natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Example of negative side‐effects due to weaknesses in the implementation of a rural development measure A DAS audit by the Court in Spain found that a project under measure 125 (infrastructure related to the devel‐ opment and adaptation of agriculture and forestry) had been approved even though the water rights granted to the beneficiary were not sufficient to render the project economically viable and the beneficiary consumed significantly more water than his entitlement, thus breaching two eligibility criteria for this type of projects. 
Példák a vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása során jelentkező hiányosságok következtében fellépő negatív mellékhatásokra A Számvevőszék által Spanyolországban végzett DAS-ellenőrzés megállapította, hogy egy, a 125. intézkedés (a mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és korszerűsítésével összefüggő infrastruktúra) szerinti projektet annak ellenére jóváhagytak, hogy a kedvezményezettnek nyújtott vízjogok nem voltak elegendőek a projekt gazdasági életképességéhez, továbbá a kedvezményezett a vízjogi engedélyben szereplőnél lényegesen több vizet használt fel, ezáltal az ilyen típusú projektekre vonatkozó két támogathatósági kritériumot sértett meg.
This shows that the checks carried out in order to approve a project application were not effective, and that basic requirements that should in principle have prevented negative side‐effects (such as no increase in the amount of water used) were not guaranteed. 
Ez azt mutatja, hogy a projekt támogatási kérelmének jóváhagyása során alkalmazott ellenőrzések nem voltak hatásosak, valamint nem volt biztosított azon alapvető előírások teljesítése sem, amelyek megelőzték volna a negatív mellékhatások (mint pl. a felhasznált vízmennyiség növekedése) fellépését.
Box 13 Box 12 Observations 37 Rural development fund‐ ing has been underused as a response to water concerns The implementation rate of water‐related measures is not always on track 56 Rural development measures that may have a direct effect on the protection of water include those that require farmers to change their farming prac‐ tices by reducing the use of pesticides or fertilisers or adapting their crops to the local hydrological situation. 
Észrevételek 37 A vidékfejlesztési forrásokat nem használták fel megfelelő mértékben a vízzel kapcsolatos problémák kezelésére A vízzel kapcsolatos intézkedések végrehajtása nem minden esetben halad a tervezett ütemben 56 A vizek védelmére esetlegesen közvetlen hatást gyakorló vidékfejlesztési intézkedések közé tartoznak olyanok, amelyek a gazdálkodók számára előírják a gazdálkodási gyakorlat megváltoztatását a növényvédő szerek vagy műtrágyák használatának csökkentésével, illetve a termesztett növényeknek a helyi vízügyi helyzethez való igazí-tásával.
The way these measures are actually used is an important factor when assess‐ ing whether the EAFRD’s potential as regards water protection has been fully exploited. 
Ezeknek az intézkedéseknek a tényleges felhasználási módja fontos tényező annak értékeléséhez, hogy az EMVA vízvédelmi lehetőségeit teljes mértékben kihasználták-e.
The Court examined this aspect, firstly, through an analysis of the measures activated by Member States in their RDPs and, secondly, through an analysis of the use made by Member States of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005 as regards costs related to implementation of the WFD. 
A Számvevőszék ezt a vonatkozást először is annak elemzése alapján vizsgálta, hogy a tagállamok mely intézkedéseket aktiválták a vidékfejlesztési programokban, valamint, hogy milyen mértékben használták ki az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke által a víz-keretirányelv végrehajtásához kapcsolódó költségekre vonatkozóan biztosított lehetőségeket.
57 The Court has analysed the implemen‐ tation rate of active rural development measures identified by the Member States themselves as having a direct effect on water protection. 
57 A Számvevőszék elemezte azon aktív vidékfejlesztési intézkedések végrehajtásának ütemét, amelyeket maguk a tagállamok a vízvédelemre közvetlen hatást gyakorló intézkedésként azonosítottak.
Although this analysis has certain limitations44, the results show that in around half of all cases the implementation rates are on track. 
Bár ez az elemzés bizonyos szempontból korlátozott44, az eredmények azt mutatják, hogy az esetek körülbelül felében a végrehajtás a tervezett ütemezés szerint halad.
44 As measures often have sub‐measures that are not addressing water, not all projects financed under these measures in fact relate to water protection. 
44 Mivel az intézkedésekhez gyakran a vizek kérdését nem érintő alintézkedések is tartoznak, az ezek keretében finanszírozott projektek közül nem mindegyik kapcsolódik ténylegesen a vizek védelméhez.
Observations 38 58 However, Member States have failed to take advantage of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005, which specifically provides that measure 21345 can be used ‘to compensate for costs incurred and income foregone resulting from disadvantages in the areas related to the implementation of [the WFD]’ (see Table 4). 
