natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 1 Đ Irregular arrivals by sea in Greece and Italy, 2009-2016 9 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: Frontex. 
1. ábra. Tengeri úton érkező irreguláris migránsok száma (2009–2016) 9 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Forrás: Frontex.
Figure 2 - Main nationalities of arriving migrants Đ 2016 Greece Italy 10 Algeria 1% Palestine 1% Others 4% Iran 3% Pakistan 5% Iraq 15% Afghanistan 24% Syria 47% Others 22% Somalia 4% Bangladesh 4% Sudan 5% Mali 6% Senegal 6% Nigeria 21% Eritrea 11% Guinea 7% Cte d'Ivoire 7% Gambia 7% Source: Frontex. 
Az érkező migránsok nemzetisége (a legnépesebb csoportok) (2016) Görögország Olaszország 10 Algéria 1% Palesztina 1% Irán 3% Pakisztán 5% Irak 15% Afganisztán 24% Egyéb 4% Szíria 47% Egyéb 22% Szomália 4% Banglades 4% Szudán 5% Mali 6% Szenegál 6% Nigéria 21% Eritrea 11% Guinea 7% Elefántcsontpart7% Gambia 7% Forrás: Frontex.
Policy framework Common European Asylum System 4. 
Szakpolitikai keret Közös európai menekültügyi rendszer 4.
Asylum is granted to people who are fleeing persecution or serious harm in their own country and are therefore in need of international protection. 
Menedékjogot azok kaphatnak, akik üldöztetés vagy súlyos sérelem veszélye elől menekülnek hazájukból, és ezért nemzetközi védelemre van szükségük.
Asylum is a fundamental right and granting it is an international obligation, stemming from the 1951 Geneva Convention relating to the status of refugees. 
A menedékjog alapvető jog, odaítélése pedig az 1951-es genfi menekültügyi egyezményben előírt nemzetközi kötelezettség.
The Common European Asylum System (CEAS) was established as the main EU legal and policy framework for asylum. 
A menekültügy terén az Unió alapvető jogi és szakpolitikai keretét a közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) biztosítja.
This system has been built up and developed since 1999 and is currently again under review2. 
Ez az 1999-ben létrehozott rendszer folyamatosan fejlődik és jelenleg is felülvizsgálat alatt áll2.
It consists of a series of directives and regulations, whose main aim is to set minimum common standards amongst Member States when dealing with people in need of international protection. 
A keretet egy sor olyan irányelv és rendelet alkotja, amelyek fő célja közös minimumstandardok meghatározása a tagállamok számára a nemzetközi védelmet igénylőkkel szembeni bánásmód tekintetében.
One of its key components is the Dublin Regulation3, which sets out criteria and mechanisms for determining which Member State is responsible for examining an application for international protection; in principle, the first country of entry. 
A rendszer egyik kulcseleme a Dublini Rendelet3, amely meghatározza az annak eldöntésére vonatkozó kritériumokat és mechanizmusokat, hogy melyik tagállam (rendszerint az első belépési ország) felelős az egyes nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatáért.
This has led to a limited number of Member States having to deal with the vast majority of asylum seekers, which puts the capacity of their asylum systems under strain. 
Ennek nyomán korlátozott számú tagállamnak kellett megbirkóznia a menedékkérők túlnyomó részével, ami rendkívüli nyomás alá helyezte azok menekültügyi rendszerét.
2 3 4 COM(2016) 197 final of 6.4.2016 ÔTowards a reform of the Common European Asylum System and enhancing legal avenues to EuropeŐ. 
2016 áprilisában a Bizottság javaslatokat terjesztett elő a közös európai menekültügyi rendszer 2 3 COM(2016) 197 final (2016.4.6.): „A közös európai menekültügyi rendszer reformja és az Európába jutás legális lehetőségeinek javítása felé”.
In this communication, the Commission presents options for a fair and sustainable system for allocating asylum applicants among Member States, a further harmonisation of asylum procedures and standards, and a strengthening of the mandate of the European Asylum Support Office (EASO). 
A Bizottság közleményében többféle alternatívát mutat be egy, a menedékkérők tagállamok közötti elosztására szolgáló, fenntartható és igazságos rendszerre, a menekültügyi eljárások és szabályok további harmonizálására, valamint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) megbízatásának megerősítésére.
Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast) (OJ L 180, 29.6.2013, p. 31). 
Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 604/2013/EU rendelete egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (átdolgozás) (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.). 11
Another element in the current Dublin rules is that migrants should be sent back to the country of first entry into the EU so that they can apply for asylum there (instead of travelling on to their country of preference). 
