natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 52 86 We also note that the legislation for the 2007-2013 programme period did not stipulate that funding agreements between managing authorities and fund managers should specify expected leverage rates for additional private contributions. 
Észrevételek 52 86 Megjegyezzük azt is, hogy a 2007–2013-as programidőszakra vonatkozó szabályozás nem írta elő, hogy az irányító hatóságok és az alapkezelők között kötött finanszírozási megállapodások meghatározzák a magánszektorból érkező kiegészítő hozzájárulások várható tőkeáttételi arányát.
Moreover, fees were generally not linked to the fund managers’ success in attracting private investors (see paragraph 136)68. 
Sőt az alapkezelők díjazása általában nem függött attól, hogy milyen sikeresen vontak be magánbefektetőket (lásd: 136. bekezdés)68.
Hence, there was little incentive for the fund manager to get private investors on board. 
Az alapkezelőket így szinte semmi nem ösztönözte magánbefektetők verbuválására.
87 For centrally managed instruments, and in particular for equity financial instruments, attracting private-sector investments as contributors has proven to be difficult, as illustrated by the case studies in Box 12. 
87 A központi irányítású eszközök, különösen a tőkefinanszírozási eszközök számára nehéz feladatnak bizonyult a magánbefektetők bevonása, amint azt a 12. háttérmagyarázat esettanulmánya is mutatja.
68 Article 43(4) of the implementing regulation. 
68 A végrehajtási rendelet 43. cikkének (4) bekezdése.
Case study — Difficulties of attracting private-sector investors in publicly funded equity instruments — Marguerite Fund and EEEF Examples of limited private co-financing for two centrally managed instruments are provided below69. ο In addition to the Commisson, the Marguerite Fund has eight sponsors, all of them publicly controlled banks. 
Esettanulmány. Magánszektorbeli befektetők közfinanszírozású tőkejuttatási alapba történő bevonásának nehézségei. A Marguerite Alap és az EEEF Példák két központi irányítású eszköz magán-társfinanszírozásának korlátozott voltára69: ο A Bizottság mellett a Marguerite Alapnak nyolc szponzora van, mindegyikük állami ellenőrzés alatt álló bank.
These sponsors have committed a total amount of 710 million euro. 
Ezek a szponzorok összesen 710 millió euróra vállaltak kötelezettséget.
No money from private investors has yet been attracted to reach the target of 1.5 billion euro in total commitments70. ο The EEEF has also relied mainly on public funds, the Commission being its largest contributor so far (125 million euro out of total 265 million euro committed). 
Eddig még nem sikerült magánbefektetőktől származó pénz bevonásával közelíteni az összesen 1,5 milliárd euró értékű kötelezettségvállaláshoz mint célhoz70. ο Az EEEF szintén elsősorban közpénzekre támaszkodott, eddig a Bizottság volt a legnagyobb támogatója (az összesen 265 millió euró előirányzatból 125 millióval).
The only private contributor — Deutsche Bank — has made only a limited commitment to the instrument (5 million euro). 
Az egyetlen magánszektorbeli közreműködő – a Deutsche Bank – csak korlátozott kötelezettségvállalást tett (5 millió euró).
The total amount committed at this stage is less than half of the instrument’s target (700 million euro). 
Az ebben a szakaszban lekötött teljes összeg kevesebb az eszköz célértékének felénél (700 millió euró).
70 Commission Decision of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund), C(2010) 941. 
70 A Bizottság 2010. február 25-i C(2010) 941 határozata az Európai Unió részvételéről a 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap).
Box 12 Observations 53 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
12. háttérmagyarázat Észrevételek 53 Kezelték a problémát a 2014–2020-as programidőszakra vonatkozóan?
88 For instruments under shared management, the provisions in the legislation for the 2014-2020 programme period continue to allow preferential treatment, but also ask for risk to be shared appropriately between the public and the private partners (see Box 13). 