Észrevételek 38 58 A tagállamok azonban nem használták ki az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke által nyújtott lehetőséget, amely kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a 213. intézkedés45 felhasználható a víz-keretirányelv „végrehajtásához kapcsolódó területen jelentkező hátrányokból eredő költségek és elmaradt bevétel kompenzációjára” (lásd: 4. táblázat).
59 At the time of the audit visits, none of the Member States except Denmark46 had activated measure 213 in respect of the WFD as provided in Article 38. 
59 A helyszíni vizsgálatok időpontjában a tagállamok közül csak Dánia46 aktiválta a 213. intézkedést a víz-keretirányelvre vonatkozóan a 38. cikk rendelkezései szerint.
According to the Commission22, only 4 % of the RBMPs submitted to it indicate that they will use Article 38 to compensate farmers for the require‐ ments of the WFD. 
A Bizottság szerint22 a benyújtott vízgyűjtő-gazdálkodási terveknek mindössze 4%-a jelezte, hogy a 38. cikk rendelkezéseinek megfelelően fogják kompenzálni a gazdálkodókat a víz-keretirányelv előírásai kapcsán.
An‐ other factor unfavourable to the use of measure 213 is that, for payments linked to the WFD, implementation rules were not published until Febru‐ ary 201047 — 3 years and 2 months after the start of the rural develop‐ ment programming period48 and more than 1 year after the RBMPs were to be completed under Article 13 WFD. 
A 213. intézkedés alkalmazását hátráltató másik tényező az, hogy a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetésekre vonatkozó végrehajtási szabályokat csak 2010 februárjá-ban47 – a vidékfejlesztési programozási időszak kezdete48 után három évvel és két hónappal – tették közzé, azaz több mint egy évvel azután, amikorra a víz-keretirányelv 13. cikke szerint a vízgyűjtő-gazdálkodási terveket el kellett volna készíteni.
45 Measure 213: ‘Natura 2000 payments and payments linked to Directive 2000/60/EC (WFD)’. 
45 213. intézkedés: „Natura 2000-kifizetések és a 2000/60/EK irányelvhez (víz-keretirányelv) kapcsolódó kifizetések”.
46 Denmark had activated measure 213 to compensate for the costs related to the implementation of 10m‐wide buffer strips, but due to the suspension of the Danish RBMPs in December 2012 implementation of the measure is on hold. 
46 Dánia a 10 m széles védelmi sávok bevezetéséhez kapcsolódó költségek kompenzálása céljából aktiválta a 213. intézkedést, de a dán vízgyűjtő-gazdálkodási terv 2012. decemberi felfüggesztése következtében az intézkedést is felfüggesztették.
47 Commission Regulation (EU) No 108/2010 of 8 February 2010 amending Regulation (EC) No 1974/2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 36, 9.2.2010, p. 4). 
47 A Bizottság 2010. február 8-i 108/2010/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 36., 2010.2.9., 4. o.).
Implementation rates for rural development measures1 identified by Member States as having a direct effect on water protection (in %) Country Measure 115 121 125 213 214 216 226 321 Denmark 84,1 24,2 France (mainland) 69,7 39,8 85,8 16,9 Greece 17,0 35,7 71,7 21,5 Italy (Lombardy) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Netherlands 51,0 30,4 95,7 9,7 Spain (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Implementation rates on track (> 60 %) Measure 213 not activated in any of the Member States visited during the audit Measure not identified by the Member State visited as having a direct effect on water Protection 1 Measure 115: ‘setting up of management, relief and advisory services’; measure 121: ‘modernisation of agricultural holdings’; measure 125: ‘infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; measure 214: ‘agri‐environment payments’; meas‐ ure 216: ‘non‐productive investments’; measure 226: ‘restoring forestry potential and introducing prevention actions’; and measure 321: ‘basic services for the economy and rural population’. 