A jelenlegi dublini szabályok előírják azt is, hogy a migránsokat vissza kell fordítani az Unióba való első belépésük szerinti országba, hogy ott kérhessenek menedékjogot (azaz nem utazhatnak tovább tetszésük szerinti tagállamba).
However, such ÔDublin transfersŐ to Greece from other Member States have been suspended since 2011, following two judgements by the European Court of Human Rights and the EUŐs Court of Justice, which identified systemic weaknesses in the Greek asylum system. 
2011-ben azonban felfüggesztették a dublini eljárás keretében Görögországba történő visszaküldéseket, miután az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Bíróság két ítélete rendszerszintű hiányosságokat tárt fel a görög menekültügyi rendszerben.
Since then, the Greek authorities have made continuous efforts to improve the functioning of their asylum system, assisted by the Commission, EASO, other Member States and organisations. 
A görög hatóságok azóta – a Bizottság, az EASO, más tagállamok és különféle szervezetek segítségével – folyamatosan dolgoznak a menekültügyi rendszerük működésének javításán.
During 2016, the Commission presented several recommendations on the measures to be taken by Greece in order to have a well-functioning asylum system, thereby creating the conditions for the gradual resumption of transfers under the Dublin Regulation5. 
A Bizottság 2016-ban több ajánlást5 tett arra nézve, hogy Görögországnak milyen intézkedéseket kellene tennie a jól működő menekültügyi rendszer kialakítása és ezáltal a Dublini Rendelet szerinti átadások fokozatos újraindításához szükséges feltételek megteremtése érdekében.
The European Agenda on Migration 9. 
Az európai migrációs stratégia 9.
The large number of arrivals in 2015 (see Figure 3) created disproportionate pressure on the EUŐs external borders in Greece and Italy, resulting in the need for EU support for their border management and asylum systems. 
2015-ben a nagyszámú érkező (lásd: 3. ábra) aránytalan nyomást gyakorolt az Unió görögországi és olaszországi határaira, ezért az Uniónak támogatást kellett biztosítania e tagállamok határigazgatási és menekültügyi rendszerének működtetéséhez.
As many of these migrants continued to travel on to other European countries (e.g. along the Western Balkan route) this also resulted in increased pressure on these countriesŐ border management, reception and asylum systems (see Figure 4). 
Ezenkívül sok migráns továbbutazott más európai országokba (például a nyugat-balkáni útvonalon), ami szintén nagy terhelést jelentett az érintett országok határigazgatási, befogadási és menekültügyi rendszere számára (lásd: 4. ábra).
It was in this context that the European Commission, in May 2015, presented a European Agenda on Migration6, which set out a comprehensive approach to migration management. 
Az Európai Bizottság ilyen körülmények között terjesztette elő 2015 májusában az európai migrációs stratégiát,6 amely átfogó megközelítést írt elő a migráció kezelése terén.
The Agenda comprises immediate action aimed at, for example, saving lives at sea, targeting criminal smuggling networks, and helping frontline Member States cope with the high numbers of arrivals, as well as longer-term measures, e.g. to secure EuropeŐs external 5 6 For a summary of these recommendations see ÔCommission Recommendation addressed to the Member states on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013Ő, C(2016) 8525 final of 8.12.2016. 
4 5 6 Lásd: 2. lábjegyzet. Ezen ajánlások összefoglalásáért lásd: A Bizottság 2016. december 8-i C(2016) 8525 final ajánlása a tagállamoknak a Görögországba irányuló, a 604/2013/EU rendelet szerinti átadások folytatásáról.
COM(2015) 240 final of 13.5.2015 ÔA European Agenda on MigrationŐ. 
COM(2015) 240 final (2015.5.13.): Európai migrációs stratégia.
Figure 3 Đ Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015 (2014)1 1 Most of the migrants recorded on the Western Balkan route had arrived earlier on one of the Greek islands and then left the EU to travel through the former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia. 
Regisztrált illegális határátlépések az Unió külső határain, 2015 (2014)1 Keleti földközi-tengeri útvonal (50 834) – 885 386 1 A nyugat-balkáni útvonalon regisztrált migránsok többsége korábban az egyik görög szigetre érkezett, majd kilépett az Unió területéről, és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságon és Szerbián keresztül utazott tovább.
Source: Frontex, Risk-analysis for 2016. 
Forrás: Frontex: Risk-analysis for 2016 (2016. évi kockázatelemzés).
Figure 4 Đ Number of (non-EU) asylum seekers in the EU, 2014 and 2015 (in 000) 14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014 2015 Source: Eurostat. 
