natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The elaboration of guidance and collection of best practices to address land degradation neutrality will be part of the aforementioned project to be launched in 2018 by the Commission. 
A Bizottság által 2018-ben indítandó, fent említett projekt részét képezi majd az és a talajromlási megszüntetésére vonatkozó iránymutatások kidolgozása bevált gyakorlatok összegyűjtése.
The Commission acknowledges that the risk of desertification and land degradation could be better addressed. 
A Bizottság elismeri, hogy jobban lehetne kezelni az elsivatagosodás és a talajromlás kockázatát.
It was part of the objective of the SFD proposal that the Commission decided to withdraw in absence of qualified majority in the Council for eight years. 
Az elszámolások véglegességéről szóló irányelvjavaslat célkitűzésének része volt, hogy a Bizottság úgy határozott, a Tanács minősített többségének 8 éve tartó hiányában visszavonja a javaslatot.
In the absence of EU legislation on soil protection and measures to prevent and restore degraded soil, Member States have the responsibility to implement appropriate measures at national level. 
A talajvédelemre vonatkozó uniós jogszabályok, valamint a talajromlás megelőzését és a talaj helyreállítását célzó intézkedések hiányában a tagállamok feladata, hogy nemzeti szinten megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre.
The project on the implementation of land and soil-related SDGs in the EU will provide an updated overview of the measures and actions implemented at Member State level. 
A földhöz és talajhoz kapcsolódó fenntartható fejlesztési célok megvalósítására irányuló uniós projekt naprakész áttekintést nyújt a tagállami szinten végrehajtott intézkedésekről és fellépésekről.
The Commission and Member States collect data relevant both for monitoring desertification and land degradation which are already incorporated in indicators at EU level (SDGs, agri-environmental indicators) and in EU monitoring systems on drought and crop conditions. 
A Bizottság és a tagállamok összegyűjtik az elsivatagosodás és a talajromlás nyomon követése szempontjából releváns adatokat, amelyek már szerepelnek az uniós szintű mutatókban (fenntartható fejlesztési célok, agrár-környezetvédelmi mutatók), valamint az aszályra és a növények állapotára vonatkozó uniós monitoringrendszerekben.
In addition, those data were incorporated in the third version of the World Atlas of Desertification published in 2018, which provide an inclusive assessment on desertification and land degradation at global level. 
Ezen túlmenően ezeket az adatokat beépítették az elsivatagosodási világatlasz a 2018-ben közzétett harmadik változatába, amely átfogó értékelést ad az elsivatagosodásról és a talajromlás globális szintű alakulásáról.
Recommendation 1 – Understanding land degradation and desertification in the EU The Commission accepts this recommendation. 
1. ajánlás – Alaposabban fel kell tárni az Unión belüli talajromlást és elsivatagosodást A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
The Commission intends to launch in 2018 and 2019 actions that will respond to the recommendation: (a) the improvement of indicators is part of the Commission's work on agri-environmental indicators and SDGs indicators. 
A Bizottság 2018-ban és 2019-ben olyan intézkedéseket kíván elindítani, amelyek megfelelnek az ajánlásnak: a) a mutatók javítása az agrár-környezetvédelmi mutatókkal és a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos bizottsági munka részét képezi.
In this context, discussions on and work for the establishment of a specific methodology to assess desertification and land degradation in the EU will start in the context of the Commission's study about to start on the implementation of soil and land-related SDGs at EU level. 
Ebben az összefüggésben az Unión belüli elsivatagosodás és talajromlás értékelésére szolgáló konkrét módszertan kialakításáról szóló párbeszéd és az erre irányuló munka a talajjal és a földdel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok 9 uniós szintű végrehajtásáról szóló bizottsági tanulmány összefüggésében indul majd.
However, the adoption of this methodology will be subject to a decision by the Member States. (b) Without prejudging any agreement by Member States on a proposed methodology, the Commission may consider, subject to the availability of adequate resources, to work on a specific assessment of desertification and land degradation at EU level and the presentation of data in a more 8 interactive and user friendly way, building on existing data and the approach developed for the 2018 World Atlas of Desertification. 
Ennek a módszertannak az elfogadása azonban a tagállamok döntésétől függ. b) Anélkül, hogy befolyásolni kívánná a tagállamok bármilyen, a javasolt módszertanra vonatkozó megállapodását, a Bizottság – a megfelelő források rendelkezésre állásának függvényében – mérlegelheti az Unión belüli elsivatagosodás és talajromlás konkrét értékelését, valamint az adatok interaktívabb és felhasználóbarátabb bemutatását, a meglévő adatokra és a 2018. évi elsivatagosodási világatlaszhoz kidolgozott megközelítésre alapozva.
The Commission recalls that the objective of the EU Soil Thematic Strategy is to address soil protection including desertification and other forms of degradation. 
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU talajvédelemről szóló tematikus stratégiájának célja a talajvédelem, ideértve az elsivatagosodás és a talajromlás egyéb formáinak kezelését.
However, in absence of an EU soil legislation (after the withdrawal of the SFD proposal by the Commission in absence of qualified majority in the Council), soil protection (of which desertification) and land degradation are only partially addressed at EU level through various instruments (CAP, the EU strategy on adaptation to climate, regional and other environmental policies, research). 
Azonban a talajra vonatkozó uniós jogszabályok hiányában (miután a Bizottság a Tanács minősített többségének hiányában visszavonta az elszámolások véglegességéről szóló irányelvjavaslatát) a talajvédelemmel (amelynek részeként az elsivatagosodás) és a talajromlással uniós szinten csak részben foglalkoznak a különböző eszközök (a KAP, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia, a regionális és egyéb környezetvédelmi politikák, kutatás).
Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission accepts this recommendation. 
2. ajánlás – Értékelni kell a talajra vonatkozó uniós jogi keret javításának szükségességét A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
In line with its continuous commitment on soil protection and examination of options on how to best achieve this, when withdrawing its proposal for a Soil Framework Directive the Commission set up the “Expert Group on Soil Protection to reflect on how soil quality issues could be addressed using a targeted and proportionate risk-based approach within a binding legal framework”. 
A talajvédelmi keretirányelvre vonatkozó javaslat visszavonásakor a talajvédelem és e célkitűzés legjobb megvalósítására vonatkozó lehetőségek megvizsgálása melletti folyamatos elkötelezettségével összhangban a Bizottság létrehozta a talajvédelemmel foglalkozó szakértői csoportot azzal a céllal, hogy megvizsgálja, hogyan lehetne a talajminőséggel kapcsolatos kérdéseket célzott, arányos és kockázatalapú megközelítés alkalmazásával, kötelező erejű jogi keretben kezelni.
The reflection will not be limited only to the need to enhance the EU legal framework on soil but also aim at finding the most appropriate actions to combat desertification and land degradation in the EU. 
A mérlegelés nem csupán a talajvédelemre vonatkozó uniós jogi keret javításának szükségességére korlátozódik, hanem arra is, hogy megtaláljuk a legmegfelelőbb intézkedéseket az elsivatagosodás és a talajromlás elleni küzdelem terén az EU-ban.
The work of the Soil Expert Group is in progress and the outcome of this work will be assessed by the Commission in due time. 
A talajvédelmi szakértői csoport munkája folyamatban van, és e munka eredményét a Bizottság kellő időben értékeli.
The rural development fund sets eligibility conditions which must be met by projects and investments and these include conditions to ensure projects’ sustainable character. 
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap olyan támogathatósági feltételeket határoz meg, amelyeket a projekteknek és a beruházásoknak teljesíteniük kell, és ezek közé olyan feltételek tartoznak, amelyek célja a projektek fenntartható jellegének biztosítása.
While specific cost-benefit analyses might not be required at a project’s level, by proposing financial allocations to concrete measures, needs and objectives, Member States undertake environmental and economic analyses. 
Jóllehet előfordulhat, hogy a projekt szintjén nem kell külön költség-haszon elemzéseket végezni, a konkrét intézkedésekre, szükségletekre és célkitűzésekre irányuló pénzügyi juttatások előterjesztésével a tagállamok környezetvédelmi és gazdasági elemzéseket végeznek.
See also Commission reply to paragraph 63. 
Lásd még a Bizottság 63. pontra adott válaszát.
An assessment of progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 will be part of the project that the Commission is about to start a study on the progress of implementation of land and soil-related SDGs at EU level (with a particular focus on Land Degradation Neutrality target). 
A talajromlás megszüntetése melletti elkötelezettség 2030-ig történő teljesítése felé tett előrelépés értékelése része lesz a Bizottság által hamarosan indított projektnek (a talajjal és a földdel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok uniós szintű végrehajtásának előrelépéséről szóló tanulmány, amely különös hangsúlyt fektet a talajromlás megszüntetésére vonatkozó célkitűzésre).
This project will also analyse the approaches at national and possible convergences at EU level. 
Ez a projekt elemzi az nemzeti és a lehetséges uniós szintű konvergenciáknál alkalmazott megközelítéseket is.
Recommendation 3 – Achieving land degradation neutrality in the EU by 2030 (a) The Commission accepts this recommendation The Commission expects that the study about to start will partially contribute to defining actions at EU and Member State level that will bring about land degradation neutrality by 2030. 
3. ajánlás – 2030-ra meg kell szüntetni az Unióban a talajromlást a) A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság arra számít, hogy az induló tanulmány részben hozzájárul majd azon uniós és tagállami szintű azon fellépések meghatározásához, amelyek 2030-ig megszüntetik a talajromlást.
However additional work and further discussions with Member States, the other EU institutions and with stakeholders will be needed. 
További munkára és megbeszélésekre lesz szükség a tagállamokkal, a többi uniós intézménnyel és az érdekelt felekkel.
This discussion will also take into account that Member States are responsible for the implementation of their own commitments on SDG targets. 
Ez a vita figyelembe veszi azt is, hogy a tagállamok felelősek a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos saját kötelezettségvállalásaik végrehajtásáért.
It also has to be mentioned that addressing desertification as such is not a primary objective of many EU policies, like cohesion policy, subsequently for such policies there is no legal basis for such detailed reporting requirements. (b) The Commission accepts this recommendation The Commission intends to provide guidance to Member States and enable the dissemination of good practices. 
Meg kell említeni azt is, hogy az elsivatagosodás problémájának kezelése számos uniós politikában, például a kohéziós politikában nem szerepel elsődleges célként, tehát az ilyen szakpolitikák esetében a részletes jelentéstételi követelményeknek nincs jogalapja. b) A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság iránymutatást kíván adni a tagállamoknak és lehetővé tenni a bevált gyakorlatok terjesztését.
It should however be noted that only 13 EU Member States declared them affected by desertification under the UNCCD and are therefore bound to prepare national action plans on desertification. 
Meg kell azonban jegyezni, hogy csak 13 uniós tagállam nyilatkozott úgy, hogy az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló egyezmény értelmében érintettek az elsivatagosodás által, és ezért kötelesek kidolgozni az elsivatagosodásra vonatkozó nemzeti cselekvési terveket.
Furthermore, also the Land Degradation Neutrality (LDN) target setting programme of UNCCD is voluntary and so far only one Member State (Italy) is engaged in this process. 
Továbbá, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményben szereplő, a talajromlás megszüntetésére vonatkozó célkitűzés is önkéntes, és eddig csak egy tagállam (Olaszország) vesz részt ebben a folyamatban.
More Member States might decide to establish national action plans to achieve land degradation neutrality by 2030 and for this they may request support from the Commission and/or from the UNCCD LDN setting programme. 
Több tagállam dönthet úgy, hogy nemzeti cselekvési terveket dolgoz ki a talajromlás 2030-ig történő megszüntetésének elérése érdekében, és ehhez támogatást kérhet a Bizottságtól és/vagy az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményben szereplő, a talajromlás megszüntetésének célértékeit meghatározó programtól.
It is therefore difficult to anticipate how many Member States will be willing to do so and when this process will start and end. 
Ezért nehéz megjósolni, hogy hány tagállam lesz hajlandó erre, és e folyamat mikor kezdődik és ér majd véget.
The long period of high temperatures and low rainfall in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
2018 nyarán a magas hőmérséklet és alacsony csapadékmennyiség elhúzódó időszaka emlékeztetett bennünket e probléma sürgető fontosságára.
Its effects will be particularly acute in Portugal, Spain, Italy, Greece, Cyprus, Bulgaria and Romania. 
Ezek a hatások különösen súlyosan fogják érinteni Portugáliát, Spanyolországot, Olaszországot, Görögországot, Ciprust, Bulgáriát és Romániát.
While desertification and land degradation are growing threats, the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Miközben az elsivatagosodás és a talajromlás egyre növekvő fenyegetést jelent, az elsivatagosodás ellenében tett lépések nem koherensek.
There is no shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
Az Unióban nincsen közös jövőkép arra nézve, hogyan fogják 2030-ra megszüntetni a talajromlást.
We recommend the Commission aims at a better understanding of land degradation and desertification in the EU; assesses the need to enhance the EU legal framework for soil; and steps up actions towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 
Azt javasoljuk a Bizottságnak, hogy igyekezzen alaposabban feltárni az Unión belüli talajromlás és elsivatagosodás jelenségét, mérje fel, hogy szükséges-e a talajra vonatkozó uniós jogi keret megerősítése, és fokozottan törekedjék azon uniós és tagállami kötelezettségvállalás teljesítésére, hogy 2030-ra szűnjön meg a talajromlás az Unióban.
EN 2018 Special Report NO 34 Office accommodation of EU institutions – Some good management practices but also various weaknesses (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
HU 2018 Különjelentés 34 Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is (az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)
Executive summary I The institutions spend around 11 % of their budget for administrative expenditure on buildings. 
Összefoglalás I Az intézmények az igazgatási kiadásokra elkülönített költségvetésük körülbelül 11%-át költik az épületekre.
The composition of the buildings portfolio differs and depends on each institution’s mandate and organisational structure, nevertheless a significant share of the space used is devoted to office accommodation. 
Az épületportfólió összetétele az egyes intézmények feladatkörétől és szervezeti felépítésétől függően más és más, a terület jelentős hányada azonban irodai elhelyezésre szolgál.
The Commission has the largest buildings portfolio of which more than 80 % is used as office space. 
A Bizottság rendelkezik a legnagyobb épületportfólióval, amelynek több mint 80%-át irodaterületként használják.
II In order to address the overall question “Is EU spending on office accommodation managed efficiently?” we examined whether the EU institutions with most office accommodation (Parliament, Council, Commission, Court of Justice and ECB): (a) establish building strategies and cooperate in order to achieve cost savings; (b) obtain their office accommodation in an efficient manner; (c) monitor and report on their office accommodation portfolio appropriately. 
II Annak az általános kérdésnek a megválaszolása érdekében, hogy „hatékonyan kezelik-e az irodai elhelyezésre fordított uniós kiadásokat?”, megvizsgáltuk, hogy a legnagyobb irodai elhelyezéssel rendelkező uniós intézmények (Parlament, Tanács, Bizottság, Bíróság és EKB): a) kialakítanak-e épülethasználati stratégiákat, és együttműködnek-e a költségtakarékosság érdekében; b) hatékony módon szerzik-e be az irodahelyiségeiket; c) megfelelően nyomon követik-e irodai elhelyezéseik portfólióját, és számolnak-e be arról.
III Overall, we found that the institutions manage their spending on office accommodation efficiently, but the building strategies are not always formalised and the related planning is not optimal; financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and thereby in some cases affected budgetary transparency. 
III Általánosságban azt állapítottuk meg, hogy az intézmények hatékonyan kezelik az irodai elhelyezésre fordított kiadásaikat, nem mindig rendelkeznek azonban hivatalos épülethasználati stratégiával, az ezzel kapcsolatos tervezés pedig nem optimális; az általunk elemzett nagy építkezési projektek finanszírozási mechanizmusa gyakran összetett volt, ami egyes esetekben kihatott a költségvetési átláthatóságra.
Most of these projects were affected by delays and, in some cases, substantial additional costs. 
A legtöbb projektnél késések fordultak elő, bizonyos esetekben pedig lényegesen túllépték a tervezett költségeket.
The monitoring and reporting of the buildings portfolio of most institutions is not adequate. 
A legtöbb intézménynél az épületportfólió nyomon követése és az ezzel kapcsolatos beszámolás nem megfelelő.
IV The institutions cooperate and apply similar decision-making principles. 
IV Az intézmények együttműködnek, és hasonló elveket alkalmaznak a döntéshozatalban.
However, they set out their main principles and objectives for property management in various documents. 
Az ingatlangazdálkodással kapcsolatos fő elveiket és célkitűzéseiket azonban különböző dokumentumokban fektetik le.
Some are outdated and some are being implemented without formal approval. They do not consider different scenarios in planning their property requirements. 
Ezek némelyike idejétmúlt, néhányat pedig hivatalos jóváhagyás nélkül hajtanak végre. Az ingatlanokkal kapcsolatos követelmények tervezésekor nem vesznek figyelembe különböző forgatókönyveket.
At the time of the audit, the institutions had not yet evaluated the implemented New Ways of Working (NWoW) projects. 
Az ellenőrzés időpontjában az intézmények még nem értékelték ki az „Új munkamódszerek” (New Ways of Working, NWoW) projekteket.
V The host countries offer to the institutions preferential conditions for purchasing or renting office accommodation and support them in their major construction projects. We found that decisions regarding office accommodations were well founded. 
V Az intézményeknek otthont adó országok kedvezményes feltételeket biztosítanak az irodai elhelyezés megvásárlását vagy bérlését illetően, és támogatják az 4 intézményeket a nagyszabású építkezési projektekben.
However, financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and this affected budgetary transparency. 
Az általunk elemzett nagy építkezési projektek finanszírozási mechanizmusa azonban gyakran összetett volt, ami kihatott a költségvetési átláthatóságra.
VI Most institutions do not monitor regularly indicators related to efficient use and cost of buildings for their internal management purposes. 
VI A legtöbb intézmény nem követi rendszeresen nyomon az épületek hatékony használatával és költségével kapcsolatos mutatószámokat belső gazdálkodási céljaihoz.
While the institutions with their buildings in Brussels and Luxembourg agreed on harmonisation in the measurement of surfaces, the data are not fully standardised and comparing them is difficult. 
Bár a Brüsszelben és Luxembourgban épületekkel rendelkező intézmények megállapodtak az alapterület mérésének harmonizációjában, az adatok mégsem teljesen szabványosítottak, és nehéz összehasonlítani őket.
The reporting to the budgetary authorities on buildings does not allow for comparison and efficiency analysis. 
A költségvetési hatóságokhoz az épületekkel kapcsolatban történő beszámolás nem teszik lehetővé az összehasonlítást és a hatékonysági elemzést.
VII Our analysis shows that the use of office space is comparable between institutions. 
VII Elemzésünk tanúsága szerint az egyes intézmények irodahelyiség-használata összehasonlítható.
Moreover, we found that the rents the institutions negotiated were generally below market levels. 
Azt is megállapítottuk, hogy az intézmények által kialkudott bérleti díjak általában alacsonyabbak voltak a piaci szintnél.
Further analysis of rented buildings shows that the annual rents per person vary significantly per building. 
A bérelt épületek további elemzése azt mutatja, hogy az egy főre eső éves bérleti díj jelentősen eltér az egyes épületek esetében.
The costs of construction and acquisition reflects the nature of the building. 
Az építés és a megvásárlás költségei tükrözik az épület jellegét.
VIII On the basis of the observations in this report, we recommend that the institutions should: (a) Update and formalise their building strategies and regularly update planning documents ; (b) Evaluate the New Ways of Working projects; (c) Increase budgetary transparency of the use of financing mechanisms for construction projects; (d) Set up adequate management procedures for large construction and renovation projects; and (e) Improve consistency of data and monitoring of the buildings portfolio. 5 
VIII E jelentés észrevételei alapján a következő ajánlásokat tesszük az intézményeknek: a) Tegyék naprakészé és hivatalossá az épületekre vonatkozó stratégiáikat, és frissítsék rendszeresen a tervezési dokumentumokat; b) Értékeljék ki az „Új munkamódszerek” projekteket; c) Növeljék az építkezési projektekkel kapcsolatos finanszírozási mechanizmusok költségvetési átláthatóságát; d) Vezessenek be megfelelő gazdálkodási eljárásokat a nagyszabású építkezési és felújítási projektekre vonatkozóan; e) Tegyék egységesebbé az épületportfóliók adatait és nyomon követését. 5
Introduction 01 Spending on buildings represents around 11 % (€1 billion) of the total administrative expenditure of the European Union’s (EU) institutions 1, as shown in Figure 1. 
Bevezetés 01 Amint az 1. ábrán látható, az épületekre fordított kiadások az Európai Unió intézményei1 igazgatási kiadásainak körülbelül 11%-át (1 milliárd EUR) teszik ki.
This percentage remained stable over the last five years, although it decreased in relation to the situation ten years ago. 
Ez a százalékos arány az utóbbi öt évben érdemben nem változott, bár a tíz évvel ezelőtti helyzethez képest csökkenést jelent.
Around two thirds of spending on buildings concerns the cost of acquiring and renting buildings, with the remainder spent mainly on maintenance, security and energy. 
Az épületekre fordított kiadások körülbelül kétharmadát az épületek megvásárlásának és bérlésének költségei teszik ki, míg a fennmaradó hányadot főleg karbantartásra, biztonságra és az energiával összefüggő célokra fordítják.
Figure 2 shows that there are differences between the institutions. 
A 2. ábra azt jeleníti meg, hogy különbségek vannak az egyes intézmények között.