natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The overall approach of using the Phare programme to prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds II. 
Az alapgondolat: a tagjelölt országok a PHARE-program révén készüljenek fel a strukturális alapok kezelésére II.
The fact that a new instrument was not established to help prepare Candidate Countries for the ERDF and ESF made it more difficult to familiarise the Candidate Countries with Structural Funds procedures (see paragraphs 16 and 17). 
Az, hogy nem hoztak létre külön előcsatlakozási eszközt a tagjelölt országoknak az ERFA és az ESZA kezelésére való felkészítésére, nehezítette a tagjelölt országok ismerkedését a strukturális alapok eljárásaival (lásd a 16–17. bekezdést).
Moreover, the initial approach which the Commission required Candidate Countries to follow in setting up ESC programmes differed from the approach of the Structural Funds (see paragraphs 18 to 24). 
Ráadásul a Bizottság eleinte más módszereket várt el a tagjelölt országoktól az ESC-programok kidolgozásánál, mint az a strukturális alapok terén szokásos (lásd a 18–24. bekezdést).
Not all of the regions eligible for the Structural Funds gained experience in managing ESC programmes prior to accession while the Phare implementation structures did not reflect those of the Structural Funds. 
Korántsem mindegyik, a strukturális alapokból támogatható régió szerezhetett tapasztalatokat a csatlakozást megelőzően az ESC-programok kezeléséről. A PHARE végrehajtási módszerei nem egyeztek meg a strukturális alapok terén bevett módszerekkel.
The effectiveness of the ESC programmes further suffered from the fact that they also aimed to achieve a cohesion impact and this was not always compatible with the objective of preparing for the Structural Funds (see paragraph 27). 
Az ESC-programok hatékonyságát az is csökkentette, hogy ezek kohéziós célkitűzésekkel is számoltak, ami nem mindig bizonyult összeegyeztethetőnek a strukturális alapok kezelésére való felkészítés célkitűzésével (lásd a 27. bekezdést).
Phare procedures III. 
PHARE-eljárások III.
While the Commission had intended that Candidate Countries should learn to manage these programmes on the basis of the Commission only exercising ex-post controls, as would be the case for the management of the Structural Funds, in the end the Extended Decentralised Implementation System (EDIS), which was to make this possible, was not introduced before the accession (see paragraphs 30 to 32). 
Jóllehet a Bizottság szándéka az volt, hogy a tagjelölt országok úgy tanulják meg kezelni ezeket a programokat, hogy – akárcsak a strukturális alapok esetében – a Bizottság csupán utólagos ellenőrzéseket hajt végre, az ezt lehetővé tevő kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszert (EDIS) végül is nem vezették be a csatlakozás előtt (lásd a 30–32. bekezdést).
The delays encountered in introducing a system of ex post control also made it more difficult to use grant schemes, the main mechanism for implementing the Structural Funds (see paragraph 33). 
Az utólagos ellenőrzések rendszerének késedelmes bevezetése a támogatások pályázati úton történő igénybevételét is megnehezítette, pedig a pályázati rendszer képezi a strukturális alapok felhasználásának fő mechanizmusát (lásd a 33. bekezdést).
Very little progress was made in introducing a further procedure employed under the Structural Funds, multiannual programming (see paragraphs 34 and 35). 
Nagyon kevés előrehaladás történt a strukturális alapok keretében használt másik eljárás, a többéves programozás bevezetése terén (lásd a 34–35. bekezdést).
Allocations for and implementation of programmes to prepare for the Structural Funds IV. 
A strukturális alapok kezelésére való felkészítést szolgáló programok végrehajtása és az ezekre szánt juttatások IV.
Although overall approximately 35 % of the Phare programme was allocated to ESC programmes, most countries allocated somewhat less than this target figure, mainly due to insufficient absorption capacity and competing priorities (see paragraphs 39 to 41). 
Bár a PHARE-program támogatásainak átlagosan kb. 35 %-a ESC-programokra jutott, a legtöbb ország ennél a célszámnál valamivel kevesebbet juttatott ESC-programokra, főként a felszívóképesség elégtelen volta, valamint más prioritások gyengítő hatása miatt (lásd a 39–41. bekezdést).
Thus countries struggled to design programmes and did not devote sufficient funding to preparing future ESC and Structural Fund projects (see paragraphs 43 to 45). 