48 2007–2013-as EMVA. Azon vidékfejlesztési intézkedések1 végrehajtásának üteme, amelyeket a tagállamok által a vízvédelemre közvetlen hatást gyakorló intézkedésként azonosítottak (%) Ország Intézkedés 115 121 125 213 214 216 226 321 Dánia 84,1 24,2 Franciaország (kontinentális) 69,7 39,8 85,8 16,9 Görögország 17,0 35,7 71,7 21,5 Olaszország (Lombardia) 75,8 42,4 69,0 51,9 Szlovákia 85,8 88,2 91,8 Hollandia 51,0 30,4 95,7 9,7 Spanyolország (Andalúzia) 9,4 70,0 27,6 73,1 A végrehajtás a tervek szerint halad (> 60%) A 213. intézkedést az ellenőrzés során felkeresett egyetlen tagállamban sem aktiválták A felkeresett tagállam az intézkedést nem azonosította a vízvédelemre közvetlen hatást gyakorlóként 1 115. intézkedés: „Üzemvezetési, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások létrehozása”; 121. intézkedés: „Mezőgazdasági üzemek kor-szerűsítése”; 125. intézkedés: „A mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és korszerűsítésével összefüggő infrastruktúra”; 214. intézkedés: „Agrár-környezetvédelmi kifizetések”; 216. intézkedés: „Nem termelő beruházások”; 226. intézkedés: „Az erdészeti potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése”; valamint 321. intézkedés: „A gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások”.
Source: European Commission, data as of 31 March 2013. 
Forrás: Európai Bizottság, 2013. március 31-i adatok.
Table 4 
4. táblázat
Observations 39 Financial instruments especially conceived to address water issues have barely been used 60 Council Decision 2009/61/EC49 indi‐ cated the need to strengthen the response to a number of‘crucial new challenges’ identified in 200350, one of which was ‘water management’. 
Észrevételek 39 Ritkán alkalmazták a kifejezetten a vízzel kapcsolatos problémák kezelésére létrehozott pénzügyi eszközöket 60 A 2009/61/EK tanácsi határozat49 értelmében határozottabban kell reagálni a 2003-ban meghatározott „új kulcsfontosságú kihívásokra”50, amelyek közül egyik a „vízgazdálkodás”.
In line with the Decision, the Health Check made available additional funds tar‐ geting these new challenges. 
A határozattal összhangban az állapotfelmérés az említett kihívások kezelését célzó további forrásokat tett elérhetővé.
The total additional budget was 3,8 billion euro. 
A további költségvetés teljes összege 3,8 milliárd euró volt.
At the same time, as a response to the 2008 economic crisis, the Commis‐ sion drew up the European Economic Recovery Plan51 (EERP). 
Ugyanekkor a 2008-as gazdasági válságra adott válaszként a Bizottság elkészítette az európai gazdaságélénkítési tervet51 (EERP).
The EERP pro‐ vided an extra one billion euro to be spent on broadband in rural areas and any of the new challenges. 
Az EERP további egymilliárd eurót biztosított a vidéki területek szélessávú kapcsolattal való ellátására és az új kihívások kezelésére.
61 In 2010, under the first amendments to RDPs following the Health Check, Member States allocated 26,9 % of the additional CAP funds (1,3 billion euro) to the ‘new challenge’ of water man‐ agement52 (see Figure 8). 
61 2010-ben a vidékfejlesztési programoknak az állapotfelmérést követő első módosítása keretében a tagállamok a további KAP-források (1,3 milliárd euró) 26,9%-át a vízgazdálkodás-ra52, mint „új kihívásra” különítették el (lásd: 8. ábra).
The average implementation rate of these funds at the end of 2012 was 17,5 % for the EU‐27, although this figure varies wide‐ ly among Member States53 (see Annex IV for more details). 
E források átlagos végrehajtási aránya 2012 végén az EU 27 tagállamát tekintve 17,5% volt, de ez az érték nagy szórást mutat a különböző tagállamok között53 (részletesen lásd: IV. melléklet).
Although the Health Check provided an opportunity to further integrate water manage‐ ment issues into RDPs, in practice most Member States have made very little use of the extra funds. 
Bár az állapotfelmérés lehetőséget nyújtott a vízgazdálkodási kérdéseknek a vidékfejlesztési programokba történő további integrálására, a gyakorlatban a legtöbb tagállam csak igen kis mértékben használta fel a többletforrásokat.
49 Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 30, 31.1.2009, p. 112). 
49 A Tanács 2009. január 19-i 2009/61/EK határozata a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007 és 2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 30., 2009.1.31., 112. o.).
50 Recital 3 to Decision 2009/61/EC: ‘In the assessment of the implementation of the Common Agricultural Policy reform of 2003, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and dairy restructuring were identified as crucial new challenges for European agriculture.’ 
50 A 2009/61/EK határozat (3) preambulumbekezdése: „A közös agrárpolitika 2003-as reformja végrehajtásának értékelése az éghajlatváltozást, a megújuló energiaforrásokat, a vízgazdálkodást, a biológiai sokféleséget és a tejágazat szerkezetátalakítását határozta meg azon kulcsfontosságú területként, ahol az európai mezőgazdaságnak új kihívásokkal kell szembenéznie.”