4. ábra. (Nem uniós) menedékkérők száma az Unióban (2014 és 2015) (ezer fő) 14 500 450 400 350 300 250 200 2015 150 100 50 0 2014 Forrás: Eurostat.
Hotspot approach 11. 
Az uniós hotspotok rendszere 11.
One of the key operational measures proposed in the Agenda is to set up a new ÔhotspotŐ approach towards managing the large inflow of migrants. 
A stratégia egyik fő operatív intézkedésként egy fogadóállomásokból (hotspotokból) álló rendszer kiépítését javasolja az intenzív menekültbeáramlás kezelésére.
The hotspot approach was conceived as an immediate response to a major migratory crisis and had to be implemented under very challenging and changing circumstances. 
A hotspotokon alapuló új koncepciót a jelentős migrációs válságra adott azonnali válaszlépésként dolgozták ki, amelyet igen változó és nagy kihívást jelentő körülmények között kellett végrehajtani.
A hotspot was defined as an area at the EUŐs external border which faces disproportionate migratory pressure. 
A külső határ olyan területeit, amelyekre aránytalanul nagy migrációs nyomás nehezedik, migrációs csomópontnak nevezzük.
Most migrants enter the Union at these hotspots and, according to the Commission, it is here that the EU needs to provide operational support to ensure arriving migrants are registered and channelled, as appropriate, into the relevant national follow-up procedures (see Figure 5). 
A migránsok többsége e csomópontok egyikén lép be az Unió területére, és a Bizottság szerint az Uniónak ezeken a pontokon kell elsősorban operatív támogatást nyújtania annak biztosítására, hogy az érkező migránsokat nyilvántartásba vegyék, és annak rendje és módja szerint megindítsák az adott tagállam kapcsolódó eljárását (lásd: 5. ábra).
15 Figure 5 Đ Map with location of Italian and Greek hotspots and their respective capacities1 1 For Italy, the six originally proposed hotspot locations are shown, two of which (Augusta and Porto Empedocle) were not made hotspots. 
5. ábra. Az olaszországi és görögországi hotspotok elhelyezkedése és kapacitása1 1 Olaszország esetében az eredeti javaslatban szereplő hat csomópont szerepel, amelyek közül kettőn (Augusta és Porto Empedocle) végül nem létesült hotspot.
The hotspot approach is described as follows: Ô... the European Asylum Support Office (EASO), Frontex and Europol will work on the ground with frontline Member States to swiftly identify, register and fingerprint incoming migrants. 
A Bizottság a következőképpen ismerteti a hotspotokon alapuló koncepciót: „[...] az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), a Frontex és az Europol a helyszínen együttműködik a leginkább érintett tagállamokkal, hogy gyorsan azonosítsa és nyilvántartásba vegye a beérkező migránsokat, és rögzítse azok ujjnyomatát.
The work of the agencies will be complementary to one another. 
Az ügynökségek munkája kiegészíti egymást.
Those claiming asylum will be immediately channelled into an asylum procedure where EASO support teams will help to process asylum cases as quickly as possible. 
Azokat, akik menedéket kérnek, azonnal bevonják a menekültügyi eljárásba, amelynek során az EASO támogató csoportjai segítik a menedékkérelmi ügyek lehető leggyorsabb feldolgozását.
For those not in need of protection, Frontex will help Member States by coordinating the return of irregular migrants. 
Azok esetében, akik nem szorulnak védelemre, a Frontex az irreguláris migránsok visszaküldésének koordinálása révén segíti a tagállamokat.
Europol and Eurojust will assist the host 
Az Europol és az Eurojust támogatást nyújt a fogadó tagállam nyomozásaihoz 15
16 Member State with investigations to dismantle the smuggling and trafficking networksŐ7 (see Box 1). 
az embercsempész és emberkereskedő hálózatok felszámolása céljából”7 (lásd: 1. háttérmagyarázat).
The operational framework governing the Ôhotspot approachŐ was initially set out in an Ôexplanatory noteŐ sent by Commissioner Avramopoulos to the Justice and Home Affairs Ministers on 15 July 20158. 
A hotspot-rendszert szabályozó operatív keretet eredetileg egy magyarázó feljegyzés8 vázolta fel, amelyet Avramopulosz biztos küldött 2015. július 15-én az igazságügyi és belügyminisztereknek.
The principles were restated in an annex to a Commission Communication, from September 20159. 
Az elveket később egy 2015. szeptemberi bizottsági közlemény9 rögzítette hivatalosan.
According to these principles, the hotspot approach is meant to provide an operational framework for the Commission and the Agencies to concentrate their support (via ÔMigration Management Support TeamsŐ) on the spot where it is most needed, coordinate their interventions and cooperate closely with the authorities of the host Member State. 