88 A megosztott irányítású eszközöket illetően a 2014–2020-as programidőszak szabályozásának rendelkezései továbbra is lehetővé teszik a kedvezményes elbánást, de a kockázatok köz-és magánszférabeli partnerek közötti megfelelő megosztását is előírják (lásd: 13. háttérmagyarázat).
Provisions in relation to preferential treatment and risk sharing (2014-2020 programme period) Article 44 of the CPR requires an ‘[...] appropriate sharing of risk and profit’ between public and private investors, and the delegated regulation stipulates that the level of preferential treatment should be proportionate to the risks taken by investors, and be limited to the minimum necessary to attract them’71. 
A kedvezményes bánásmódról és a kockázatmegosztásról szóló rendelkezések (2014–2020-as programidőszak) A CPR 44. cikke előírja a kockázat és a nyereség megfelelő megosztását a magánbefektetők és a közszektorbeli befektetők között, a felhatalmazáson alapuló rendelet pedig kimondja, hogy a kedvezményes elbánás szintje legyen arányos a befektetők által vállalt kockázatokkal és korlátozódjék az e befektetők érdeklődésé-hez szükséges minimumra71.
In particular, in the ex ante assessment, the Member State must include ‘[...] an assessment of the need for, and level of, preferential remuneration to attract counterpart resources from private investors and/or a description of the mechanisms which will be used to establish the need for, and extent of, such preferential remuneration [...]’72. 
Az előzetes értékelést a tagállamnak ki kell egészítenie „egy arra vonatkozó értékeléssel, hogy szükség van-e – illetve ha igen, milyen mértékben – kedvezményes javadalmazás alkalmazására a magánbefektetői kiegészítő források bevonása céljából, és/vagy egy leírással arról, hogy ilyen kedvezményes javadalmazás alkalmazása esetén milyen mechanizmusok révén állapítják meg annak szükségességét és mértékét[...]”72.
This preferential remuneration may be financed through resources paid back to the instrument, or from gains and other earnings or yields attributable to the support from the EU funds. 
Ez a kedvezményes javadalmazás finanszírozható az eszköznek visszafizetett forrásokból, vagy az uniós támogatásnak tulajdonítható nyereségből és más jövedelemből vagy hozamból.
The concept of preferential treatment also applies to public investors operating under the market economy principle73. 
A kedvezményes bánásmód koncepciója vonatkozik a piacgazdasági elv alapján működő közszférabeli befektetőkre is73.
Moreover, we note that for cases falling under the GBER ‘in the case of asymmetric loss-sharing between public and private investors, the first loss assumed by the public investor shall be capped at 25 % of the total investment’74. 
Megjegyezzük továbbá, hogy az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó esetekben „ameny-nyiben az állami és magánbefektetők közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az állami befektetőt terhelő első veszteséget a teljes befektetés 25%-ára kell korlátozni”74.
Otherwise it has to be conform with market conditions or undergo a State aid notification process. 
Máskülönben meg kell felelnie a piaci feltételeknek, illetve állami támogatás bejelentési eljárásának kell alávetni.
71 Article 6(1)(d) of Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014. 
71 A 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
72 Article 37(2)(c) of the CPR. 
72 A közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
73 Article 44(1) of the CPR. 
73 A közös rendelkezésekről szóló rendelet 44. cikkének (1) bekezdése.
74 Article 21(13)(c) of Commission Regulation (EU) No 651/2014. 
74 A 651/2014/EU bizottsági rendelet 21. cikke (13) bekezdésének c) pontja.
Box 13 Observations 54 89 The obligation for Member States to assess the need for preferential treatment and the risk-sharing arrangements, and to provide some justification for these arrangements, can clearly be regarded as progress towards the more efficient management of financial instruments. 
13. háttérmagyarázat Észrevételek 54 89 Azt, hogy a tagállamok kötelesek felmérni a kedvezményes elbánás és a kockázatmegosztó intézkedések szükséges voltát, illetve megindokolni ezeket az intézkedéseket, egyértelmű előrelépésnek tekinthetjük a pénzügyi eszközök hatékonyabb kezelése terén.