51 COM(2008) 800 final of 26 November 2008. 
51 COM(2008) 800 végleges, 2008. november 26.
52 The Court acknowledges that some of the funds accounted for as addressing the ‘new challenge’ of biodiversity can have also a positive effect on water. 
52 A Számvevőszék elismeri, hogy a biológiai sokféleség, mint „új kihívás” számára elkülönített források egy része is pozitív hatást fejthet ki a vizekre vonatkozóan.
53 The Commission does not have validated figures for these implementation rates. However the figures presented by the Court are based on information supplied by the Commission. 
53 Noha a Bizottság ezekről a végrehajtási arányokról nem rendelkezik validált adatokkal, a Számvevőszék által bemutatott adatok a Bizottság által rendelkezésre bocsátott információkon alapulnak.
Planned distribution of Health Check and Recovery funds among ‘new challenges’ as at 2010 Dairy restructuring 14,5 % Innovation linked to new challenges Broadband 7,3 % Climate change 14,2 % Renewable energy 5,6 % Biodiversity 31,2 % Water management 26,9 % 0,3 % Source: European Commission. 
Az állapotfelmérés és a helyreállítás keretében nyújtandó források 2010-ben tervezett megoszlása az „új kihívások” között A tejágazat szerkezetátalakítása 14,5% Új kihívásokhoz kapcsolódó innováció Szélessávú internet 7,3% Éghajlatváltozás 14,2% Megújuló energiák 5,6% Biológiai sokféleség 31,2% Vízgazdálkodás 26,9% 0,3% Forrás: Európai Bizottság.
Observations 40 The polluter pays princi‐ ple has not been inte‐ grated into the CAP 62 The polluter pays principle requires the polluter to bear the expense of preventing, controlling, and cleaning up pollution54. 
Észrevételek 40 A „szennyező fizet” elvet nem integrálták be a KAP-ba 62 A „szennyező fizet” elv előírja a szeny-nyező számára a szennyezés megelőzésével, csökkentésével és meg-tisztításával kapcsolatos költségek viselését54.
Nowadays the princi‐ ple is a legal obligation endorsed by the EU in its Treaty55 and in the Envi‐ ronmental Liability Directive56, and referred to explicitly in Article 9 WFD. 
Jelenleg ez az alapelv az Unió alapszerződése55 és a környezetvédelmi felelősségről szóló irányelv56 által meghatározott jogi kötelezettség, amelyre a víz-keretirányelv 9. cikke kifejezetten hivatkozik.
63 Agricultural practices result in both benefits to and burdens on the envi‐ ronment. 
63 A mezőgazdasági tevékenység egyaránt előnyös és káros a környezetre.
The negative environmental effects of agriculture often include the introduction of unwanted chemi‐ cals (pollutants) into the environ‐ ment. 
A mezőgazdaság negatív környezeti hatásai gyakran magukban foglalják a nem kívánt vegyi anyagok (szennye-ző anyagok) környezetbe juttatását.
‘The diffuse nature of pollution from agriculture and the difficulty of identifying the polluter hamper en‐ forcement of environmental laws and allocation of responsibility for dam‐ ages’54. 
A mezőgazdaság által okozott szeny-nyezés diffúz jellege és a szennyező azonosításának nehézsége hátráltatják a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és a károkozásért történő felelősségek meghatározását54.
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive. 
Hiába vannak a „szennyező fizet” elv végrehajtására szolgáló mechanizmusok (pl. a tagállami szinten kiszabott bírságok), azok nincsenek hatással a KAP-kedvezményezetteknek teljesített kifizetésekre.
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
64 A jelenleg a gazdálkodóknak a kölcsönös megfeleltetési előírások megsértéséért (pl. a szennyezés jogszabályban elfogadott maximális elfogadható szintjének túllépése) kiszabott szankciók nem az okozott kár összege alapján kerülnek kiszámításra, és így előfordulhat, hogy az összegnek csak egy hányadát teszik ki.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations. 
Sok esetben nem arányosak a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek a gazdálkodó által történő megszegésének súlyosságával.
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008. 
Ezt már a Számvevőszék 8/2008. sz. különjelentése is megállapította.
In this respect the Court again draws attention to the weaknesses noted in paragraphs 40 to 43 regarding the application of cross‐compliance. 
Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék ismételten felhívja a figyelmet a 40–43. bekezdésben említett, a kölcsönös megfeleltetés alkalmazásával kapcsolatos hiányosságokra.
Therefore, at the moment, as it is currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pol‐ luter pays principle. 
Ezért a kölcsönös megfeleltetés jelenlegi alkalmazása hasznos, de csak részleges megoldást kínál a „szennyező fizet” elv érvényre juttatására.
