natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
10 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
The audit was carried out between June 2010 and June 2011. 
Az ellenőrzésre 2010 júniusa és 2011 júniusa között került sor.
It aimed at answering the overall question: ‘Has EU pre-accession assistance been effective in supporting Croatia prepare for managing EU funds after accession?’ 
A cél a következő átfogó kérdés megválaszolása volt: „Eredményesen járult-e hozzá az európai uniós előcsatlakozási támogatás ahhoz, hogy Horvátország felkészüljön az uniós források csatlakozás utáni kezelésére?”
The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds? 
Az ellenőrzés az alábbi két kulcsterületre összpontosult: a) A Bizottság oly módon tervezte-e meg az uniós támogatást, hogy az kielégítően segítse Horvátország felkészülését a csatlakozás után rendelkezésre álló uniós források kezelésére? b) Az Európai Unió által finanszírozott projektek a kívánt eredménnyel erősítették-e Horvátország uniós pénzeszközök kezelésére irányuló képességét?
The audit did not seek to address the effectiveness of the EU assistance in supporting Croatia’s adoption and implementation of the acquis communautaire. It was also not the aim of the audit to make an overall assessment of Croatia’s readiness for EU membership. 
Az ellenőrzésnek nem volt célja sem annak vizsgálata, hogy az uniós támogatás milyen eredményességgel segítette Horvátországot a közösségi vívmányok elfogadásában és végrehajtásában, sem annak átfogó értékelése, hogy Horvátország hogyan készült fel az uniós tagságra.
The audit findings are based on: (a) an analysis of the documents relating to the programming and implementation of the pre-accession assistance; (b) the audit of a sample of 16 projects financed by IPA Components I, III and IV and by the previous financial instruments CARDS, Phare, ISPA and Sapard (see Annex III). 
Az ellenőrzés megállapításai a következőkön alapulnak: a) az előcsatlakozási támogatás programozásával és végrehajtásával kapcsolatos dokumentumok elemzése; b) az I., III. és IV. IPA-alkotóelem által, illetve a korábbi pénzügyi eszközök (CARDS, Phare, ISPA és Sapard) által finanszírozott 16 projektből álló minta ellenőrzése (lásd: III. melléklet).
The total value of EU assistance to these projects amounted to 96,6 million euro, which represents approximately 11 % of overall funding over the audit period8. 
Az e projektekre fordított uniós támogatások teljes összege 96,6 millió eurót tett ki, ami az ellenőrzési időszak alatti összes finanszírozás mintegy 11%-át jelenti8.
The projects were assessed on the basis of documentary and interview evidence and on-the-spot visits which took place in October 2010 to eight of them; (c) interviews with Commission staff in Brussels and Zagreb; (d) interviews with the Croatian ministries, agencies and regional and local authorities involved in the management of EU funds in Slavonski Brod, Split, Tovarnik, Vinkovci, Zadar and Zagreb. 
A projektek értékelése a bizonylatokban foglalt adatok, személyes beszélgetések, valamint a 2010 októberében nyolc helyszínen tett látogatás tapasztalatai alapján történt; c) a Bizottság brüsszeli és zágrábi munkatársaival folytatott beszélgetések; d) az uniós pénzeszközök kezelésében részt vevő horvát minisztériumokkal, ügynökségekkel, valamint regionális és helyi hatóságokkal Bródon (Slavonski Brod), Splitben, Tovarnikon, Vinkovcén (Vinkovci), Zárában (Zadar) és Zágrábban folytatott beszélgetések.
8 Overall EU assistance to Croatia from 2001 to 2009 amounted to 860 million euro (see Table 3). Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
8 A Horvátországnak 2001-től 2009-ig nyújtott uniós támogatás teljes összege 860 millió eurót tett ki (lásd a 3. táblázatot). 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
12 MAP LOCATION OF THE PROJECTS AUDITED Source: Eurostat. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
12 TÉRKÉP AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK HELYSZÍNEI Forrás: Eurostat. 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
In designing its framework for managing pre-accession funds the Commission took account of lessons drawn from previous enlargements. 
Az előcsatlakozási támogatások kezelésére szolgáló keretrendszer tervezése során a Bizottság figyelembe vette a korábbi bővítések tanulságait.
Thus the introduction of IPA in 2007 brought together all pre-accession financial assistance under one instrument rather than it being dispersed across three different instruments (Phare, ISPA and Sapard) as was previously the case. 