Based on our interviews, we consider however that there is a need for the Commission to provide guidance to Member States on how best to use preferential treatment to attract more private capital while not allocating excessive risk to the public contributors to the instruments’ endowments. 
Interjúink alapján azonban úgy véljük: szükség van a tagállamoknak nyújtott bizottsági útmutatásra azon a téren, hogyan lehet a legjobban felhasználni a kedvezményes elbánást minél több magántőke bevonására az eszköz alaptőkéjébe úgy, hogy közben a közfinanszírozókra se háruljon túlzott kockázat.
90 For some of the centrally managed instruments, the possible extent of risk sharing between the Commission and its partners has also been addressed in the legislation. 
90 A központi irányítású pénzügyi eszközök némelyikére nézve a jogszabályok kitérnek a Bizottság és partnerei közötti kockázatmegosztás lehetséges mértékére.
Here, the regulation specifies that the ‘[...] risk-sharing pattern [must] be reflected in an appropriate sharing between the Union and the entrusted entity’, while ‘[...] the maximum risk covered by the Union budget [must] not exceed 50 % of the risk of the target debt portfolio under the debt instrument’75. 
Erre vonatkozóan a rendelet meghatározza, hogy „a kockázatviselés ellenértékét oly módon kell elosztani az Unió és a megbízott szervezet között, hogy az tükrözze a kockázat-megosztási modellt”, míg „az uniós költségvetést terhelő maximális kockázat nem haladhatja meg a hitelviszonyt megtestesítő eszközhöz tartozó célhitel-portfolió kockázatának az 50%-át”75.
It remains to be seen whether these modified provisions will be sufficient to attract more private-sector contributions than in the 2007-2013 programme period. 
A jövő kérdése, hogy elegendőek lesznek-e a módosított rendelkezések ahhoz, hogy több magánszektorbeli hozzájárulást lehessen bevonni, mint a 2007–2013-as programidőszakban.
As mentioned already in a previous report, we consider that the main aspects of the risk-sharing arrangements between the Commission and its partners (e.g. the EIB) should be defined in the specific legislation for each centrally managed instrument76. 
Mint egy korábbi jelentésünkben már említettük, véleményünk szerint a Bizottság és partnerei (például az EBB) közötti kockázat-megosztás intézkedéseinek fő szempontjait minden központi irányítású eszközre külön jogszabályban kellene meghatározni76.
91 Finally, as regards tax rulings, the situation remains unchanged from the 2007-2013 programme period. 
91 Végül az adómegállapodásokat illetően a helyzet változatlan a 2007–2013-as programidőszakhoz képest.
We consider that the continued use of advance tax agreements during the 2014-2020 programme period for centrally managed and/ or shared management financial instruments could pose a reputational risk since they may be perceived to go against the Commission’s own recommendations and actions concerning tax arrangements. 
Véleményünk szerint hírnévkockázattal jár, ha a 2014–2020-as programidőszakban a központi, illetve megosztott irányítású pénzügyi eszközökre továbbra is alkalmaznak előzetes adómegállapodásokat, hiszen úgy tűnhet, hogy ez ellenkezik a Bizottság saját adómegállapodási vonatkozású ajánlásaival és intézkedéseivel.
75 Annex I to the CEF regulation, Part III, Section 6. 
75 A CEF-rendelet I. melléklete III. részének 6. szakasza.
76 See Special Report No 2/2013, recommendation 7. 
76 Lásd: 2/2013. sz. különjelentés, 7. ajánlás.
Observations 55 Were financial instruments providing revolving 92 One of the main reasons for using public funds through financial instruments is the fact that the money can be used multiple times: it can ‘revolve’. 
Észrevételek 55 Megújuló pénzügyi támogatást nyújtottak a pénzügyi 92 A közpénzek pénzügyi eszközök révén történő felhasználásának egyik fő indoka az, hogy a pénzt így többször fel lehet használni: a források „megújulnak”.
