natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71 Most Supreme Audit Institutions (SAIs) have experience in performance audit, which could be useful for working on sustainability reports and auditing the implementation of SDGs. 
71 A legfőbb ellenőrzési intézmények döntő része tapasztalattal rendelkezik a teljesítményellenőrzés területén, ami hasznos lehet a fenntarthatósági jelentésekkel kapcsolatos munka és a fenntartható fejlődési célok végrehajtásának ellenőrzése tekintetében.
INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions) has encouraged SAIs to conduct performance audits on governments’ 35 preparedness to implement the SDGs or on specific SDGs. 
A Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) arra ösztönözte a legfőbb ellenőrző intézményeket, hogy végezzenek teljesítményellenőrzést konkrét fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatban, illetve arra vonatkozóan, hogy mennyire állnak készen a kormányzatok a fenntartható fejlődési célok megvalósítására.
Several SAIs around the world have published the results of these audits, and some of them have analysed how their government monitors and reports on SDGs (Box 9)106. 
Világszerte több legfőbb ellenőrző intézmény is közzétette ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeit; néhány közülük elemezte, miként követi nyomon a kormány a fenntartható fejlődési célokat, és hogyan számol be azokról (9. háttérmagyarázat)106.
SDGs can serve as audit criteria107. 
A fenntartható fejlődési célok ellenőrzési kritériumként szolgálhatnak107.
One of the public audit standards (ISSAI 140) is currently under revision and there is a discussion whether this standard needs to be enlarged to encompass one aspect relevant to sustainability reports, namely the audit of SDGs. 
Az egyik, jelenleg felülvizsgálat alatt álló közellenőrzési standard (ISSAI 140) kapcsán vita folyik arról, hogy ki kellene-e terjeszteni ezt a standardot egy, a fenntarthatósági jelentések szempontjából releváns aspektusra, nevezetesen a fenntartható fejlődési célok ellenőrzésére.
When more public sector organisations start to disclose sustainability information, the question how the auditing profession can contribute to improve the quality of information produced by organisations will need to be tackled. 
Amennyiben több közszektorbeli szervezet kezd el információkat közzétenni a fenntarthatóságra vonatkozóan, foglalkozni kell majd azzal a kérdéssel is, hogy miként tud a könyvvizsgálói szakma hozzájárulni a szervezetek által előállított információk minőségének javításához.
This might require SAIs to develop new capabilities or approaches within the auditing profession. 
Ehhez szükség lehet arra, hogy a legfőbb ellenőrző intézmények új képességeket vagy megközelítésmódokat fejlesszenek ki a könyvvizsgálói szakmán belül.
36 Box 9 Results of SAI audits related to sustainability reporting Some SAIs found weaknesses in their country’s 2030 Agenda process, which made monitoring and reporting difficult. 
37 9. háttérmagyarázat A legfőbb ellenőrző intézmények fenntarthatósági jelentésekkel kapcsolatos ellenőrzéseinek eredményei Egyes legfőbb ellenőrző intézmények hiányosságokat tártak fel országuknak a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendre irányuló folyamatában, ami megnehezítette a nyomon követést és a jelentéstételt.
For example, Austria had adopted a mainstreaming approach to Agenda 2030, but the Austrian SAI found that overall responsibility was not well defined, which resulted in fragmentation of the implementation process. 
Ausztria például elfogadott egy megközelítést a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend általános érvényesítésére irányulóan, az osztrák legfőbb ellenőrző intézmény azonban megállapította, hogy nem megfelelően 38 határozták meg az általános felelősséget, ami a végrehajtási folyamat széttöredezéséhez vezetett.
This also led to lack of coordination in evaluation and reporting, and Austria’s national progress report on implementation did not provide a concise overview108. 
Emellett ez maga után vonta az értékelés és a beszámolás koordinálásának hiányát is, és Ausztria nemzeti eredményjelentése nem nyújtott tömör áttekintést108.
Some SAIs also audited the preparation of Voluntary National Reports in the course of INTOSAI’s cooperative audit “Preparedness for Implementation of Sustainable Development Goals”, and some of these SAIs recommended seeing these reviews not only as a product, but rather as a continuous process: o The Austrian SAI found that the government had not planned to report to the United Nations until 2020. 
Az INTOSAI együttműködésen alapuló, „A fenntartható fejlődési célok végrehajtására való felkészültség” elnevezésű ellenőrzése keretében egyes legfőbb ellenőrző intézmények az önkéntes nemzeti jelentések elkészítését is ellenőrizték, és némelyikük javasolta, hogy ezeket a jelentéseket ne csupán egy termékként, hanem állandó folyamatként kezeljék: o Az osztrák legfőbb ellenőrző intézmény megállapította, hogy a kormány 2020-ig nem tervez jelentést tenni az ENSZ felé.
As a result, it recommended that the government should report as early as possible, and at least once per legislative period. o The Dutch SAI found that the government had reported to the UN in 2017, providing an overview of the situation as regards the 2030 Agenda and the progress made to date. 
Ezért javasolta, hogy a kormány minél előbb, és legalább jogalkotási ciklusonként egy alkalommal tegyen jelentést. o A holland legfőbb ellenőrző intézmény megállapította, hogy a kormány 2017-ben jelentést tett az ENSZ-nek, áttekintést adva a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend tekintetében fennálló helyzetről és az addig elért előrehaladásról.
However, it recommended the central government should include important SDG themes in its annual financial report109. o The Polish SAI, while acknowledging that the voluntary national review had been effectively prepared, recommended that progress should be reviewed on a regular basis110. 
Ugyanakkor javasolta, hogy a központi kormányzat éves pénzügyi jelentésébe foglaljon bele bizonyos fontos, a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos témákat109. o A lengyel legfőbb ellenőrző intézmény – miközben elismerte, hogy az önkéntes nemzeti felülvizsgálat eredményesen elkészült – javasolta, hogy az előrehaladást rendszeresen vizsgálják felül110.
Challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies 73 The EU has committed itself to the implementation of the Agenda 2030 Sustainable Development Goals. 
A fenntarthatósági jelentésekkel kapcsolatos kihívások az uniós intézményeknél és ügynökségeknél 73 Az EU elkötelezte magát a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendben foglalt fenntartható fejlődési célok megvalósítása mellett.
Our review has shown that the Commission and other EU institutions and agencies are working on some elements necessary for meaningful sustainability reporting. 
Gyorsvizsgálatunk rámutatott arra, hogy a Bizottság és más uniós intézmények és ügynökségek dolgoznak bizonyos elemeken, amelyek szükségesek a fenntarthatóságra vonatkozó érdemi jelentéstételhez.
Overall, however, the necessary pre-requisites for sustainability reporting are largely not yet in place. 
Összességében azonban a fenntarthatósági jelentések szükséges előfeltételei még messze nem adottak.
One EU institution and one agency publish sustainability reports and engage in the underlying strategy necessary for such a reporting process. 
Egyetlen uniós intézmény és egy ügynökség tesz közzé fenntarthatósági jelentéseket és alkalmazza a jelentéstételi folyamathoz szükséges mögöttes stratégiát.
Others publish or collect relevant information. 
Mások közzétesznek, illetve gyűjtenek releváns információkat.
We have also highlighted practices in the private sector and in the public sector in Member States, which could serve as examples. 
Kiemeltünk továbbá olyan, a magánszektorban és a közszektorban alkalmazott tagállami gyakorlatokat is, amelyek példaként szolgálhatnának.
We identified a number of challenges. 
Ugyanakkor több kihívást is azonosítottunk.
Challenge 1: Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability 74 Despite various calls from the co-legislators and stakeholders, there is no long-term EU strategy on sustainable development up to 2030, identifying potential objectives, and targets to report upon in the Commission’s performance framework (paragraphs 30 to 35). 
1. kihívás: Olyan uniós stratégia kidolgozása a 2020 utáni időszakra, amely kiterjed a fenntartható fejlődési célokra és a fenntarthatóságra 74 A társjogalkotók és az érdekelt felek többszöri kérése ellenére nincs 2030-ig terjedő hosszú távú uniós stratégia a fenntartható fejlődésre vonatkozóan, amely meghatározná azokat a potenciális célokat és célértékeket, amelyekre vonatkozóan a Bizottság teljesítménymérési keretében jelentést kellene tenni (30–35. bekezdés).
Such a strategy would determine which SDGs would be relevant for the EU. 
Egy ilyen stratégia meghatározná, mely fenntartható fejlődési célok fontosak az Unió számára.
The Commission has produced a “reflection paper” as input for the next Commission which points out three scenarios for a future sustainable Europe. 
A Bizottság – információként a következő Bizottság számára – „vitaanyagot” tett közzé, amely három forgatókönyvet jelöl meg a jövőre nézve a fenntartható Európára irányulóan.
The reflection paper highlights some areas where, according to the Commission, it should do more. 
A vitaanyag kiemel néhány olyan területet, ahol a Bizottság véleménye szerint többet kellene tenni.
However, it does not include a gap analysis identifying what more needs to be done to achieve the SDGs in terms of budget, EU policy and/or legislation (paragraphs 36 to 38). 
Ugyanakkor nem tartalmaz hiányelemzést, amely meghatározná, mit kellene még tenni a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében a költségvetés, az uniós politikák, illetve a jogalkotás területén (36– 38. bekezdés).
Challenge 2: Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework 75 This review has highlighted that sustainability reporting is a process and involves more than just publishing a report. 
2. kihívás: A fenntarthatóság és a fenntartható fejlődési célok integrálása az uniós költségvetésbe és a teljesítménymérési keretbe 75 Gyorsvizsgálatunk rávilágított arra, hogy a fenntarthatósági jelentések folyamatnak tekintendők, és nem csupán egy jelentés közzétételét foglalják magukban.
The Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs. 
A Bizottság nem készít jelentést arról, hogy miként járul hozzá az uniós költségvetés, illetve az uniós politika a fenntartható fejlődési célok eléréséhez.
The Commission’s reflection paper describes how selected Commission policies are related to the SDGs. 
vitaanyaga leírja, hogy az egyes bizottsági politikák hogyan kapcsolódnak a fenntartható fejlődési célokhoz.
While the Commission has started to refer to SDGs in programme statements, there is no monitoring or reporting of how the EU ́s policies and budget contribute to implementing sustainable development and achieving the SDGs (paragraphs 38 to 42). 
Míg a Bizottság a programindokolásokban immár hivatkozik a fenntartható fejlődési célokra, nincs nyomon követés vagy jelentéstétel arra vonatkozóan, hogy miként járulnak hozzá az uniós politikák és a költségvetés a fenntartható fejlődés megvalósításához és a fenntartható fejlődési célok eléréséhez (38–42. bekezdés).
Since 2017, Eurostat produces regular annual monitoring of the SDGs, which provides a statistical presentation of trends relating to the SDGs in the EU. 
2017 óta az Eurostat rendszeresen, évente nyomon követi a fenntartható fejlődési célokat, statisztikákkal mutatva be az e célokkal kapcsolatos, Unión belüli tendenciákat.
76 The Commission has extensive experience with performance reporting, and its performance budgeting system scores considerably higher than all other OECD countries111. 
76 A Bizottság széles körű tapasztalatokkal rendelkezik a teljesítményjelentés területén, és teljesítményalapú költségvetés-tervezési rendszere lényegesen meghaladja az összes többi OECD-országét111.
Integrating sustainability reporting into this performance reporting will nevertheless be a challenge. 
A fenntarthatósági jelentéseket azonban nem lesz könnyű integrálni ebbe a teljesítményjelentésbe.
However, it could help the Commission to streamline performance indicators and to better align specific programme and policy objectives with high-level general objectives, in line with our 2017 annual report recommendations112. 
Ugyanakkor ez segíthetné a Bizottságot abban, hogy – a 2017. évi éves jelentésünkben foglalt ajánlásoknak megfelelően – harmonizálja a teljesítménymutatókat, és javítsa a magas szintű általános célkitűzések, illetve az egyes programok és szakpolitikák célkitűzései közötti összhangot112.
77 Mainstreaming crosscutting policies into the budget is not easy, as we have previously shown. 
77 Amint azt korábban bemutattuk, a horizontális politikák költségvetésen belüli általános érvényesítése nem egyszerű feladat.
Efficient mainstreaming and prioritisation could mean directing EU funds to those areas with the greatest need or EU added value (paragraphs 39 to 43). 
A hatékony általános érvényesítés és a fontossági sorrendek kialakítása lehetővé tenné az uniós források olyan területekre történő irányítását, ahol azokra a legnagyobb a szükség vagy ahol a legnagyobb az uniós hozzáadott érték (39–43. bekezdés).
78 The Commission is adapting its performance reporting system in the area of external action (paragraph 52) to measure and report upon the EU’s contribution to the implementation of the SDGs in this policy area. 
78 A Bizottság a külső tevékenységek területén jelenleg igazítja ki a teljesítményjelentési rendszerét (52. bekezdés) annak érdekében, hogy mérni és jelenteni lehessen, mennyiben járul hozzá az Unió ezen a szakpolitikai területen a fenntartható fejlődési célok megvalósításához.
This mirrors the situation in some countries where the development aid area – an area which previously had to deal with the Millennium Development Goals – is leading (paragraph 52). 
Ez jellemző néhány olyan országra, ahol a fejlesztési támogatás területe – amely területre korábban a millenniumi fejlesztési célok vonatkoztak – élen jár (52. bekezdés).
79 One challenge for future reporting will be on how the information provided is taken into account in decision making. 
79 A jövőbeni jelentéstétel tekintetében az egyik kihívás az lesz, hogy miként veszik figyelembe a szolgáltatott információkat a döntéshozatalnál.
Despite the highly advanced nature of the EU performance budgeting framework, already at present there is room for development on how information is used (paragraph 48 ). 
Az Unió teljesítményalapú költségvetés-tervezési keretrendszerének jelentős fejlettsége ellenére már most is van mit javítani az információk felhasználásán (48. bekezdés). 40
Challenge 3: Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies 80 We found two examples of sustainability reporting among EU Institutions and agencies: the EIB and EUIPO. 
3. kihívás: A fenntarthatósági jelentések kialakítása az uniós intézményeknél és ügynökségeknél 80 Az uniós intézmények és ügynökségek körében két példát találtunk a fenntarthatósági jelentések készítésére: az EBB-nél és az EUIPO-nál.
These provide examples of mainstreaming sustainability reporting throughout their business processes. 
Ezek példákkal szolgálnak a fenntarthatósági jelentéseknek az üzleti folyamatok egészében történő általános érvényesítésére.
The EIB and EUIPO have developed these practices despite not being under any legal obligation to produce sustainability reports, and without any guidance or systematic direction at EU level (paragraph 57 and Box 7). 
Az EIB és az EUIPO annak ellenére alakította ki ezeket a gyakorlatokat, hogy nem kötelezi őket jogszabály a fenntarthatósági jelentések elkészítésére, és nem áll rendelkezésre uniós szintű útmutatás vagy szisztematikus iránymutatás (57. bekezdés és 7. háttérmagyarázat).
81 Our survey suggests that EU Institutions and agencies can see the potential benefits of sustainability reporting. 
81 Felmérésünk azt mutatja, hogy az uniós intézmények és ügynökségek látják a fenntarthatósági jelentésekben rejlő potenciális előnyöket.
Most notably, they see its potential to increase their credibility and transparency. 
Így különösen látják, hogy a jelentés növelheti hitelességüket és átláthatóságukat.
We also found that, while other EU institutions and agencies do not publish sustainability reports, they do collect and publish some information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without covering all material aspects. 
Emellett megállapítottuk, hogy miközben a többi uniós intézmény és ügynökség nem tesz közzé fenntarthatósági jelentéseket, ők is – még ha rendszertelenül is és nem térve ki minden lényegi kérdésre – gyűjtenek és közzétesznek bizonyos információkat a fenntarthatóságra vonatkozóan.
The information they collect and publish mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability (such as their use of 38 39 paper or water) rather than how they take into account of sustainability in their overall business processes (paragraphs 60 to 66 ). 
Az általuk összegyűjtött és közzétett információk elsősorban arra vonatkoznak, hogy miként érinti a szervezetek működése a fenntarthatóságot (például a belső papír-vagy vízfelhasználás révén), nem pedig arra, hogy miként veszik figyelembe a fenntarthatóságot az átfogó üzleti folyamataikban (60–66. bekezdés).
Challenge 4: Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 82 In the private sector, sustainability reports are increasingly subject to limited external audit or review, but there is not yet any generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports. 
4. kihívás: A fenntarthatósági jelentések hitelességének növelése ellenőrzés révén 82 A magánszektorban a fenntarthatósági jelentéseket egyre inkább alávetik korlátozott külső ellenőrzésnek vagy felülvizsgálatnak, de egyelőre nincs általánosan elfogadott ellenőrzési vagy bizonyosságra irányuló szabvány a fenntarthatósági jelentésekre vonatkozóan.
SAIs experience in performance audit may be useful when it comes to auditing sustainability reporting. 
A fenntarthatósági jelentések ellenőrzésekor hasznos lehet a legfőbb ellenőrző intézmények teljesítményellenőrzés terén meglévő tapasztalata.
Once more public institutions start publishing sustainability reports, SAIs will need to consider to what extent they can provide assurance on such reports. 
Amint több közszférabeli intézmény kezdi meg a fenntarthatósági jelentések közzétételét, a legfőbb ellenőrző intézményeknek mérlegelniük kell majd, hogy milyen mértékben tudnak bizonyosságot nyújtani ezekre a jelentésekre vonatkozóan.
One of the key challenges will be taking account of the long-term nature and complexity of environmental, social and economic sustainability. 
Az egyik legfontosabb kihívást a környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatóság hosszú távú és összetett jellegének figyelembevétele fogja jelenteni.
This might require SAIs to develop new capabilities or approaches within the auditing profession (paragraphs 67 to 72). 
Ehhez szükség lehet arra, hogy a legfőbb ellenőrző intézmények új képességeket vagy megközelítéseket fejlesszenek ki a könyvvizsgálói szakmán belül (67–72. bekezdés). 41
Annexes Annex I — Approach and Methodology We had interviews with the following persons and entities: 40 European Commission Council of the European Union Other EU institutions and bodies International institutions, associations, audit companies Commissioners : First Vice-President Franz Timmermans, Vice-President Jyrki Katainen, Commissioner Günther Oettinger and their Cabinets Working Party on the 2030 Agenda for Sustainable Development Agenda 2030 European Investment Bank: Corporate Social Responsibility Division Accountancy Europe Secretary General of the Commission European Intellectual Property Office: Internal Control Coordination KPMG, PWC, E&Y, Deloitte Director-General of Internal Audit Service Contact with the European Parliament Directorate-General for Internal Policies of the Union SAI Canada Head of European Political Strategy Centre OECD: Budgeting and Public Expenditures Division, Policy Coherence for Development Unit Directorate-Generals of the European Commission (DGs): Budget, Eurostat, Human Resources and Security Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union, European Political Strategy Centre, 
Mellékletek I. melléklet — Megközelítés és módszertan A következő személyekkel és szervezetekkel készítettünk interjúkat: 42 Európai Bizottság Az Európai Unió Tanácsa Egyéb uniós intézmények és szervek Nemzetközi intézmények, szervezetek, könyvvizsgáló cégek Uniós biztosok: Franz Timmermans első alelnök, Jyrki Katainen alelnök, Günther Oettinger biztos és kabinetjeik A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel foglalkozó munkacsoport Európai Beruházási Bank: Vállalati Társadalmi Felelősségvállalás Részleg Accountancy Europe A Bizottság főtitkára Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala: Belső Kontroll – Koordináció KPMG, PWC, E&Y, Deloitte A Belső Ellenőrzési Szolgálat főigazgatója Kapcsolattartás az Európai Parlamentnél az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságával A kanadai legfőbb ellenőrző intézmény Az Európai Politikai Stratégiai Központ vezetője OECD: Költségvetés-tervezés és Közkiadások Részleg, Fejlesztési Szempontú Szakpolitikai Koherencia Osztály 43 Az Európai Bizottság főigazgatóságai: Költségvetési Főigazgatóság, Eurostat, Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság, A Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága, Európai Politikai Stratégiai Központ.
Survey: We sent a short questionnaire to the Commission, Council, European Parliament, European Court of Justice, European Court of Auditors, Ombudsman, European Economic and Social Committee, European Committee of the Regions, European Central Bank and European Investment Bank, European External Action Service and European Data Protection Service, and to all 41 EU agencies (executive, decentralised and other bodies). 
Felmérés: Rövid kérdőívet küldtünk a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Bíróságnak, az Európai Számvevőszéknek, az ombudsmannak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Európai Bizottságának, az Európai Központi Banknak és az Európai Beruházási Banknak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és az európai adatvédelmi biztos szolgálatának, valamint mind a 41 uniós ügynökségnek (végrehajtó, decentralizált és egyéb szervek).
The response rate was 100 %. 
A válaszadási arány 100%-os volt.
In the analysis of replies presented in graphs, not all answers add up to 100 %, due to rounding or because respondents were able to provide multiple answers to a question. 
A válaszok grafikonokon bemutatott elemzésében a kapott válaszok összege nem minden esetben 100%, aminek oka vagy a kerekítés, vagy az, hogy a válaszadók több választ is adhattak a kérdésre.
Documentary review: We reviewed and analysed relevant documents such as annual activity reports of all Commission DGs, European Parliament resolutions, Council conclusions, United Nations resolutions, SAI audit reports, documents from the Performance Development Network of EU Agencies and various academic studies and briefs on sustainability reporting and SDGs. 41 
Dokumentumok áttekintése: Áttekintettünk és elemeztünk a témához kapcsolódó dokumentumokat, köztük valamennyi európai bizottsági főigazgatóság éves tevékenységi jelentését, európai parlamenti állásfoglalásokat, tanácsi következtetéseket, ENSZ-határozatokat, legfőbb ellenőrző intézmények ellenőrzési jelentéseit, az uniós ügynökségek teljesítményfejlesztési hálózatának dokumentumait, valamint különféle tudományos elemzéseket és tájékoztatókat a fenntarthatósági jelentésekre és a fenntartható fejlődési célokra vonatkozóan.