Ezért az egyes országoknak csak nehezen sikerült programokat kidolgozniuk, és a támogatásokból túl keveset fordítottak jövőbeli ESC-, illetve a strukturális alapokkal kapcsolatos projektekre (lásd a 43–45. bekezdést).
They also experienced considerable difficulties in contracting funds before the deadlines (see paragraphs 46 to 52). 
Jelentős nehézségeik támadtak azzal is, hogy határidőn belül leszerződjék a támogatásokat (lásd a 46–52. bekezdést).
These problems in absorption capacity largely reflected the inexperience and insufficient institutional development of the ministries responsible for managing the ESC programmes (see paragraphs 54 and 55). 20.1.2005 
Ezek a felszívóképességgel kapcsolatos gondok nagyrészt az ESC-programok kezeléséért felelős minisztériumok tapasztalathiányából és intézményi fejlettségük elégtelen voltából következtek (lásd az 54–55. bekezdést).
20.1.2005 EN Official Journal of the European Union Results of institution-building projects to prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds V. This insufficient institutional development, as well as uncertainty over which bodies would be designated to be future managing and paying authorities, reduced the impact of institution-building projects (see paragraphs 58 and 59). 
2005.1.20. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja A tagjelölt országokat a strukturális alapok kezelésére felkészítő intézményfejlesztő projektek eredményei V. Az intézményfejlesztő projektek hatását korlátozta az említett elégtelen intézményi fejlettség, valamint az akörüli bizonytalanság, hogy mely szervezeteket jelölnek majd ki az irányító, illetve kifizető hatóság szerepére (lásd az 58–59. bekezdést).
Institution-building at regional level was hindered by the delays in some countries in setting up the regional bodies concerned and changes in the role foreseen for regional bodies in managing the Structural Funds (see paragraphs 60 to 62). 
A regionális szintű intézményfejlesztést hátráltatta, hogy egyes országokban késve hozták létre a megfelelő regionális szervezeteket, illetve az, hogy előre látható volt ezek szerepének változása a strukturális alapok kezelésében (lásd a 60–62. bekezdést).
Overall conclusion VI. 
Általános következtetés VI.
While the Commission should be commended for starting as early as 1998 to use the Phare programme to help prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds, at the time of the accession the Phare programme had had a more limited impact on preparing the Candidate Countries for the ERDF and ESF than planned in the CommissionŐs policy documents, notably its Phare Review 2000 (see paragraph 67). 
Habár a Bizottság dicséretet érdemel, amiért már 1998-ban arra kezdte használni a PHARE-programot, hogy segítse a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére történő felkészülését, a PHARE a csatlakozás időpontjáig mégis csekélyebb hatással volt a tagjelölt országoknak az ERFA-ra és az ESZA-ra történő felkészülésére, mint azt a Bizottság a munkadokumentumaiban, különösen a 2000-es PHARE-értékelésben tervezte (lásd a 67. bekezdést).
This was in part due to the inexperience and the insufficient institutional development of the relevant authorities in the Candidate Countries. 
Ez részben a tagjelölt országok illetékes hatóságainak tapasztalathiányából és intézményi fejlettségük elégtelen voltából következett.
It was not possible to remedy these shortcomings in the time available. 
Ezeket a hiányosságokat nem lehetett a rendelkezésre álló időn belül orvosolni.
Recommendations VII. 
Ajánlások VII.
There is a significant need for more institution-building support in the areas of managing the Structural Funds after the accession (see paragraph 68). 
A strukturális alapok csatlakozás utáni kezelésének terén jelentős igény mutatkozik az intézményfejlesztés nagyobb támogatására (lásd a 68. bekezdést).
Considerable resources should be devoted to the ex-post control of Structural Fund operations in the new Member States (see paragraph 69). 
Az új tagállamokban jelentős forrásokat kellene a strukturális alapokkal kapcsolatos műveletek utólagos ellenőrzésére fordítani (lásd a 69. bekezdést).
A clear strategy should be put in place identifying the different steps that still need to be taken for preparing the current and future Candidate Countries for managing the Structural Funds (see paragraph 70). 
Olyan világos stratégiát kellene életbe léptetni, amely felmérné, hogy mely intézkedéseket kell még megtenni a mostani és a leendő tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészítése terén (lásd a 70. bekezdést).
