved at the same rate and there are still considerable impacts on public health. 
Az elmúlt évtizedekben az uniós szakpolitikák hozzájárultak a kibocsátások csökkentéséhez, de a levegőminőség nem javult ugyanilyen ütemben, és továbbra is jelentősen befolyásolja a közegészség állapotát.
In this audit, we assessed whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective. 
Ellenőrzésünk során azt értékeltük, hogy eredményesek-e az emberi egészség légszennyezéssel szembeni védelmére irányuló uniós intézkedések.
To do this, we examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters. 
Ennek érdekében megvizsgáltuk, hogy i. a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvet jól alakították-e ki ahhoz, hogy kezelni tudja a légszennyezés egészségügyi hatását; ii. a tagállamok eredményesen hajtották-e végre az irányelvet; iii. a Bizottság végrehajtatta-e az irányelvet és nyomon követte-e a végrehajtást; iv. az egyéb uniós szakpolitikákban megfelelően tükröződik-e a levegőminőség kérdése, és azt az uniós alapok megfelelően támogatják-e; v. a nyilvánosságot jól tájékoztatják-e a levegőminőséggel kapcsolatos témákról.
We concluded that EU action to protect human health from air pollution had not delivered the expected impact. 
Megállapítottuk, hogy az emberi egészség légszennyezéssel szembeni védelmére irányuló uniós intézkedések nem hozták meg a várt hatást.
Air pollution can be underestimated as it might not 6 be monitored in the right places. 
A légszennyezést alul lehet becsülni, mivel megeshet, hogy azt nem a megfelelő helyeken kísérik figyelemmel.
Air Quality Plans – a key requirement of the Ambient Air Quality Directive – often did not deliver expected results. (c) The Commission faces limitations in monitoring Member States’ performance. 
A levegőminőségi tervek – amelyek elkészítése a környezeti levegő minőségéről szóló irányelv fő követelménye – gyakran nem hozták meg a várt eredményeket. c) A Bizottság a tagállamok teljesítményének nyomon követése terén korlátokkal szembesül.
Subsequent enforcement by the Commission could not ensure that Member States complied with the air quality limits set by the Ambient Air Quality Directive. 
Az ezt követő végrehajtatás során a Bizottság nem tudta biztosítani, hogy a tagállamok betartsák a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvben megszabott levegőminőségi határértékeket.
Despite the Commission taking legal action against many Member States and achieving favourable rulings, Member States continue to frequently breach air quality limits. (d) Many EU policies have an impact on air quality, but, given the significant human and economic costs, we consider that some EU policies do not yet sufficiently well reflect the importance of improving air quality. 
A Bizottság sok tagállam ellen jogi lépéseket tett, ám – noha számára kedvező ítéletek születtek – mégis továbbra is gyakori, hogy a tagállamok nem tartják be a levegőminőségi határértékeket. d) A levegőminőségre számos uniós szakpolitika gyakorol hatást, ám a légszennyezés jelentős emberi és gazdasági költségeire tekintettel úgy véljük, hogy a levegőminőség javításának jelentőségét egyes uniós szakpolitikák még nem tükrözik kellőképpen.
Climate and energy, transport, industry, and agriculture are EU polices with a direct impact on air quality, and choices made to implement them can be detrimental to clean air. 
Az éghajlat-és energiapolitika, a közlekedés-, az ipar-és az agrárpolitika olyan uniós szakpolitikák, amelyek közvetlenül kihatnak a levegő minőségére, és a végrehajtásukkal kapcsolatos döntések hátrányosan befolyásolhatják a levegő tisztaságát.
We noted that direct EU funding for air quality can provide useful support, but funded projects were not always sufficiently well targeted. 
Megállapítottuk, hogy a levegőminőség javítására szánt közvetlen uniós finanszírozás hasznos támogatást nyújthat, de a támogatott projektek nem mindig voltak kellőképpen célzottak.
We also saw some good projects – particularly some projects supported by the LIFE programme. (e) Public awareness and information has a critical role in addressing air pollution, a pressing public health issue. 
Néhány jó minőségű projekttel is találkoztunk: elsősorban a LIFE program által támogatott néhány projekt volt ilyen. e) A nyilvánosság felvilágosítása és a tájékoztatás kritikus szerepet játszik a légszennyezés, e sürgető közegészségügyi probléma kezelésében.
Recently, citizens have been getting more involved in air quality issues and have gone to national Courts, which have ruled in favour of their right to clean air in several Member States. 
Az utóbbi időkben a polgárokat egyre jobban foglalkoztatja a levegőminőség kérdése: több ízben fordultak nemzeti bíróságokhoz, s ezek több tagállamban a polgárok tiszta 7
Yet, we found that the Ambient Air Quality Directive protects citizens’ rights to access to justice less explicitly than some other environmental Directives. 
Mégis azt állapítottuk meg, hogy a környezeti levegő minőségéről szóló irányelv nem védi olyan kifejezetten a polgárok igazságszolgáltatáshoz való jogát, mint egyes más környezeti irányelvek.
The information made available to citizens on air quality was sometimes unclear. 
A levegőminőség tekintetében a polgárok rendelkezésére bocsátott információk olykor nem voltak egyértelműek.
What we recommend: V. Our report makes recommendations to the Commission aimed at improving air quality. Our recommendations cover more effective actions which should be taken by the Commission; the update of the Ambient Air Quality Directive; the prioritisation and mainstreaming of air quality policy into other EU policies; and the improvement of public awareness and information. 
Ajánlásaink V. Jelentésünk a levegőminőség javítását célzó ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára, többek között ezeket: a Bizottság hozzon eredményesebb intézkedéseket; frissítsék a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvet; kezeljék kiemelten és más uniós szakpolitikákban is érvényesítsék a levegőminőség szakpolitikai szempontjait; világosítsák fel jobban a nyilvánosságot és javítsák a tájékoztatást.
INTRODUCTION Why air pollution matters 1. 
BEVEZETÉS Miért fontos a légszennyezés?
Air pollution occurs when gases, dust particles and smoke are released into the atmosphere, making it harmful to humans, infrastructure and the environment. 
Légszennyezés akkor következik be, amikor gázok, porrészecskék és füst kerül ki a légkörbe, amely emiatt károssá válik az emberekre, az infrastruktúrára és a környezetre.
The World Health Organization (WHO) classifies air pollution as the biggest environmental risk to health in Europe1. 
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) besorolása szerint a légszennyezés az egészséget érintő legnagyobb környezeti kockázat Európában1.
In the EU, air pollution causes more than 1 000 premature deaths on average each day, which is more than 10 times the number killed by road accidents2. 
Az Unióban a légszennyezés naponta átlagosan több mint 1 000 korai elhalálozáshoz vezet, ami több mint tízszerese a közúti balesetek okozta halálesetek számának2.
Figure 1 shows that lost years of healthy life in some EU Member States are similar to countries often associated with poor quality air, such as China and India. 
Az 1. ábra tanúsága szerint egyes uniós tagállamokban az elvesztett egészséges életévek száma olyan, a rossz levegőminőségükről ismert országok adatait idézi, mint Kína és India.
In 2013, the EU Commission estimated the total health related external costs of air pollution at between €330 and €940 billion per year3. 
Az Európai Bizottság 2013-ban a légszennyezés egészséggel összefüggő összes külső költségét évi 330 és 940 milliárd euró közé tette3.
1 2 3 WHO, “Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease”, 2016, p. 15 and EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 12. 
1 2 3 WHO, „Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease” (Környezeti légszennyezés: A kitettség és betegségteher globális értékelése), 2016, 15. o., valamint EEA, „Air quality in Europe — 2017 report” (A levegőminőség Európában, 2017-es jelentés), 2017, 12. o.
European Commission press release of 16 November 2017. 
Az Európai Bizottság sajtóközleménye, 2017. november 16.
SWD(2013) 532 final of 18.12.2013 ”Executive Summary of the Impact Assessment”, p. 2. 
SWD(2013) 532 final, 2013.12.18., „A hatásvizsgálat összefoglalása”, 2. o.
8 Figure 1 – Lost years of healthy life from ambient air pollution per hundred inhabitants Source: WHO, “Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution”, 2012. 
1. ábra. A környezeti légszennyezés miatt elvesztett egészséges életévek száma száz lakosra 10 Bulg ária Cseh Köztársaság Lettország Magyarország Kína Románia India Litvánia Lengyelország Horvátország Szlovákia Görögország EU Szlovénia Málta Ausztr ia Ola szország Németország Belgium Hollandia Egyesült Királyság Észtország Franciaország Cipr us Dánia Luxemburg Portugália Spanyolország Írország USA Finnország Svédország 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 Forrás: WHO, „Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution” (Közegészségügy és környezetvédelem: Környezeti légszennyezés; a környezeti légszennyezésre visszavezethető egészségkárosodás miatt elvesztett életévek), 2012.
People in cities are the most affected 2. 
A probléma a városban élőket sújtja a leginkább 2.
According to the EEA, in 2015, around one-quarter of Europeans living in urban areas were exposed to air pollutant levels exceeding some EU air quality standards and up to 96 % of EU citizens living in urban areas were exposed to levels of air pollutants considered by the WHO as damaging to health4. 
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) adatai szerint 2015-ben a városi területeken élő európaiak körülbelül egynegyede volt az Unióban megengedett mértéket meghaladó légszennyezőanyag-szintnek kitéve, akár 96%-uk esetében pedig a WHO által az egészségre károsnak minősített szintről volt szó4.
Air pollution tends to affect city dwellers more than inhabitants of rural areas because the density of people living in cities means that air pollutants are released on a larger scale (for example, from road transport) and because dispersion is more difficult in cities than in the countryside. 
városokban magasabb a (például a közúti közlekedésből származó) légszennyező anyagok kibocsátása, és nehézkesebben oszlanak el, mint vidéken.
10 What shortens people’s lives and how? 
Mi minden rövidíti le az emberek életét, és hogyan?
The WHO identifies Particulate Matter (PM), nitrogen dioxide (NO2), sulphur dioxide (SO2) and ground-level ozone (O3) as the air pollutants that are most harmful to human health (see Box 1)5. 
Az emberi egészségre nézve a legkárosabb légszennyező anyagokként a WHO a lebegő részecskéket (PM), a nitrogén-dioxidot (NO2), a kén-dioxidot (SO2) és a talajközeli ózont (O3) nevezi meg (lásd: 1. háttérmagyarázat)5.
The EEA reported that, in 2014, fine particles (PM2.5) caused about 400 000 premature deaths of EU citizens; NO2 caused 75 000 and O3 caused 13 6006. 
Az EEA jelentése szerint a finomrészecskék (PM2,5) körülbelül 400 000 uniós polgár korai elhalálozását okozták; az NO2 75 000, az O3 pedig 13 600 korai elhalálozásért okolható6.
The EEA warns that air pollution affects people on a daily basis, and that while pollution peaks are its most visible effect, long-term exposure to lower doses poses a greater threat to human health7. 
Az EEA figyelmeztetése szerint a légszennyezés hatásai mindennaposak: igaz, hogy leginkább a szennyezési csúcsidőszakok hatása tűnik szembe, az emberi egészségre mégis nagyobb veszélyt jelent a kisebb dózisoknak való hosszú távú kitettség7.
Box 1 – Main air pollutants Particulate matter (PM) comprises solid and liquid particles suspended in the air. 
A fő légszennyező anyagok A lebegő részecskék (PM) a levegőben lebegő szilárd és folyékony részecskékből állnak.
PM is classified as PM10 (coarse particles) and PM2.5 (fine particles)8, depending on its WHO webpage and WHO, “Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, p. 3. 
Ezek az anyagok széles körét foglalják magukban, a tengeri sótól és a pollenektől kezdve az olyan rákkeltő A WHO honlapja és WHO, „Economic cost of the health impact of air pollution in Europe” (A légszennyezés egészségügyi hatásának gazdasági költsége Európában), 2015, 3. o.
The EEA explains that the impacts for each pollutant may not be added. 
Az EEA kifejti, hogy az egyes szennyezőanyagok hatásai nem adódnak össze.
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 56. 
Lásd: EEA, „Air quality in Europe — 2017 report” (A levegőminőség Európában, 2017-es jelentés), 56. o.
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017. 
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report” (A levegőminőség Európában, 2017-es jelentés), 55. o. és 10.1 táblázat, valamint EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change” (A tisztább levegő előnyös az emberi egészség és az éghajlatváltozás szempontjából), 2017.
In those parts of Europe where household heating still often uses solid fuel, air pollutant emissions (in particular PM) tend to increase when winters are more severe. 
Európa azon részein, ahol a háztartások még mindig gyakran szilárd tüzelőanyaggal fűtenek, annál magasabb a légszennyező anyagok (különösen a PM) kibocsátása, minél keményebb a tél.
Nitrogen dioxide (NO2) is a toxic gas of reddish-brown colour. It is one of the nitrogen oxides (NOX). 
A nitrogén-dioxid (NO2) vörösesbarna színű, mérgező gáz, a nitrogén-oxidok (NOX) egyike.
Sulphur dioxide (SO2) is a toxic colourless gas with a sharp odour. It is one of the sulphur oxides (SOX). 
A kén-dioxid (SO2) színtelen, szúrós szagú, mérgező gáz, a kén-oxidok (SOX) egyike.
Ground-level ozone (O3), or tropospheric ozone9, is a colourless gas that is formed in a layer close to the ground by the chemical reaction of pollutants (such as Volatile Organic Compounds (VOCs) and NOX) in the presence of sunlight. 
A talajközeli (O3), más néven troposzférikus ózon9 színtelen gáz, amely szennyezőanyagok (például illékony szerves vegyületek és NOX) napfény jelenlétében lejátszódó kémiai reakciói során keletkezik, és a talajhoz közeli réteget alkot.
According to the WHO, heart disease and stroke cause 80 % of premature deaths due to air pollution. 
A WHO szerint a szívbetegségek és az agyvérzés okozza a légszennyezés miatti korai elhalálozások 80%-át.
Lung diseases including cancer, and other diseases follow10. 
Ezt a tüdőbetegségek – köztük a tüdőrák – és más betegségek követik10.
Figure 2 summarises the main health impacts of the four air pollutants mentioned above. 
A fent említett négy légszennyező anyag fő egészségügyi hatásait a 2. ábra foglalja össze.
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone). 
Ez az ózon nem válik a magaslégköri ózonréteg (sztratoszférikus ózon) részévé.
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p. 17. 
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report” (A levegőminőség Európában, 2013-as jelentés), 2013, 17. o.
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013. 
Lásd még: IARC, „Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths” (Kültéri légszennyezés, a rák okozta halálesetek vezető környezeti oka), 2013.
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO. 
A Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) a WHO kormányközi ügynöksége. 2. ábra.
Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU. 
A 2. háttérmagyarázat kifejti, milyen tényezők befolyásolják a légszennyezést, a 3. ábra pedig azt mutatja be, hogy az Unióban milyen az egyes forrásokból származó légszennyező kibocsátások százalékaránya. 2. háttérmagyarázat.
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography). 
A levegőminőség nem csak a szennyező anyagok kibocsátásaitól függ A következő tényezőkkel is összefügg: • a forráshoz való közelség, és hogy milyen magasságban bocsátják ki a szennyező anyagokat; • az időjárási viszonyok, például szél vagy hőség; • kémiai átalakulások (a napfényre adott reakciók, a szennyező anyagok egymással való kölcsönhatásai); • földrajzi feltételek (domborzat).
Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories). They can also result from forest fires, volcanic eruptions and wind erosion. 
A légszennyező anyagok kibocsátásai többnyire emberi tevékenységből erednek (pl. közlekedési eszközök, erőművek, gyárak), de származhatnak erdőtüzekből, vulkánkitörésből és szél okozta erózióból is.
Figure 3 – Sources of air pollutants in the EU11 Source for the data: EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
3. ábra. A légszennyező anyagok forrásai az Unióban11 14 Az adatok forrása: EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, (A levegőminőség Európában, 2017-es jelentés), 2017, 22. o.
The EU tackles air pollution by setting (a) concentration limit values of pollutants for the air that people breathe, and (b) standards on pollutants’ emission sources. 7. 
Az Unió a légszennyezés csökkentése érdekében a) koncentrációs határértékeket szab meg az emberek által belélegzett szennyező anyagok tekintetében, és b) előírásokat határoz meg a szennyező anyagok kibocsátási forrásaira vonatkozóan. 7.
In 1980, Directive 80/779/EC first established EU limits for SO2 concentrations. 
1980-ban a 80/779/EGK irányelv első alkalommal állapított meg uniós határértékeket az SO2 koncentrációja tekintetében.
Other Directives have followed, covering more air pollutants and updating their limit values12. 
Ezt további irányelvek követték, amelyek több szennyező anyagra terjedtek ki, és aktualizálták ezek határértékeit12.