65 A significant number of payments under rural development are not tied to cross‐compliance9. 
65 Jelentős számú, a vidékfejlesztés keretében teljesített kifizetés nem kapcsolódik a kölcsönös megfeleltetéshez9.
As a result, a farmer who pollutes will continue to receive these payments without any reduction. 
Emiatt a szennyezést okozó gazdálkodó továbbra is levonások nélkül jut hozzá a kifizetésekhez.
At present, no mechanism exists which proportionately takes into account the costs of preventing or cleaning up the pollution that a farmer causes and which reduces the rural development payments accordingly. 
Jelenleg nincs olyan mechanizmus, ami arányosan venné figyelembe a gazdálkodó által okozott szennyezés megelőzésének vagy megtisztításának költségeit, és amely ennek megfelelően csökkentené a vidékfejlesztési kifizetéseket.
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, vol. 11.3 Electronic Journal of Comparative Law, December 2007, http://www.ejcl.org/113/ article113‐15.pdf. 
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle (A mezőgazdaság és a „szennyező fizet” elve) Electronic Journal of Comparative Law, 11.3. kiadás, 2007. december, http://www. ejcl.org/113/article113-15.pdf 55 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (2) bekezdése.
55 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union. 56 Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 143, 30.4.2004, p. 
56 Az Európai Parlament és a Tanács a 2006/21/EK irányelvvel (HL L 102., 2006.4.11., 15. o.) és a 2009/31/EK irányelvvel (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.) módosított 2004/35/EK irányelve (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).
Observations 41 Monitoring and evalua‐ tion systems do not give the whole picture 66 A number of years have passed since the EU’s water policy was strength‐ ened and CAP instruments with the potential to address water concerns were put in place: (i) cross‐compliance was introduced in 2003 and has been compulsory for all farmers receiving direct pay‐ ments since 2005; (ii) rural development was included in the CAP in 2000; and (iii) the Water Framework Directive entered into force in 2000, with the requirement for Member States to have monitoring programmes operational by the end of 2006. 
Észrevételek 41 A monitoring és értékelési rendszerek nem adnak teljes áttekintést 66 Több év eltelt már az uniós vízpolitika megerősítése és a vízzel kapcsolatos kérdések rendezésére alkalmas KAP-eszközök bevezetése óta: i. a kölcsönös megfeleltetést 2003-ban vezették be, és az 2005 óta kötelező a közvetlen kifizetésekben részesülő gazdálkodók számára; ii. a vidékfejlesztést 2000-ben vonták be a KAP hatókörébe; valamint iii. a víz-keretirányelv 2000-ben lépett hatályba, és előírta a tagállamok számára, hogy azok 2006 végéig működőképes monitoringprogrammal rendelkezzenek.
67 In their present form, monitoring systems do not deliver a compre‐ hensive overview of the pressures of agriculture on water. 
67 Jelenlegi formájukban a monitoringrendszerek nem adnak átfogó áttekintést a mezőgazdaság által a vizekre kifejtett környezeti terhelés-ről.
Information in this regard is partial, fragmented and sometimes arrives late. 
Az ezzel kapcsolatos információk hiányosak, töredékesek és néha csak késedelmesen állnak rendelkezésre.
Reasons for this are that: (i) CAP monitoring and evaluation systems are of limited use as re‐ gards water‐related information; (ii) water policy monitoring arrange‐ ments were set up late and are incomplete; and (iii) no other existing information system is capable of providing the data needed to link water qual‐ ity and quantity with agricultural practices. 
Ennek oka, hogy: i. a KAP monitoring-és értékelési rendszerei a vízzel kapcsolatos információk esetében csak korlátozottan használhatók fel; ii. a vízpolitikához kapcsolódó monitoringrendszereket késve hozták létre, és azok hiányosak; továbbá iii. a más meglévő információs rendszerek közül egyik sem képes a vízmennyiség és a vízminőség, illetve a mezőgazdasági termelési gyakorlatok közötti kapcsolatot kimutató adatokat szolgáltatni.
CAP monitoring and evaluation systems are of limited value in measuring progress towards the water objectives set out in the CAP regulations 68 EU law57 requires Member States to submit an annual report to the Com‐ mission containing ‘the results of the controls relating to cross‐compliance’. 
A KAP monitoring és értékelési rendszerei csak korlátozott mértékben képesek mérni a KAP-rendeletekben meghatározott vízügyi célok teljesülését 68 Az uniós jog57 előírja a tagállamok számára, hogy „a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ellenőrzések eredményeiről” évente jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak.