natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission, in its coordinating role, has already experienced this governance structure in the context of the implementation of the existing customs systems, most importantly the first generation of the transit system (the New Computerized Transit System). 
A Bizottság koordinátori szerepében már tapasztalatokat szerzett erre az irányítási struktúrára vonatozóan a meglévő vámügyi rendszereknek, elsősorban a tranzitrendszerek első generációjának a végrehajtása során (az új számítógépesített tranzitrendszer).
This demonstrated that seeking an agreement on all aspects of project implementation is a challenging and time-consuming task24. 
Ez is alátámasztotta, hogy a projektvégrehajtás valamennyi szempontjára kiterjedő megállapodás megtalálása kihívást jelentő, időigényes feladat24.
Given the complexity of customs IT projects, the Commission applied a set of detailed milestones for each project to facilitate operational planning and monitoring. 
A Bizottság a vámügyi informatikai projektek bonyolultsága miatt több részletes mérföldkő együttesét alkalmazta minden egyes projekt tekintetében, hogy előmozdítsa a műveleti tervezést és nyomon követést.
These milestones are divided according to the main project phases, and refer to approval of the related documents or actions by the Member States represented in the governance bodies25. 
Ezeket a mérföldköveket a fő projektszakaszok szerint osztályozzák, és a kapcsolódó dokumentumoknak vagy fellépéseknek az irányító testületekben képviselt tagállamok általi jóváhagyására vonatkoznak25.
We looked at the application of these milestones in our sample of five projects (see paragraph 23). 
Öt projektből álló mintánkban a szóban forgó mérföldkövek alkalmazását vizsgáltuk (lásd: 23. bekezdés).
Despite this, in 2016 the Commission’s official strategic The time needed for the development of the New Computerized Transit System - 12 years - was taken into account when estimating the time needed to develop the new systems in the Iteration 1 Global Estimation Study Document for the IT Master Plan. 
Minden esetben késedelmet szenvedett a Bizottságnak a tagállamokkal Az új számítógépesített tranzitrendszer fejlesztéséhez szükséges időt – 12 év – figyelembe vették az új rendszerek fejlesztéséhez szükséges idő becslése során az „1. változat: Globális becslési tanulmány az informatikai főtervhez” című dokumentumban.
Customs Policy Group (CPG) and Electronic Customs Coordination Group (ECCG). 
Vámpolitikai Csoport (CPG) és Elektronikusvám-koordinációs Csoport (ECCG).
22 24 25 26 
23 24 25
23 planning documents and reports continued to indicate that all UCC IT systems and several other non-UCC Multi-Annual Strategic Plan projects would be delivered by 2020 (see Box 2). 
Ennek ellenére 2016-ban a Bizottság hivatalos stratégiai tervezési dokumentumai és jelentései továbbra is azt jelezték, hogy az UCC valamennyi informatikai rendszerét és a többéves stratégiai terv több egyéb, nem az UCC-hez kapcsolódó projektjét 2020-ra valósítják meg (lásd: 2. háttérmagyarázat).
Box 2 – Commission’s reporting (until 2016) indicated that IT systems would be delivered by 2020 The Commission did not mention the risk of failure to deliver the UCC IT systems by 2020 in any of the Customs 2020 progress reports for the years 2014, 2015 and 2016 (see paragraph 46). 
24 2. háttérmagyarázat. A Bizottság jelentése (2016-ig) azt jelezte, hogy az informatikai rendszereket 2020-ra valósítják meg A Bizottság a Vám 2020-szal kapcsolatos, 2014., 2015. és 2016. évre vonatkozó eredményjelentések egyikében sem említette annak kockázatát, hogy az UCC informatikai rendszereit nem sikerül 2020-ig megvalósítani (lásd: 46. bekezdés).
In the 2016 e-Customs progress report (published in July 2017), the Commission recognised that several projects had been delayed. 
2016-ban az elektronikus vámrendszerről szóló (2017-ben közzétett) eredményjelentésben a Bizottság elismerte, hogy számos projekt késedelmet szenvedett.
However, taking into account the progress made in 2016, it stated that timely implementation of the projects was still feasible. 
Ugyanakkor figyelembe véve a 2016-ban született eredményeket, kijelentette, hogy a projektek időben történő végrehajtása továbbra is megvalósítható.
Similar information was presented in the e-Customs progress reports for the years 2014 and 2015. 
Hasonló információk szerepeltek az elektronikus vámrendszerről szóló, a 2014. és a 2015. évre vonatkozó eredményjelentésekben.
When the Commission identified issues related to the availability of resources and potential delays in implementing the UCC Work Programme in June 2014, it did not change the deadlines in the UCC Work Programme or in the Multi-Annual Strategic Plan. 
Amikor a Bizottság 2014 júniusában az erőforrások rendelkezésre állásával kapcsolatos problémákat és esetlegesen bekövetkező késedelmeket állapított meg az UCC Két esetben („Felügyelet 3” és „Regisztrált exportőrök rendszere”) fel lehetett zárkózni a megvalósításra vonatkozó eredeti (a 2014. évi többéves stratégiai terv szerinti) határidőhöz, és tartani lehetett azt.
Instead, it created a new internal resource-based operational plan and proposed to manage it in parallel. 
Ehelyett új, az erőforrásokon alapuló belső operatív tervet hozott létre, és ennek párhuzamos kezelésére tett javaslatot.
This resulted in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme being used externally and the operational plan, which depicted reality, mainly being used internally. 
Ennek eredményeként a többéves stratégiai tervet és az UCC munkaprogramját külsőleg, a valóságot tükröző működési tervet pedig főleg belsőleg használták.
From 2015 onwards, the internal operational plan indicated longer deadlines than those in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme, and included projects to be implemented after the 2020 UCC deadline. 
A belső működési terv 2015-től hosszabb határidőket állapított meg, mint amilyenek a többéves stratégiai tervben vagy az UCC munkaprogramjában szerepeltek, valamint tartalmazott a 2020-as UCC-határidőt követően végrehajtandó projekteket.
The two planning tools co-existed in customs IT development until 2017 when they were reconciled following a review (“reality check”) performed by the Commission. 
A két tervezési eszköz 2017-ig párhuzamosan létezett a vámügyi informatikai fejlesztésben, ekkor pedig a Bizottság által végrehajtott felülvizsgálatot („realitásvizsgálat”) követően összehangolták ezeket.
The outcome of this review exercise was the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision, which moved the deadlines for deployment of several IT systems beyond the UCC’s legally binding 2020 deadline. 
Ennek a felülvizsgálatnak az eredménye a 2017. évi többéves stratégiai terv módosítása volt, amelynek során több informatikai rendszer bevezetési határidejét az UCC szerinti, jogilag kötelező 2020-as határidőt követő időszakra halasztották.
As a result, the Commission was obliged to prepare an update of the UCC Work Programme and to propose an amendment to the UCC Regulation (see paragraph 21). 
A Bizottság ennek eredményeként köteles volt elkészíteni az UCC munkaprogram frissítését és javaslatot tenni az UCC-rendelet módosítására (lásd: 21. bekezdés).
The existence of the two planning tools shows that the Commission was aware of the delays. 
A két tervezési eszköz megléte arra utal, hogy a Bizottság tudatában volt a késedelmeknek.
The decision not to include this information in its official reporting prevented the stakeholders (such as the European Parliament, other EU institutions not represented in the governance structure of Customs 2020 as well as interested companies and citizens) from being fully informed of the risk of delays in real time. 
Az ennek az információnak a hivatalos jelentésekből történő kihagyására irányuló döntés megakadályozta, hogy az érdekelt feleknek (pl. az Európai Parlamentnek, a Vám 2020 irányítási struktúrájában nem képviselt más uniós intézményeknek, valamint az érdekelt vállalkozásoknak és polgároknak) teljes mértékben és megfelelő időben tudomására jusson a késedelem kockázata.
The initial development approach selected was not the most cost efficient 41. 
Nem az eredetileg kiválasztott fejlesztési megközelítés bizonyult a legköltséghatékonyabbnak 41.
When the Customs 2020 programme was designed, the Commission carried out a study to determine the deadlines for implementing the IT systems and the budget required for the Union components (see paragraph 26). 
A Vám 2020 program kialakításakor a Bizottság vizsgálatot végzett az uniós összetevőkhöz szükséges informatikai rendszerek és költségvetés végrehajtására vonatkozó határidők tanulmányozása céljából (lásd: 26. bekezdés).
The development approach selected was mostly decentralised. 
A kiválasztott megközelítés értelmében a fejlesztést nagy részben decentralizálták.
This was despite the fact that centralised implementation was the most cost efficient option (see Box 3). 
a központosított végrehajtás volt a legköltséghatékonyabb lehetőség (lásd: 3. háttérmagyarázat).
24 Box 3 – Centralised development approach rejected by Member States In its Impact Assessment the Commission presented four scenarios for the Customs 2020 programme, which differed essentially in the degree of centralised development by the Commission or decentralised development by each individual Member State. 
A tagállamok által elutasított központosított fejlesztési megközelítés A Bizottság a hatásvizsgálatában négy forgatókönyvet ismertetett a Vám 2020 programra vonatkozóan, amelyek lényegében a Bizottság által történő központosított fejlesztés, illetve az egyes tagállamok által történő decentralizált fejlesztés mértékében különböztek.
The option with the most centralised implementation of IT systems involved shared common development of full core clearance process implementation and of its trader interface. 
Az informatikai rendszerek legközpontosítottabb végrehajtásával járó lehetőség azt jelentette, hogy a teljes vámkezelési folyamat végrehajtását és kereskedői felületét megosztva, közösen kell fejleszteni.
This centralised solution required a higher budget for the Customs 2020 programme (estimated at around €200 million more, as compared with the option selected). 
Ehhez a központosított megoldáshoz magasabb költségvetésre (a becslések szerint a kiválasztott lehetőséghez képest kb. 200 millió euróval többre) volt szükség a Vám 2020 programot illetően.
However, it also offered significant economies of scale (one euro invested centrally could generate a saving of four euros for Member States). 
Ám ez jelentős méretgazdaságosságot is kínált (egy központilag befektetett euró a tagállamok számára négy megtakarított eurót jelenthetett).
This scenario was not selected because Member States considered that a decentralised solution could more appropriately meet specific national requirements and mitigate the risk of project failure. 
Ezt a forgatókönyvet azért vetették el, mert a tagállamok úgy ítélték meg, hogy egy központosított megoldás megfelelőbben kielégítheti a konkrét nemzeti követelményeket, és enyhítheti a projekt bukásának kockázatát.
Later, during the individual project scope discussions, Member States requested that the EU develops certain components of IT systems at central level. 
A tagállamok később, az egyes projekttartalmakra vonatkozó megbeszélések során azt kérték, hogy központi szinten az Unió dolgozza ki az informatikai rendszerek egyes összetevőit.
This led to a more cost efficient solution because of economies of scale, but required more resources from the Customs 2020 programme which were unplanned (see paragraph 27). 
Ez költséghatékonyabb megoldást jelentett a méretgazdaságosság miatt, ám több, nem tervezett erőforrást igényelt a Vám 2020 programból (lásd: 27. bekezdés).
The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation 43. 
A Vám 2020 program célkitűzései és jelentéstételi rendelkezései nem alkalmasak az informatikai rendszerek végrehajtásának nyomon követésére 43.
The specific and operational objectives for IT implementation in the Customs 2020 programme are too general to be used for monitoring and reporting (e.g. “computerization” or “to develop, improve, operate and support the European Information Systems for customs”). 
A Vám 2020 programon belül az informatikai végrehajtásra vonatkozó egyedi és működési célkitűzések túl általánosak ahhoz, hogy nyomon követés és jelentéstétel céljára használhatók legyenek (pl. „számítógépesítés” vagy „az európai váminformatikai rendszerek fejlesztése, tökéletesítése, működtetése és támogatása”).
In addition, because the specific IT systems to be developed were not set among the above objectives of the Customs 2020 programme, they are not appropriately monitored in the existing reports. 
Továbbá mivel a kifejlesztendő konkrét informatikai rendszereket nem szerepeltették a Vám 2020 program fenti célkitűzései között, ezeket a meglévő jelentésekben nem követték nyomon megfelelően.
The Performance Measurement Framework (PMF) developed to assess the Customs 2020 programme prescribes four indicators for the implementation of new IT systems: 1. number of IT projects in the “research” phase; 2. number of IT projects in the “development” phase; 3. number of new IT systems in the “operation” phase; and 4. ratio of IT projects with “green” status. 
A Vám 2020 program értékelésére kifejlesztett teljesítménymérési keret négy mutatót ír elő az új informatikai rendszerek végrehajtására vonatkozóan: 1. informatikai projektek száma a „kutatási” szakaszban; 2. informatikai projektek száma a „fejlesztési” szakaszban; 3. informatikai projektek száma a „működési” szakaszban; valamint 4. a „zöld” státuszú informatikai projektek aránya.
We found that the first three indicators do not have a target and the target set for the fourth indicator was only that 50 % of the IT projects should be in line with requirements (status “green”). 
Azt állapítottuk meg, hogy az első három mutatónak nem volt célkitűzése, a negyedik mutatóra vonatkozóan meghatározott célkitűzés pedig csak annyi volt, hogy az informatikai projektek 50%-a meg kell, hogy feleljen a követelményeknek („zöld” státusz).
This target was not meaningful because a project can receive a “green” status simply as a consequence of a Multi-Annual Strategic Plan revision, without any actual progress in the implementation of the IT system. 
Ez a célkitűzés nem volt érdemi, egy projekt ugyanis pusztán a többéves stratégiai terv módosításával is „zöld” státuszt kaphat anélkül, hogy az informatikai rendszer végrehajtásában tényleges előrelépés történne.
Therefore, the four indicators developed to assess IT implementation do not enable delays to be detected and reported. 
Az informatikai végrehajtás értékelésére kidolgozott négy mutató ezért nem teszi lehetővé a késedelmek feltárását és jelentését.
The Commission publishes annual progress reports on the implementation of the Customs 2020 programme. 
A Bizottság a Vám 2020 program végrehajtásáról éves eredményjelentéseket tesz közzé.
In the three Customs 2020 progress reports published by the time of the audit (2014, 2015 and 2016), the information on the implementation of the IT systems is limited. 
Az ellenőrzés időpontjáig a Vám 2020-ra vonatkozóan közzétett három eredményjelentésben (2014, 2015 és 2016) kevés az informatikai rendszerek végrehajtására vonatkozó információ.
All three reports state that new developments are largely taking place in line with the planning. 
Mindhárom jelentés azt állapítja meg, hogy az új fejlesztésekre nagyjából a tervek szerint kerül sor.
The e-Customs progress reports for the three above years contain more detailed information on the level of deployment of the IT systems, but do not provide information on the risk of not meeting the planned deadlines. 
Az elektronikus vámrendszerről szóló, a három fenti évre vonatkozó eredményjelentések részletesebb információkat tartalmaznak az informatikai rendszerek bevezetésének mértékéről, ám nem nyújtanak információt a tervezett határidők be nem tartásának kockázatáról.
Given the delays in developing 25 26 and deploying new IT systems, the Customs 2020 progress reports did not provide a balanced and comprehensive view27 of the programme implementation. 
Tekintettel az új informatikai rendszerek fejlesztésében és bevezetésében mutatkozó késedelmekre, a Vám 2020-ra vonatkozó eredményjelentések nem nyújtanak kiegyensúlyozott és átfogó képet27 a programok végrehajtásáról.
The Commission receives information on the costs incurred by Member States for developing the national components of the IT systems on a regular basis. 
A Bizottság rendszeresen kap információt az informatikai rendszerek nemzeti összetevőinek fejlesztése kapcsán felmerülő tagállami költségekről.
This information is compiled and presented in the e-Customs progress reports. 
Ezeket az információkat az elektronikus vámrendszerről szóló eredményjelentésben gyűjtik összes és mutatják be.
However, the information provided by Member States is neither complete nor comparable. 
Ugyanakkor a tagállamok által adott információk nem teljes körűek és nem is összemérhetők.
We confirmed this limitation in our survey, which prevented us from estimating the total costs (Union and national components) to develop the IT systems. 
Felmérésünk megerősítette a fenti korlátokat, és emiatt nem tudtuk megbecsülni az informatikai rendszerek fejlesztésének teljes költségét (az uniós és a nemzeti összetevőkre vonatkozóan).
Unreliable information on amounts spent prevents the Commission from properly evaluating whether the implementation of the IT projects is effective and provides value for money for the modernisation of the Customs Union. 
Az elköltött összegekre vonatkozó, nem megbízható információk miatt a Bizottság nem képes megfelelően értékelni, hogy az informatikai projektek végrehajtása eredményes-e, valamint megéri-e a ráfordítást a vámunió modernizálása tekintetében.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 48. 
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK 48.
Customs processes can have a very significant influence on trade, the collection of duties, and the safety and security of citizens. 
A vámeljárások nagyon jelentős hatással vannak a kereskedelemre, a vámok beszedésére, valamint a polgárok biztonságára és védelmére.
Modernising these processes is key to the functioning of the EU. Ten years after the adoption of the e-Customs Decision, we noted progress in the development of IT systems towards creating a paperless customs and trade environment. 
Tíz évvel az elektronikus vámkezelésről szóló határozat elfogadását követően azt állapítottuk meg, hogy az informatikai rendszerek fejlesztése során előrelépés történt a papírmentes vám-és kereskedelmi környezet létrehozása terén.
However, these systems are not yet fully implemented. 
A szóban forgó rendszereket azonban még nem valósították meg teljes körűen.
We conclude that: • Delivery of 7 out of the 17 UCC IT systems will miss the 2020 deadline. 
Az alábbi következtetéseket állapítjuk meg: • Az UCC 17 informatikai rendszere közül 7-nek a létrehozása nem valósul meg a 2020-as határidőig.
Some of them are key systems such as UCC Import Control System upgrade and UCC Centralised Clearance for Import (see paragraphs 19 to 21). • There is a risk that the new 2025 deadline is not met (see paragraph 22). • The original timeline to implement the IT systems, set by the Commission, became unfeasible due to changes in the scope of some projects (see paragraphs 24 to 25). • The actual costs of developing the IT systems for the Union components were significantly higher than those estimated in the initial plan, and the Commission did not allocate sufficient resources for these projects (see paragraphs 26 to 29). • Insufficient budget allocated by the Member States was one of the main reasons for delays (see paragraphs 30 to 32). • The lengthy decision-making process delayed the implementation of some IT systems due to the multi-layered governance structure involving the Commission and the Member States (see paragraphs 33 to 36). • The Commission was late in reporting the delays in the implementation of the IT systems (see paragraphs 37 to 40). • The decision of how much of IT development to centralise at EU level was not always driven by cost-efficiency considerations, but also by Member States’ specific 27 
Ezek között vannak kulcsfontosságú rendszerek, például az Uniós Vámkódex – Az import-ellenőrzési rendszer korszerűsítése és az Uniós Vámkódex – Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (lásd: 19–21. bekezdés). • Felmerül annak kockázata, hogy az új, 2025-ös határidő nem teljesül (lásd: 22. bekezdés). • Az informatikai rendszerek végrehajtására a Bizottság által megállapított eredeti időkeret megvalósíthatatlan egyes projektek tartalmi változásai miatt (lásd: 24–25. bekezdés). • Az uniós összetevőkkel kapcsolatos informatikai rendszerek tényleges fejlesztési költségei jelentősen meghaladták az eredetileg tervezettet, és a Bizottság nem rendelt megfelelő erőforrásokat ezekhez a projektekhez (lásd: 26–29. bekezdés). • A késedelmek fő okai között szerepelt a tagállamok által hozzárendelt elégtelen költségvetés (lásd: 30–32. bekezdés). • A hosszadalmas döntéshozatali eljárás késleltette egyes informatikai rendszerek végrehajtását a Bizottságra és a tagállamokra kiterjedő, többszintű kormányzási struktúra miatt (lásd: 33–36. bekezdés). 29
28 national requirements and by the risks of project failure (see paragraphs 41 and 42). • The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the implementation of IT systems properly (see paragraphs 43 to 47). 
30 • A Bizottság késve tett jelentést az informatikai rendszerek végrehajtásának késedelmeiről (lásd: 37–40. bekezdés). • Az arra vonatkozó döntést, hogy mennyi informatikai fejlesztést központosítsanak uniós szinten, nem mindig a költséghatékonysági megfontolások vezérelték, hanem a tagállamok egyedi nemzeti követelményei és a projekt bukásának kockázata is (lásd: 41. és 42. bekezdés). • A Vám 2020 program célkitűzései és jelentéstételi rendelkezései nem alkalmasak az informatikai rendszerek végrehajtásának megfelelő nyomon követésére (lásd: 43–47. bekezdés).
We recommend that the Commission should take account of the lessons learnt with the Customs 2020 programme and its approach to managing IT projects as outlined in the Multi-Annual Strategic Plan for the future Customs Programmes. 
Azt javasoljuk, hogy a Bizottság vegye figyelembe a Vám 2020 program során szerzett tapasztalatokat és a program informatikai projektek irányítására vonatkozó megközelítését a jövőbeli vámügyi programokra vonatkozóan a többéves stratégiai tervben vázoltak szerint.
Recommendation 1 - Gear programme design towards IT implementation For the next Customs programme, the Commission should propose: (a) objectives that relate explicitly to the planned IT systems to be developed; and (b) objectives which are precise and measurable. 
1. ajánlás – A programtervezésnek az informatikai végrehajtás szerint történő alakítása A következő vámügyi programra vonatkozóan a Bizottság: a) tegyen javaslatot olyan célkitűzésekre, amelyek kifejezetten a fejleszteni tervezett informatikai rendszerekhez kapcsolódnak; b) határozzon meg precíz és mérhető célkitűzéseket.