The 2008 Ambient Air Quality Directive (AAQ Directive)13 sets air quality standards (including limit values) for the concentrations of air pollutants with the biggest health impacts (see paragraph 18). 
11 12 szóló 2008-asirányelv)13 levegőminőségi előírásokat (többek között határértékeket) határoz meg a legnagyobb egészségügyi hatást kifejtő légszennyező anyagok tekintetében (lásd: 18. bekezdés).
The AAQ Directive requires that Member States define air quality zones within their territory. 
A környezeti levegő minőségéről szóló irányelv előírja a tagállamoknak, hogy területükön belül levegőminőségi zónákat jelöljenek ki.
Member States carry out preliminary air quality assessments in each zone and set networks of fixed measuring stations in polluted areas. 
A tagállamok minden egyes zónában előzetes levegőminőségi vizsgálatot végeznek, és a szennyezett területeken helyhez kötött mérőállomásokból álló hálózatot alakítanak ki.
The Directive contains criteria both for the location and for the minimum number of sampling points (see paragraph 32)14. 
Az irányelv mind a mintavételi pontok elhelyezkedése, mind pedig minimális száma tekintetében szab meg kritériumokat (lásd: 32. bekezdés)14.
Member States collect data from their networks and report this to the Commission and the EEA each year (see Box 3). 
A tagállamok gyűjtik az adatokat hálózataikból, és ezeket minden évben továbbítják a Bizottságnak és az EEA-nak (lásd: 3. háttérmagyarázat).
The Commission assesses these data against the EU standards15 of the AAQ Directive. 
A Bizottság ezeket az adatokat a környezeti levegő minőségéről szóló irányelv uniós értékeivel15 összevetve értékeli.
Where concentrations exceed the standards, Member States must produce Air Quality Plans (AQPs) that tackle the problem as soon as possible. 
Amennyiben a koncentrációk túllépik a megengedett mértéket, a tagállamoknak levegőminőségi tervet kell készíteniük a probléma mielőbbi kezelésére.
The Commission assesses these plans and takes legal action where it considers that Member States fail to comply with the Directive. 
A Bizottság értékeli e terveket, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy a tagállamok nem felelnek meg az irányelvnek, jogi lépéseket tesz.
The Directive imposes public information obligations on the Member States, including alert and information thresholds. E.g. 
Az irányelv a nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó kötelezettségeket, többek között riasztási és tájékoztatási küszöbértékeket szab meg a tagállamoknak.
Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council of 21 May 2008 on ambient air quality and cleaner air for Europe (OJ L 152, 11.6.2008, p. 1). 
13 14 15 Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).
Sampling points are devices that collect and analyse the concentration of air pollutants in the air. 
A mintavételi pontokon készülékek rögzítik és elemzik a levegőben lévő légszennyező anyagok koncentrációját.
Normally, one fixed measuring station (monitoring station) contains several sampling points. 
Egy-egy helyhez kötött mérőállomás (megfigyelőállomás) rendszerint több mintavételi pontot foglal magában.
The designation “standard value” covers the binding limit values set for PM, NO2 and SO2 as well as the target value set for O3, which is to be attained where possible over a given period. 
Ezen értékek alatt a PM, NO2 és SO2 kötelező határértékei, valamint az O3 tekintetében kitűzött célérték értendő, amely utóbbit, amennyiben lehetséges, egy adott időszakra nézve kell elérni.
Source: EEA. 
Forrás: EEA.
According to the WHO and the EEA, this decrease in the total emissions of air pollutants The relevant Union source-based air pollution control legislative acts can be found on DG Environment's webpage. 14 Box 3 – Commission and EEA’s roles The Commission is responsible for assessing compliance and for overseeing the implementation of the Directive. 
A WHO és az EEA szerint a légszennyező anyagok összes kibocsátásának e csökkenése nem jár együtt automatikusan a légszennyező anyagok koncentrációinak hasonló A vonatkozó uniós jogi aktusok, amelyek a légszennyezés forráson alapuló ellenőrzésére irányulnak, megtalálhatóak a Környezetvédelmi Főigazgatóság honlapján.
The EEA is an agency of the European Union that aims to provide sound, independent information on the environment. 
16 Az EEA az Európai Unió ügynöksége, amelynek célja, hogy megalapozott, független tájékoztatást nyújtson a környezettel kapcsolatban.