Ezen elvek szerint az uniós hotspotok rendszere működési keretet biztosít a Bizottság és az ügynökségek számára, hogy (az úgynevezett migrációkezelési támogató csoportokon keresztül) azokra a helyekre összpontosítsák támogatásukat, ahol a legnagyobb szükség van rá, valamint hogy összehangolják beavatkozásaikat és szorosan együttműködjenek a fogadó tagállam hatóságaival.
The Support Teams can only work in partnership with, and under the full control of the host Member State, as only the national authorities are competent to set up (with the support of EU funding, where needed) and manage well-functioning reception and registration infrastructures and implement the relevant registration and follow-up procedures. 
A támogató csoportok csak a fogadó tagállam partnereként és annak teljes felügyelete alatt dolgozhatnak, mivel kizárólag a tagállami hatóságok illetékesek a jól működő fogadó és regisztrációs infrastruktúrák kiépítésében (ha szükséges, uniós finanszírozás bevonásával), valamint a szükséges nyilvántartásbavételi és nyomonkövetési eljárások végrehajtásában.
Box 1 Đ Role of the Agencies The EU Agencies provide specific support to the host Member States according to their mandates and expertise, by sending teams of experts, who are provided by other Member States. 
Az ügynökségek szerepe Az uniós ügynökségek – felhatalmazásuknak és szakértelmüknek megfelelően – meghatározott támogatást (elsősorban más tagállamok által küldött szakértői csoportokat) biztosítanak a fogadó tagállam számára.
Frontex Frontex provides operational cooperation through joint operations and rapid interventions, upon request from the Member States. 
Frontex A Frontex közös műveletek és gyorsreagálású intervenciók formájában biztosít operatív együttműködést a tagállamoknak, azok kérésére.
It deploys experts, including interpreters, who also act as cultural mediators, to support the host Member States in identifying, registering and fingerprinting migrants upon arrival. 
Az ügynökség szakértők (többek között kulturális közvetítőként is eljáró tolmácsok) útján támogatja a fogadó tagállamokat az érkező migránsok azonosításában, nyilvántartásba vételében és ujjlenyomatvételében.
Frontex also deploys experts to help debrief the migrants (through voluntary interviews), so as to understand their routes to Europe and collect information on the migrant 7 8 9 ÔA European Agenda on migrationŐ, p. 6. 
A Frontex ezenkívül szakértőket 7 8 9 16 Európai migrációs stratégia, 6. o.
Explanatory note available at http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962-2015-INIT/en/pdf. 
A magyarázó feljegyzés itt olvasható (angol nyelven): http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962-2015-INIT/en/pdf.
COM(2015) 490 final of 23.9.2015 ÔManaging the refugee crisis: immediate operational, budgetary and legal measures under the European Agenda on MigrationŐ, in particular Annex II. 17 smugglersŐ networks and operations. 
A Bizottság 2015. szeptember 23-i COM(2015) 490 közleménye – A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében (különös tekintettel a II. mellékletre).
Where needed, Frontex experts can also provide pre-return assistance and coordinate return flights. 
Szükség esetén a Frontex szakértői a visszaküldést megelőző segítségnyújtást is biztosíthatnak, valamint koordinálhatják a visszaküldésre szolgáló légi járatokat.
EASO EASO provides or coordinates the provision of operational support to Member States in the framework of its mandate and in the context of Operating Plans agreed with the Member States. 
EASO Az EASO – feladatmeghatározásának és a tagállamokkal aláírt operatív terveknek megfelelően – operatív támogatást nyújt (vagy közvetít) a tagállamoknak.
Such support is provided through the deployment of experts with knowhow on current legislation on immigration and asylum (and in Italy, where appropriate, on relocation) and on how to apply for international protection. 
Ennek érdekében olyan szakértőket bocsát a tagállamok rendelkezésére, akik jól ismerik a hatályos bevándorlási és menekültügyi (illetve Olaszország esetében ezenfelül az áthelyezési) jogszabályokat és a nemzetközi védelem kérelmezési eljárását.
EASO experts support the host Member States with the registration of asylum seekers and the preparation of their asylum application files (Greece) or with the identification of relocation candidates and preparation of their relocation files (Italy). 
Az EASO szakértői segítenek a tagállamoknak a menedékkérők nyilvántartásba vételében és a menedékjog iránti kérelmek előkészítésében (Görögország), illetve az áthelyezésre várók azonosításában és áthelyezési dokumentációjuk összeállításában (Olaszország).
Europol Europol sends teams of investigators to support the national authorities in preventing and disrupting organized crime networks involved in migrant smuggling and other serious and organized crime, as well as identifying links to counter terrorism investigations. 
Europol Az Europol nyomozócsoportokat küld ki, hogy segítsék a tagállami hatóságokat a migránscsempészettel, illetve egyéb súlyos és szervezett bűncselekményekkel foglalkozó, szervezett bűnözői hálózatok felgöngyölítésében és leszerelésében, valamint annak azonosításában, hogy ezek a hálózatok adott esetben terrorelhárítási nyomozások látókörébe kerültek-e.
As part of the EUŐs counter-terrorism response, on 10 March 201610, the EUŐs Justice and Home Affairs (JHA) Council reinforced its conclusions of 20 November 201511, requesting Europol, in cooperation with Member States, to develop and implement a Ôguest officersŐ12 concept at the hotspots in support of the screening process (also referred to as secondary security checks). 
Az Unió terrorizmus elleni reagálása keretében a Bel-és Igazságügyi Tanács (JHA) 2016. március 10-én10 megerősítette a 2015. november 20-i következtetéseit11, amelyekben arra kérte az Europolt, hogy az előszűrési folyamat során nyújtott támogatás megerősítése érdekében a tagállamokkal együttműködve dolgozza ki és vezesse be a migrációs csomópontokba kiküldött vendégtisztek12 (más néven a másodlagos biztonsági ellenőrzések) koncepcióját.
10 11 12 JHA Council conclusions of 10 March 2016, published on www.consilium.europa.eu. 
10 11 12 A JHA Tanács 2016. március 10-i következtetései: www.consilium.europa.eu.
JHA Council conclusions of 20 November 2015, published on www.consilium.europa.eu. 
A JHA Tanács 2015. november 20-i következtetései: www.consilium.europa.eu.
The ÔGuest OfficersŐ concept implies that Europol will form a pool of investigators, through their secondment by Member States, to be deployed in order to strengthen security checks at key points on the EUŐs external border. 
A vendégtisztek koncepciójának lényege, hogy az Europol létrehoz egy olyan nyomozói állományt, amelynek tagjai kirendelhetők a tagállamokba, hogy részt vegyenek az Unió külső határain folytatott biztonsági ellenőrzések megerősítésében.
Follow-up procedures 14. 
Nyomonkövetési eljárások 14.
Following their registration and fingerprinting, non EU nationals arriving irregularly should then be channelled into one of three following processes13 (see the ÔHotspot approachŐ flowchart in Annex II): - the national asylum system of the country of arrival (if a migrant is applying for asylum and considered to be in need of international protection), - the Emergency relocation scheme (see paragraph 16), or - the return system (if a migrant does not ask for, or is considered not to be in need of international protection). 
Az Unión kívülről illegálisan Európába érkezőket a nyilvántartásba vétel és az ujjlenyomatvétel után a következő három rendszer egyikébe kell bevezetni13 (lásd a II. melléklet „Az uniós hotspotok rendszere” című folyamatábráját): - az érkezési ország nemzeti menekültügyi rendszere (ha a migráns menedékjogot kér és nemzetközi védelemre szorulónak minősül), - a szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmus (lásd: 16. bekezdés), vagy - a kiutasítások kezelésére szolgáló rendszer (ha a migráns nem kér nemzetközi védelmet, vagy nem minősül arra szorulónak).
The asylum system and the return system are complementary parts of an effective management of migratory flows and are governed by the existing European regulations and directives, such as the EURODAC Regulation (on fingerprinting) and the Dublin Regulation (see paragraph 6), the Asylum Procedures Directive, the Reception Conditions Directive and the Return Directive. 
A menekültügyi rendszer és a visszatérés-kezelési (kiutasítási) rendszer egymást kiegészítve segítik a migrációs áramlások eredményes kezelését. Mindkét rendszer a meglévő uniós rendeletek és irányelvek – többek között az (ujjlenyomatok összehasonlításáról szóló) Eurodac-rendelet és a Dublini Rendelet (lásd: 6. bekezdés), valamint a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv, a befogadási feltételekről szóló irányelv és a visszatérési irányelv – hatálya alá tartozik.
The relocation scheme, on the other hand, is a temporary mechanism aiming to redistribute people in clear need of international protection, so as to ensure fair burden-sharing among Member States and decrease the pressure on the frontline Member States. 
Az áthelyezési rendszer ezzel szemben ideiglenes mechanizmus, amely célja az egyértelműen nemzetközi védelemre szorulók újraelosztása a tagállamok közötti méltányos tehermegosztás és a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében.