natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Az ellenőrzött időszakban az általunk vizsgált összes tagállam javított a költségvetési egyenlegen és a strukturális egyenlegen (lásd: 10. ábra53).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
A Cseh Köztársaságnak, Németországnak, Olaszországnak és Máltának sikerült kikerülnie az eljárás alól.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Ciprus pénzügyi segítségnyújtási programban részesült, Franciaország pedig a határidő három-szori meghosszabbítása után is a túlzotthiány-eljárás alatt maradt.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
A mintában Franciaország az egyetlen tagállam, ahol a hiány még 2015-ben is meghaladta a 3%-os küszöbértéket.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 A strukturális egyenleg a ciklikus hatásoktól és az egyszeri és más ideiglenes intézkedések hatásaitól megtisztított költségvetési egyenleg.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 A vizsgált, azaz a 2008–2015-ös időszakra vonatkozóan megadott adatok.
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
A strukturális egyenlegre azonban csak 2010 óta vannak adatok az AMECO-ban.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Észrevételek 68 Államháztartási egyenleg (2008–2015) és strukturális egyenleg (2010–2015) Államháztartási nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (–) a GDP %-ában 2 0 –2 –4 –6 –8 –10 2 1 0 –1 –2 –3 –4 –5 –6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Németország Franciaország Málta Olaszország Cseh Köztársaság Ciprus 2010 Államháztartási strukturális egyenleg a potenciális GDP %-ában 2011 2012 2013 2014 2015 Németország Ciprus Franciaország Málta Olaszország Cseh Köztársaság Forrás: Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Észrevételek 69 117 A mintában szereplő összes tagállam esetében a GDP-arányos adósság 2015-ben nagyobb volt, mint 2008-ban (lásd: 11. ábra).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Árnyalja a képet, hogy az általunk vizsgált túlzotthiány-eljárásokat egy súlyos pénzügyi válság közepette indították, ami hozzájárult az adósságszint különféle csatornákon történő, például a bankoknak adott tőkeinjekciók és a kicsi vagy negatív nominális növekedés miatti gyors növekedéséhez.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
Az Unióban a GDP-arányos adósság átlagban a GDP több mint 24%-ával növekedett 2008 és 2012 között, a jelenség alól egyetlen ország sem volt kivétel.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
GDP-arányos adósság (%), 2008–2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Németország Ciprus 2010 2011 Franciaország Málta 2012 2013 Olaszország Cseh Köztársaság 2014 2015 Forrás: Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Észrevételek 70 118 Németországban, Máltán és a Cseh Köztársaságban (ahol az adósságarány a küszöbérték alatt maradt) a növekedés a 2008–2015-ös időszakban mérsékelt volt (4,4 százalékpont Máltán, 6,4 százalékpont Németországban, és 12,8 százalékpont a Cseh Köztársaságban) és az adósságarány jelenleg lefelé mutató pályán van.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Ciprusnak egy korábban még soha nem tapasztalt bankválsággal kell megküzdenie, valamint 2008 és 2015 között a GDP-arányos adósság 61,4 százalékponttal növekedett; a legmeredekebb növekedés 2008 és 2013 között következett be (45,3%-ról 102,2%-ra).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
2013 óta azonban, amióta pénzügyi segítségnyújtási programban részesült, az adósságdinamika enyhült és az adósságarány stabilizálódott 2014-ben (107,5%) és 2015-ben (106,7%).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Végezetül, mind Franciaország, mind Olaszország a GDP-arányos adósság 30 százalékpont körüli folyamatos növekedésével szembesült a 2008–2015-ös időszakban.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
119 Az adósságdinamika hajtóerői az elsődleges egyenleg54, a lavinahatás55 és az adósságállomány-alkalmazkodás56. A GDP-arányos adósság alakulása így tehát e három tényező hatásaira bontható le.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
A lebontást a 12. ábra mutatja, a 12. háttérmagyarázat pedig részletesebb elemzést ad a megoszlásról és az adósságdinamikáról a mintában szereplő tagállamok esetében.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 A fenti elemzés azt mutatja, hogy a túlzotthiány-eljárás potenciálisan eredményesen használható az adósság kordában tartására.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
A nagy kiindulási adósságszint azonban (mint például Olaszországban) akadályozhatja a GDP-arányos adósság mértékének ellenőrzés alatt tartására szolgáló eljárás eredményességét, csakúgy mint az, ha a tagállamok (például Franciaország) vonakodnak végrehajtani a túlzott hiányra vonatkozó ajánlásokat, és betartani a költségvetési fegyelmet.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Az olasz adósság a költségvetési fegyelem irányába tett erőfeszítések (amelyeket az átlagban +1,1%-os pozitív éves elsődleges egyenleg mutat a vizsgált időszakban) ellenére is tovább növekedett, ami a nagy kiindulási adósságszint, a kicsi vagy negatív nominális GDP-növekedés és az időszakosan megugró kamatlábak kombinációja által eredményezett jelentős lavinahatásnak tulajdonítható.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Franciaország GDP-arányos adóssága a mérsékelt kiindulási szint ellenére növekedett a költségvetési fegyelem hiánya miatt, ahogy ezt jól mutatja a költségvetési mutatók elégtelen javulása (lásd: 10. ábra) és a jelentősen negatív elsődleges egyenleg (az időszakban átlagban –2,7%).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Az elsődleges egyenleg az államadóság kamatai nélkül számított költségvetési egyenleg.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Az elsődleges egyenleg az állam által létrehozott új adósság (pozitív vagy negatív) összegét jelzi, így a költségvetési fegyelem mutatójának tekinthető.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Ha a kamatláb nagyobb, mint a GDP-növekedés nominális aránya, akkor a lavinahatás megnöveli a GDP-arányos adósságot.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
A GDP-arányos adósság stabilizálásához az államnak elvben olyan elsődleges egyenleget kell elérnie, amely semlegesíti a lavinahatást.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Az adósságállomány-alkalmazkodás magában foglalja az államadósság mindazon változásait, amelyeket nem lehet a hiánnyal magyarázni.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Ide tartoznak a pénzügyi eszközök változásai (felhalmozás és értékesítés), a devizában jegyzett adósság értékének változásai és a különféle statisztikai kiigazítások.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Észrevételek 71 Az államadósság növekedésének összetevői (százalékpont), 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 –10 61,4 6,9 31,7 –7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 –8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 –4,3 8.3 12,8 4,4 0,3 5,8 –1,7 Németország Elsődleges egyenleg Lavinahatás Ciprus Cseh Köztársaság Málta Olaszország Franciaország Adósságállomány-GDP-arányos alkalmazkodás államadósság alakulása Forrás: Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).
Figure 12 
12. ábra
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Észrevételek 72 Az államadósság 2008 és 2015 közötti alakulásának elemzése A 2008-as pénzügyi válság kitörésekor az olasz államadósság a GDP 102,3%-a volt.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
2009-től 2015-ig Olaszországnak nehéz gazdasági helyzettel kellett megbirkóznia, amit az erősen negatív kibocsátási rés (–3,3% átlagban) és a 0,0%-os éves átlagos nominális növekedési arány is tükrözött.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Noha 2009-től Olaszország javította strukturális egyenlegét (lásd: 10. ábra), a GDP-arányos adósság 30,8 százalékponttal nőtt.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Az adósságdinamika fő hajtóereje az erős lavinahatás volt, mivel az elsődleges többlet nagyjából kompenzálta az adósságállomány-alkalmazkodást (lásd: 12. ábra).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
A lavinahatás magyarázható a nagy adósságállománnyal, a gyenge nominális növekedéssel és az államadósság-válságnak a kamatlábakra gyakorolt hatásával.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Franciaország GDP-arányos adóssága 2008-ban 68,1% volt.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
A 2009–2015-ös időszakban Franciaország Olaszországhoz képest kevésbé súlyos gazdasági visszaeséssel nézett szembe, az éves nominális növekedés +1,3% volt, az átlagos kibocsátási rés pedig –1,6%.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
A kisebb kiindulási adósságszint és a jobb ciklikus körülmények ellenére a vizsgált időszakban Franciaország GDP-arányos adóssága hasonló növekedést mutatott (28,3 százalékpont).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
A növekedés főként (mintegy kétharmadában) a költségvetési fegyelem hiányának volt be-tudható: az adott időszakban Franciaországban az éves elsődleges hiány 2,7% volt.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
A növekedés fennmaradó egyharmad része a lavinahatással magyarázható.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
Németországban 2008-ban a GDP-arányos adósság 65,1%-on állt.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
A 2009–2015-ös időszakban Németország Franciaországhoz és Olaszországhoz képest nagyobb nominális éves növekedési aránnyal (2,4%), és kisebb negatív kibocsátási réssel (átlagban –1,1%) rendelkezett, és a GDP-arányos adósság 6,4 százalékponttal emelkedett.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Ezt a jobb ciklikus körülmények és a költségvetési konszolidáció hosszabb időszakának együttes hatása magyarázhatja.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Az elsődleges többlet azonban csak részben kompenzálta az adósságállomány-alkalmazko-dást, amely az adósság növekedésének fő hajtóerejét jelentette – és a lavinahatás is játszott némi szerepet.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
2008-ban Ciprus GDP-arányos adóssága 45,3% volt.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
Az adott időszakban Ciprus mély válságot élt át, az átlagos nominális növekedés negatív volt (–1,0%), a kibocsátási rés pedig –2,1%.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
A GDP-arányos adósság 61,4 százalékpontos növekedése (a 2008-as 45,3%-ról a 2015-ös 106,7%-ra) valamennyi hajtóerő negatív hatásával magyarázható: elsődleges egyenleg (–18,4 százalékpont), lavinahatás (–26,4 százalékpont) és adósságállomány-alkalmazkodás (–16,6 százalékpont).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
A Cseh Köztársaságban 2008 és 2015 között a GDP-arányos adósság 28,7%-ról 41,5%-ra nőtt és így a küszöbérték alatt maradt.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
Egy 1,5%-os átlagos nominális növekedéssel és –1,5%-os kibocsátási réssel jellemzett gazdasági környezetben az adósság növekedése (+12,8 százalékpont) főként az elsődleges hiánnyal (–12,5 százalékpont) magyarázható; az adósságállomány-alkalmazkodás kompenzálta a lavinahatást.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
2008-ban Málta GDP-arányos adóssága 62,7% volt.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
A 2009–2015-ös időszakban az országban az átlagos nominális növekedés 4,6% volt, az átlagos nominális hiány pedig –2,8%.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12 
Ennek eredményeként a GDP-arányos adósság alapvetően stabil maradt; a növekedés 4,4 százalékpontos volt, ami főként az adósságállomány-alkal-mazkodással magyarázható. 12. háttérmagyarázat
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Észrevételek 73 122 A túlzotthiány-eljárás az euróövezeti tagországok esetében lehetőséget nyújt a laza költségvetési fegyelem szankcionálására.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Ez az eljárás felgyorsításával történhet, ha a Bizottság értékelése azt mutatja, hogy a tagállam nem tett időben eredményes intézkedést a túlzott hiány korrigálására.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
A szankciók közé tartozhat egy legfeljebb a GDP 0,5%-át kitevő pénzbírság is.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Létrejötte óta azonban a túlzotthiány-eljárást csak egyszer gyorsították fel, Belgium esetében, és eddig még nem alkalmaztak szankciókat.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Véleményünk szerint ez azzal a kockázattal jár, hogy a tagállamok valószínűtlennek tartják szankciók kiszabását.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Ez a felfogás veszélyeztetheti a túlzotthiány-eljárás eredményességét és hitelességét.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Noha a fő célnak valóban nem a szankciók kiszabásának kell lennie, de egy szankciók nélküli rendszer csupán morális kényszeren alapul, amely esetben ha a Bizottság nem tudja rávenni a tagállamokat az együttműködésre, akkor a túlzotthiány-eljárás könnyen hatástalanná válhat.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Az eljárás csak korlátozottan tudja biztosítani az ajánlott strukturális reformok végrehajtását 124 A strukturális reformok nem kötelező erejűek és nem is kényszeríthetőek ki; így a tagállamok valószínűleg saját kormányzatuk politikai programjától teszik ezeket függővé.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
Ennek eredményeként a mintában szereplő legtöbb tagállam csak részleges vagy korlátozott haladást ért el a reformcélok irányába (lásd: VIII. melléklet).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
A strukturális reformok végrehajtásának a túlzotthiány-eljárás keretében történő monitoringja gyakran csupán a Tanács országspecifikus ajánlásainak évről évre történő megismétlését eredményezte.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 A mintában szereplő országok közül csak Ciprus tett jelentős előrelépést a strukturális reformok végrehajtása terén, miután pénzügyi segítségnyújtási programban részesült (2013. április).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
A legutóbbi elérhető értékelés szerint Ciprus maradéktalanul, de egyes esetekben késve hajtotta végre az elfogadott intézkedések többségét.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
A program Ciprust szorosabb és átfogóbb monitoring, és szigorúbb felügyeleti szabályok alá helyezte.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Észrevételek 74 Pozitív jelek és jövőbeni kihívások 126 Az „öt elnök jelentésének” végrehajtására irányuló javaslatok beterjesztésekor (lásd: 4. bekezdés) a Bizottság megemlítette, hogy az európai gazdasági irányítás keretrendszere „az elmúlt években hatókörét tekintve elmélyült és kiszéle-sedett, de bonyolultabbá is vált”57, és hogy a megerősített keretrendszer első felülvizsgálata „talált olyan javításra szoruló területeket, például az átláthatóságot, az összetettséget és a politikai döntéshozás kiszámíthatóságát illetően, amelyek fontosak az eszközök eredményessége szempontjából”58.
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules. 
A Bizottság ezután kifejezte elkötelezettségét „a rendelkezésre álló eszközök és lehetőségek maradéktalan és átlátható alkalmazása”, valamint az áttekinthetőség javítása és az egyszerűsítés iránt, azzal a végső céllal, hogy javítsa a hatályos szabályok eredményességét.
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments. 
127 A javaslatokat pozitív fejleménynek tartjuk és bátorítjuk a Bizottságot, hogy eltökélten tartson ki ezen elkötelezettsége mellett.
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm. 
57 A sajtóközlemény az alábbi weboldalon található: http://europa.eu/rapid/ press-release_IP-15-5874_ en.htm.