Így az IPA 2007. évi bevezetésével az összes előcsatlakozási pénzügyi támogatást egy eszköz keretében vonták össze, szemben a korábbi gyakorlattal, amikor mindez három különböző eszköz (Phare, ISPA és Sapard) között oszlott meg.
This has considerably facilitated the planning of EU assistance. 
Ez jelentősen megkönnyítette az uniós támogatás tervezését.
Prior to IPA separate mechanisms covered the coordination of the different instruments, but under IPA a more coherent system is in place for coordinating the planning of EU-funded capacity-building activities. 
Az IPA bevezetése előtt a különböző eszközök koordinálása különálló mechanizmusok révén történt, az IPA keretei között azonban egy koherensebb rendszer jött létre az Unió által finanszírozott kapacitásépítési tevékenységek tervezésének ösz-szehangolására.
Within the Commission, the Directorate-General for Enlargement (Enlargement DG) has been assigned the lead role in coordinating IPA assistance with three other directorates-general: the Directorate-General for Regional Policy (Regional Policy DG) for Component III (Regional development); the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion (Employment, Social Affairs and Inclusion DG) for Component IV (Human resources development); and the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (Agriculture and Rural Development DG) for Component V (Rural development). 
A Bizottságon belül a Bővítési Főigazgatóság kapta a vezető szerepet az IPA-támogatás koordinálásában, három másik főigazgatósággal együtt, melyek a következők: a Regionális Politikai Főigazgatóság a III. alkotóelem (regionális fejlesztés), a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága a IV. alkotóelem (humánerőfor-rás-fejlesztés), és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság az V. alkotóelem (vidékfejlesztés) vonatkozásában.
The four directorates-general coordinate their activities related to the programming and implementation of the assistance, as well as to the negotiation of chapters, both informally and then through formal inter-service consultations. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
A négy főigazgatóság – informálisan és a részlegek közötti hivatalos egyeztetések útján – összehangolja a támogatások programozásával és végrehajtásával, valamint a fejezetek tárgyalásával kapcsolatos tevékenységeit. 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
The Commission has also strengthened the link between the planning and implementation of EU pre-accession assistance and the pre-accession negotiation process. 
A Bizottság ezenkívül szorosabbá tette az uniós előcsatlakozási támogatások tervezése és végrehajtása, illetve az előcsatlakozási tárgyalási folyamat közötti kapcsolatot.
This new approach has been applied to the chapters where there is EU pre-accession funding, notably Chapter 11 (Agriculture and rural development) and Chapter 22 (Regional policy and coordination of structural instruments), and has led to a greater focus on Croatia’s progress in building up its capacity in these areas with the help of EU pre-accession assistance. 
Ezt úgy érte el, hogy a tárgyalási folyamatba a fejezetek lezárása előtt elérendő teljesítménymérő referenciaértékeket iktatott. Ezt az új módszert azoknál a fejezeteknél alkalmazták, ahol létezik uniós előcsatlakozási támogatás – ezek a 11. fejezet (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) és a 22. fejezet (Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása).
Thus, for example, Chapter 11 benchmarks include the capacity of the paying agency and this has also been a key focus of EU assistance (see also paragraph 37). 
Így például a 11. fejezet referenciaértékei közé tartozik a kifizető ügynökség kapacitása, ami az uniós támogatásnak is az egyik központi eleme (lásd még a 37. bekezdést).
Nevertheless, this benchmark approach could have been more widely applied in Croatia than has actually been the case. 
Megjegyzendő azonban, hogy ezt a teljesítményszinteket alkalmazó módszert ennél szélesebb körben is lehetett volna alkalmazni Horvátországban.
For example, the establishment of sufficient capacity in Croatian authorities for them to be authorised to manage pre-accession assistance without ex ante control by the EU Delegation has not been used as a benchmark for Chapter 22. 
Például a 22. fejezet esetén nem alkalmazták referenciaértékként azt a kikötést, hogy a horvát hatóságok csak akkor legyenek jogosultak az előcsatlakozási támogatásoknak az uniós külképviselet előzetes ellenőrzése nélküli kezelésére, ha ehhez elegendő kapacitást építettek ki.
A significant shortcoming of the EU assistance to prepare candidate countries for the 2004 and 2007 enlargements was that the economic and social cohesion programmes financed by Phare were only annual programmes9. 
A tagjelölt országokat a 2004. és 2007. évi bővítésre felkészítő uniós támogatás jelentős hiányossága volt, hogy a Phare által finanszírozott gazdasági és társadalmi kohéziós programok csupán éves programok voltak9.
Croatia has benefited from the approach introduced under IPA which provides for multiannual operational programmes akin to those used under the Structural Funds. 
Horvátország már részesül az IPA keretében bevezetett módszer előnyeiből, amely a strukturális alapoknál alkalmazottakhoz hasonló többéves operatív programokra ad lehetőséget.
Under IPA, the Regional Policy DG and the Employment, Social Affairs and Inclusion DG have also been able to provide their expertise to assist the Croatian authorities in this multiannual planning process more easily than was the case for the previous two accessions. 
Az IPA keretei között, a többéves tervezési eljárás során a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága már jobban tudta segíteni szakértelmével a horvát hatóságokat, mint a korábbi két csatlakozás idején.
9 See European Court of Auditors Special Report No 5/2004 concerning Phare support to prepare candidate countries for managing the Structural Funds (OJ C 15, 20.1.2005, p. 1). 
9 Lásd: az Európai Számvevőszék 5/2004. sz. különjelentése a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról (HL C 15., 2005.1.20., 1. o.).
14 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
14 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
A central part of this approach is the planning system it has developed for assessing Croatia’s capacity-building needs and identifying the necessary assistance to meet these needs, in order to be able to introduce decentralised management, first with ex ante checks by the Delegation and subsequently without these ex ante checks (see paragraph 7). 
E módszer egyik központi eleme az arra a célra kidolgozott tervezési rendszer, hogy a kapacitásépítési szükségletek értékelése és az e szükségletek kielégítéséhez szükséges támogatások meghatározása révén Horvátország képes legyen bevezetni – kezdetben külképviseleti előzetes ellenőrzés mellett, majd később anélkül – a decentralizált irányítást (lásd: 7. bekezdés).
However, there remains a particular need to focus assistance on helping to build up Croatia’s procurement capacity. 
Mindemellett továbbra is különösen szükséges, hogy Horvátország közbeszerzési kapacitásának erősödését uniós támogatások segítsék elő.
The Court’s financial audits in the framework of its annual Statement of Assurance on the EU budget consistently find that procurement is a major source of irregularities in EU Member States in the area of cohesion11. 
A Számvevőszék pénzügyi ellenőrzései – melyeket az Unió költségvetéséről szóló éves megbízhatósági nyilatkozata keretében végez –visszatérően azt állapítják meg, hogy az Unió tagországaiban a kohézió területén a szabálytalanságok fő forrása a közbeszerzés11.
As Table 2 shows, the EU Delegation in Croatia in the framework of its decentralised management ex ante checks has regularly had to reject the documents submitted because they are not fully compliant with EU procedures. 
Amint a 2. táblázat bemutatja, az Unió horvátországi külképviseletén a decentralizált irányítás keretében végrehajtott előzetes ellenőrzés során rendszeresen el kellett utasítani benyújtott dokumentumokat, mivel azok nem feleltek meg maradéktalanul az uniós eljárásoknak.
While there has been a clear reduction in rejection rates from 2007 to 2010, the Enlargement DG in its 2010 Annual Activity Report stated that they have ‘remained relatively high’ for more complex contracts, mainly relating to public works, due to the ‘inadequate quality of the technical control expertise’12 (see also paragraph 23). 
2007 és 2010 között az elutasítási arány ugyan egyértelmű csökkenést mutatott, ám a Bővítési Főigazgatóság a 2010-es éves tevékenységi jelentése szerint ez az arányszám továbbra is „viszonylag magas maradt”12 az összetettebb, elsősorban az építési beruházásokra vonatkozó szerződések esetén, a „műszaki ellenőrzési szakértelem nem kielégítő minősége” miatt (lásd még: 23. bekezdés).
10 Prior to the previous enlargements, the management mode of decentralised management with ex ante checks was used in candidate countries without the Commission first making an assessment of the country’s capacity to effectively manage funding through this system. 
10 A korábbi bővítéseket megelőzően úgy alkalmaztak előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányítást a tagjelölt országokban, hogy a Bizottság előzőleg nem értékelte, képes-e az adott ország eredményesen kezelni a támogatásokat ebben a rendszerben.
11 See,forexample,paragraphs 4.18–4.20 of the Court’s Annual Report concerning the financial year 2009 (OJ C 303, 9.11.2010, p. 1). 
11 Lásd például: a Számvevőszék 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.18–4.20. bekezdése (HL C 303., 2010.11.9., 1. o.).
One of the two main sources of error was ‘serious failures to respect public procurement rules’. 
A két legfőbb hibaforrás egyike a „közbeszerzési szabályok súlyos megsértése” volt.
12 Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report, p. 20. 
12 A DG ELARG 2010. évi éves tevékenységi jelentése, 20. o.
15 TABLE 2 RATE OF TENDER EVALUATION REPORTS AND CONTRACTS SUBMITTED BY CROATIAN AUTHORITIES WHICH WERE REJECTED BY EU DELEGATION IN CROATIA (%) 2007 2008 2009 2010 Evaluation reports Source: Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report. 
TÁBLÁZAT MILYEN ARÁNYBAN UTASÍTOTTA EL AZ UNIÓ HORVÁTORSZÁGI KÜLKÉPVISELETE A HORVÁT HATÓSÁGOK ÁLTAL BENYÚJTOTT PÁLYÁZATÉRTÉKELŐ JELENTÉSEKET ÉS SZERZŐDÉSEKET (%) Forrás: A Bővítési Főigazgatóság 2010. évi éves tevékenységi jelentése.
First submission Further submissions 60 22 35 20 14 34 67 20 Contracts First submission 60 20 21 20 Further submissions 34 37,5 33 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
2007 2008 2009 2010 Értékelő jelentések Első benyújtás 60 22 20 14 További benyújtások 34 35 67 20 Szerződések Első benyújtás 60 20 21 20 További benyújtások 34 37,5 33 10 14/201.1 sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
16 THE AUDITED PROJECTS HAVE ADDRESSED CAPACITY-BUILDING PRIORITIES ALTHOUGH ASSISTANCE SO FAR HAS BEEN LARGELY DIRECTED TO THE CENTRAL AUTHORITIES RATHER THAN THE REGIONAL LEVEL 17. 
16 AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK ELŐTÉRBE HELYEZTÉK A KAPACITÁSÉPÍTÉST, ÁM A TÁMOGATÁS EDDIG JAVARÉSZT NEM REGIONÁLIS SZINTRE, HANEM A KÖZPONTI HATÓSÁGOKHOZ IRÁNYULT 17.
The Commission has generally ensured, in consultation with the Croatian authorities, that the key capacity needs have been identified. 
A Bizottság a horvát hatóságokkal konzultálva általában gondoskodott a kapacitással összefüggő főbb igények meghatározásáról.
There is a systematic approach to assessing and updating Croatia’s needs for Commission funding: top-down from the accession partnership and bottom-up with project proposals from the potential beneficiaries, mainly Croatian ministries. 
Azt, hogy egy adott pillanatban milyenek a bizottsági támogatásra irányuló horvátországi igények, szisztematikusan mérik fel: egyrészt felülről lefelé, a csatlakozási partnerségből kiindulva, másrészt alulról felfelé, a potenciális kedvezményezettek, elsősorban a horvát minisztériumok projektjavaslatai alapján.
The EU assistance in the form of specific projects complemented the Croatian authorities’ own efforts to strengthen ministries’ capacity and set up bodies specifically to manage future EU funding. 
A külön projektek formájában nyújtott uniós támogatások kiegészítették a horvát hatóságoknak a minisztériumok kapacitásának erősítésére és kifejezetten a jövőbeli uniós támogatások kezelését végző szervek felállítására irányuló saját erőfeszítéseit.
In general, the specific objectives of the 16 audited projects were very much in line with the capacity-building priorities set out in the accession partnership. 
A 16 ellenőrzött projekt konkrét célkitűzései általában teljes összhangban álltak a csatlakozási partnerségben meghatározott kapacitásépítési prioritásokkal.
Even where projects did not include direct capacity building through technical assistance and twinning contracts, projects had an important ‘learning by doing’ dimension which provided the opportunity to gain valuable practical experience of managing EU funding before the accession. 
Még amikor egyes projektek – technikai segítségnyújtás és ikerintézményi szerződések híján – nem is irányoztak elő közvetlen kapacitásépítést, akkor is sokat számított, hogy az uniós pénzeszközök csatlakozás előtti kezelésével ezek is értékes gyakorlati tapasztalatszerzésre adtak alkalmat.
In nearly all cases the Commission funding was targeted at Croatian bodies which would be responsible for implementing EU assistance post accession. 
A bizottsági támogatás szinte valamennyi esetben azokat a horvát szerveket célozta, amelyek a csatlakozás utáni uniós támogatások végrehajtásáért felelnek majd.
However, the assistance was largely directed to central bodies who would be responsible for managing post-accession funding and much less to the regional level, although regional bodies have an important role to play in the implementation of post-accession funding. 
A támogatás azonban nagyrészt a csatlakozás utáni támogatási összegek kezeléséért felelős központi szervekhez irányult, és sokkal kisebb mértékben jutott el a regionális szintre, jóllehet a regionális szervek fontos szerepet játszanak a csatlakozás utáni támogatások végrehajtásában.
As a result there is a risk that bodies at regional level will not have had adequate experience in implementing EU assistance by the time of the accession13. 
Ezért fennáll a veszélye annak, hogy a regionális szintű szervek a csatlakozás idejére még nem tesznek szert kellő tapasztalatra az uniós támogatások végrehajtása terén13.
13 A 2009 review of Phare assistance to prepare for the Structural Funds in Croatia carried out by consultants financed by the Commission found that capacity building for local and regional bodies was not receiving sufficient priority. 
13 Amikor 2009-ben a Bizottság által fizetett tanácsadók megvizsgálták, hogyan segíti a Phare Horvátországban a Strukturális Alapokra való felkészülést, azt állapították meg, hogy a helyi és regionális szervek kapacitásépítése nem kap kellő prioritást.
The review recommended that the experience of new Member States be heeded and that ‘the process of developing the required capacity not be left until it was too late for such bodies to participate effectively’. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
A vizsgálatvégzők javaslatai értelmében figyelembe kell venni az új tagállamok tapasztalait, és „nem szabad túl soká várni a szükséges kapacitás kialakításával, mert később ezek a szervek már nem tudnak eredményesen bekapcsolódni a folyamatba”. 14/2011. sz. különjelentés – Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások kezelésére?
Table 3 shows the extent to which planned spending has been committed and spent. 
A 3. táblázat bemutatja, hogy a tervezett kiadások mekkora hányadát kötötték le, illetve költötték el.
The Phare, ISPA and Sapard programmes all experienced difficulties in implementing funds according to the original timetables. 
A támogatások eredeti ütemterv szerinti végrehajtása a Phare, az ISPA és a Sapard programok esetében is nehézségekbe ütközött.
Under IPA slow implementation remains an issue, particularly for the transport and environment operational programmes (IPA III) and the IPARD programme (IPA V), with the risk that funds will have to be decommitted due to these delays14. 
A lassú végrehajtás az IPA keretei között is probléma maradt, különösen a közlekedési és a környezetvédelmi operatív programok (IPA III) és az IPARD program (IPA V) esetén, ami azzal a kockázattal jár, hogy a késedelmek miatt az összegeket vissza kell vonni14.
The implementation of EU assistance in Croatia has suffered several start-up delays following the introduction of new instruments. 
Az uniós támogatások horvátországi végrehajtása az új eszközök bevezetése után különböző kezdeti késedelmeket szenvedett.
Croatia became eligible for pre-accession assistance under the Phare, ISPA and Sapard instruments from 1 January 2005. 
Horvátország 2005. január 1-jétől vált jogosulttá előcsatlakozási támogatásokra a Phare, ISPA és Sapard eszközök keretében.
However, due to the need to determine sectoral objectives which corresponded to the strategic priorities, it then took approximately 12 months for the ISPA and Sapard programmes and 18 months for the Phare programme before the financing agreements could be finalised. 
Mivel azonban meg kellett határozni a stratégiai prioritásoknak megfelelő ágazati célkitűzéseket, az ISPA és a Sapard program esetén körülbelül 12 hónap, a Phare program esetén pedig 18 hónap kellett ahhoz, hogy a finanszírozási megállapodásokat véglegesíteni lehessen.
In the case of the 2007 programmes under the different IPA components, financing agreements were not concluded until approximately 16 months after the entry into force of the IPA implementing regulation. 
Az IPA különböző alkotóelemei keretében futó 2007. évi programok esetében a finanszírozási megállapodásokat az IPA végrehajtási rendeletének hatályba léptét követően mintegy 16 hónapon keresztül nem kötötték meg.
This was mainly due to the time required for the conferral of management powers before implementation could begin, a new condition required by the IPA regulation (see paragraph 7). 
Ezt főként annak lehetett betudni, hogy az irányítási hatáskörök átruházása – amit az IPA-rendelet támaszt új feltételként (lásd 7. bekezdés) – időt vett igénybe, és csak ezután kezdődhetett el a végrehajtás.