For instance, if a disbursed loan was repaid after 3 years, the cash could then be used to provide a new loan. 
Például ha egy kihelyezett kölcsönt három évvel később visszafizetnek, a pénzt fel lehet használni újabb hitel nyújtására.
We therefore examined whether this revolving effect had actually materialised. 
Ezért megvizsgáltuk, hogy valóban fellépett-e ez a megújuló hatás.
The extent to which funds can revolve in practice depends on the type of financial support, but also on the instruments’ investment period. 
A gyakorlatban az alapok megújulásának mértéke függ a pénzügyi támogatás típusától, de az eszközök beruházási időszakától is.
We therefore analysed whether the instrument’s investment periods correspond to normal market practice and what factors contributed to limiting the instruments’ actual investment period. 
Ezért azt vizsgáltuk meg, hogy az eszköz beruházási időszakai megfelelnek-e a szokásos piaci gyakorlatnak, és hogy milyen tényezők korlátozták az eszközök tényleges beruházási időszakát.
Delays in the implementation significantly shortened the actual investment period of several ERDF and ESF financial instruments 93 At the start of the 2007-2013 programme period, public authorities in most Member States had only limited experience of structuring and running revolving instruments in partnership with financial intermediaries. 
A végrehajtás késedelmei jelentősen lerövidítették az ERFA és az ESZA keretében működő több pénzügyi eszköz tényleges beruházási időtartamát 93 A 2007–2013-as programidőszak elején a közigazgatási szervek a legtöbb tagállamban csak korlátozott tapasztalattal rendelkeztek a téren, hogy pénzügyi közvetítőkkel partnerségben megújuló eszközöket strukturáljanak és működtessenek.
Following our audits, we have noted that most delays were caused by the time-consuming internal structuring of financial instruments, lengthy negotiations with financial intermediaries at various levels (often due to negotiations of management costs and fees), complex public procurement procedures, uncertainty about compliance with State aid rules and difficulties in obtaining private-sector contributions. 
Ellenőrzéseink során megfigyeltük, hogy a legtöbb késedelmet a következők okozták: a pénzügyi eszközök időigényes belső strukturálása, különböző szinteken hosszadalmas tárgyalások pénzügyi közvetítőkkel (gyakran az alapkezelői költségek és díjak kapcsán), összetett közbeszerzési eljárások, bizonytalanság az állami támogatásra vonatkozó szabályok betartása körül, valamint a magántőke bevonásának nehézségei.
94 In many cases the various bodies involved experienced a steep learning curve, and it took a good deal of time to reconcile the interests and views of numerous stakeholders in order to reach agreement on the instrument’s investment strategies. 
94 Sok esetben a különféle érintett szerveknek komoly tanulóidejükbe került, amíg az eszköz befektetési stratégiáiról szóló megállapodás érdekében sikerült összeegyeztetni a számos érintett érdekeit és nézeteit.
Several of these issues were also identified by other studies77. 
E kérdések közül többet más tanulmányok is azonosítottak77.
Our audits over the last years also indicate that more and earlier Commission guidance could have prevented these problems at least in part. 
Az elmúlt években végzett ellenőrzéseink arra is rámutatnak, hogy több és korábban nyújtott bizottsági iránymutatás révén legalább részben elejét lehetett volna venni ezeknek a problémáknak.
77 European Parliament, Directorate General for Internal Policies, Financial instruments under cohesion policy 2007‐13: How have Member States and selected financial institutions respected and preserved eu financial interests?, p. 
77 Európai Parlament, Belső Politikák Főigazgatósága: ‘Financial Instruments under Cohesion policy 2007-13: How have Member States and Selected Financial Institutions Respected and Preserved EU Financial Interests?’
16; Commission and EIB, Financial instruments: a stock‐taking exercise in preparation for the 2014‐2020 programme period, study carried out by Mazars/Ecorys/ EPRC, p. 62. financial support? 
(Pénzügyi konstrukciók a kohéziós politika területén, 2007–2013: Hogyan tartották tiszteletben és őrizték meg a tagállamok és a kiválasztott pénzügyi intézmények az Unió pénzügyi érdekeit?), 16. o.; Bizottság és EBB, ‘Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014–2020 Programme period’ (Helyzetfelmérés a 2014–2020-as programidőszak előkészítéséhez), tanulmány, Mazars/Ecorys/EPRC, 62. o. eszközök?
Observations 56 95 The low disbursement rates in many Member States and, as a consequence, the limited capacity of instruments to revolve funds are an obvious result of these difficulties. 
Észrevételek 56 95 Ezekből a nehézségekből nyilvánvaló módon következik, hogy sok tagállamban alacsony a kihelyezési arány, és ebből adódóan az eszközök csak korlátozott mértékben tudják megújítani az alapokat.
In some cases, delays in implementation lasted several years, thus significantly reducing the time period during which the financial instrument’s endowment could then be disbursed to final recipients (see Box 14). 
Egyes esetekben a végrehajtás többéves késedelmet szenvedett, s ez jelentősen lerövidítette azt az időszakot, ameddig a pénzügyi eszköz alaptőkéjét ezután ki lehetett helyezni a végső kedvezményezettekhez (lásd: 14. háttérmagyarázat).
Case study — Delays in setting up the Jeremie holding fund in Slovakia The memorandum of understanding between the EIF and the Slovak government for the national Jeremie holding fund was signed in 2006, i.e. before the start of the 2007-2013 programme period. 
Esettanulmány. Késedelmek a JEREMIE holdingalap szlovákiai létrehozása körül Az EBA és a szlovák kormány 2006-ban, vagyis a 2007–2013-as időszak kezdete előtt írt alá egyetértési megállapodást a nemzeti JEREMIE holdingalapról.
After the funds’ market needs analysis (‘gap analysis’) was conducted, a framework agreement was signed in 2008, and the funding agreements between the various ministries and the EIF in 2009. 
Az alap piaci igényfelmérését („hiányelemzését”) követően 2008-ban keretmegállapodás, majd 2009-ben a különböző minisztériumok között a támogatási szerződések aláírására került sor.
It then took another year before the two final agreements were signed (holding fund agreement and shareholders’ agreement), which are also legal preconditions for starting the actual operation of the fund. 
Még egy évig eltartott, hogy aláírják azt a két végső megállapodást is (holdingalap-megállapodás és rész-vényesi megállapodás), amelyek megléte szintén jogi előfeltétel az alap tényleges működésének megkezdéséhez.
The capitalisation of the holding fund itself finally took place in 2011. 
Magának a holdingalapnak a feltőkésítése végül 2011-ben történt meg.
Overall, it therefore took 5 years (2006 to 2011) until the Jeremie holding fund was operational. 
Ezért összesen öt évbe telt (2006–2011), míg a JEREMIE holdingalap működésre készen állt.
Calls for expression of interest for hiring financial intermediaries were launched in 2011, 2012 and 2013. 
Pályázati felhívást pénzügyi közvetítők felvételére 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban tettek közzé.
It then took another 2 to 3 years until the agreements with the financial intermediaries were concluded in 2013 (for the guarantee instrument) and 2014 (for the loan and the equity instruments). 
Ezután újabb két-három év telt el, amíg sikerült megállapodásra jutni a pénzügyi közvetítőkkel 2013-ban (a hitelgarancia-eszköz tekintetében), illetve 2014-ben (a kölcsön-és tőkejuttatási eszközöket illetően).
Only then did the financial support to final recipients start to flow. 
A pénzügyi támogatás csak ettől kezdve indult meg a végső kedvezményezettekhez.
The disbursement rate at the end of 2014 was 12 % at the holding fund level, and even lower as regards the disbursements to final recipients from the sub-funds. Box 14 
A kihelyezési arány 2014 végén 12%-os volt a holdingalap szintjén, a részalapokból a végső kedvezményezettekhez történt kihelyezést tekintve pedig még alacsonyabb. 14. háttérmagyarázat
Observations 57 Limited revolving effect of ERDF and ESF financial instruments during implementation and uncertain after closure of the 2007-2013 programmes Less than a third of all ERDF and ESF financial instruments had used their funds more than once by the end of 2014 96 Overall, our analysis showed that there are 316 ERDF and ESF instruments (in the vast majority specific funds) in 19 Member States which had managed to disburse their full endowment to final recipients by 31 December 2014. 
Észrevételek 57 Az ERFA és az ESZA keretében működő pénzügyi eszközök megújuló hatása korlátozott a végrehajtás során, a 2007– 2013-as programok lezárása után pedig bizonytalan 2014 végéig az ERFA és az ESZA keretében működő összes pénzügyi eszköz kevesebb mint egyharmada használta egynél többször az alapokat 96 Elemzésünk kimutatása szerint összesen 316 olyan, az ERFA és az ESZA keretében működő eszköz (túlnyomó többségük egyedi alap) van 19 tagállamban, amelynek sikerült 2014. december 31-ig a teljes alaptőkét kihelyeznie a végső kedvezményezettekhez.
However, even for these instruments, the revolving effect came very late in the programme period. 
A megújuló hatás azonban még ezeknél az eszközöknél is csak a programidőszak nagyon kései szakaszában jelentkezett.
As a result, only a limited share of the initial endowment will be used more than once until the end of the extended eligibility period (i.e. March 2017). 
Ebből adódóan az induló alaptőkének csak egy korlátozott részét fogják egynél többször felhasználni a meghosszabbított jogosultsági időszak végéig (azaz 2017 márciusáig).
Moreover, the aggregated disbursement rate did not reach 100 % in any of the 25 Member States’ implementing financial instruments (see Table 4). 
Ráadásul az összesített kihelyezési arány a pénzügyi eszközöket végrehajtó 25 tagállam egyikében sem érte el a 100%-ot (lásd: 4. táblázat).
In Europe the average holding period for equity investments (e.g. the time between the acquisition and the sale of shares) was around six years in 201478. 
Európában a tőkebefektetések átlagos tartási időszaka (vagyis a részvények megszerzésétől az értékesítésükig eltelő idő) 2014-ben kb. hat év volt78.
Most of ERDF and ESF equity instruments were however operational for no more than eight years (2009 to 2017). 
A legtöbb ERFA-és ESZA-tőkejuttatási eszköz azonban legfeljebb nyolc évig (2009–2017) működött.
Even if, for instance, operations began at the beginning of 2009 and the exit took place at the end of 2014, there would be only less than three years left before the OP closure to make a new round of equity investments. 
Még ha a működés például 2009 elején kezdődött és a kilépésre 2014 végén került is sor, az operatív program lezárásáig akkor is csak három évnél kevesebb marad egy újabb tőkebefektetési körre.
Therefore, after taking into account the years needed to set up the instrument, it is unlikely that OP contributions to equity instruments will be used again within a programme period. 
Ezért az eszköz létrehozásához szükséges évek számát figyelembe véve nem valószínű, hogy egy programidőszakon belül ismét OP-hozzájárulásokhoz folyamodnának a tőkejuttatási eszközök kapcsán.
98 By contrast, centrally managed equity instruments have much longer durations, better reflecting the nature of equity instruments79 (e.g. Marguerite Fund has a term of 20 years with the possibility of a two years extension). 
98 Ezzel ellentétben a központi irányítású tőkejuttatási eszközök időtartama sokkal hosszabb, ami jobban megfelel a tőkejuttatási eszközök jellegének79 (pl. a Marguerite Alap időtartama 20 év, amely két évvel meghosszabbítható).
78 Preqin, Private Equity Spotlight, May 2015, p. 
78 Preqin, Private Equity Spotlight, 2015. május, 8. o.
79 SWD(2015) 206 final, pp. 51 and 159. 
79 SWD(2015) 206 final, 151. és 159. o.