The Commission should increase its efforts to bring Phare closer to the Structural Funds by giving future managing authorities the status of Phare implementing agencies, providing the assistance necessary to implementing agencies to enable them to implement Phare in the framework of an ex-post control system and introducing multiannual planning based on National Development Plans (see paragraph 71). 
A Bizottságnak jobban kellene törekednie arra, hogy a PHARE-t közelítse a strukturális alapokhoz, mégpedig azáltal, hogy a leendő irányító hatóságoknak PHARE végrehajtó ügynökségi státust ad, megadja a szükséges segítséget a végrehajtó ügynökségeknek ahhoz, hogy a PHARE-t egy utólagos ellenőrző rendszer keretében tudják végrehajtani, valamint azáltal, hogy a Nemzeti Fejlesztési Terveket alapul véve többéves tervezési rendszert vezet be (lásd a 71. bekezdést).
C 15/5 INTRODUCTION Phare assistance to prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds 1. 
C 15/5 BEVEZETÉS A tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott PHARE-támogatás 1.
A key issue facing the European Union in the context of the 2004 enlargement is the great disparity in average income between the current Member States and the new Member States from central and eastern Europe (1). 
A 2004-es bővítéssel összefüggésben az Európai Uniónak szembe kell néznie a jelenlegi tagállamok és a közép-és kelet-európai új tagállamok (1) között meglévő nagy különbséggel az átlagjövedelem terén.
Whereas 22 % of the population of the present Union live in regions with less than 75 % of the current average gross domestic product per capita, following the enlargement 93 % of the population of these new Member States will be living in regions where the gross domestic product per capita is less than 75 % of the enlarged EU average. 
Míg a jelenlegi Unióban a népesség 22 %-a él olyan régióban, ahol az egy főre eső bruttó hazai termék a jelenlegi átlag kevesebb, mint 75 %-a, a bővítés után az új tagállamokban a népesség 93 %-a él majd ilyen térségben.
In order to help overcome these disparities nearly all the regions of these new Member States will be eligible for support as ÔObjective 1Ő (2) regions from the three main Structural Funds: the European (1) The Czech Republic, Estonia, Hungary, Lithuania, Latvia, Poland, Slovenia and Slovakia. 
A különbségek leküzdésének érdekében ezeknek az új tagállamoknak szinte az összes régiója az 1. célkitűzésbe tartozó régióként (2) (1) Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Litvánia, Lettország, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia.
(2) Objective 1 funding is allocated to EU regions defined as lagging behind in their development by the fact that their gross domestic product per capita is below 75 % of the EU average. 
(2) Az 1. célkitűzésre fordítható források olyan EU-régiókhoz kerülnek, amelyeket fejlődésükben elmaradottként definiálnak azért, mert az egy főre eső bruttó hazai termékük az uniós átlag 75 %-a alatt van.
Approximately two thirds of Structural Funds are allocated to this objective. Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF Ń Guidance Section) (3). 
A strukturális alapoknak körülbelül kétharmadát osztják el erre a célkitűzésre. jogosult lesz a három fő strukturális alap támogatására: ezek az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA – Orientációs Részleg) (3).
In addition, all the countries concerned will be eligible for the Cohesion Fund (4). 
Ezenkívül az összes érintett ország támogatható lesz a Kohéziós Alapból (4).
For the period 2004 to 2006 approximately 13 178 million euro has been allocated to Objective 1 support under the Structural Funds to these countries as well as a further 7 523 million euro for the Cohesion Fund. However, in order to properly (3) The principal objective of the ERDF is to promote economic and social cohesion within the European Union through the reduction of imbalances between regions or social groups. 
A 2004–2006 közötti időszakra a strukturális alapokon belül mintegy 13 178 millió eurót allokáltak az 1. célkitűzés támogatására ezeknek az országoknak, valamint további (3) Az ERFA elsődleges célkitűzése a gazdasági és társadalmi kohézió elősegítése az Európai Unión belül a régiók és társadalmi csoportok közötti egyenlőtlenségek csökkentése révén.
The ESF is the main financial instrument allowing the Union to realise the strategic objectives of its employment policy. 
Az ESZA az a fő pénzügyi eszköz, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy megvalósítsa foglalkoztatási politikájának stratégiai célkitűzéseit.
The EAGGF is designed to contribute to the structural reform of the agriculture sector and to the development of rural areas. 
Az EMOGA célja a mezőgazdasági ágazat strukturális reformjához és a vidéki területek fejlesztéséhez való hozzájárulás.
For the Structural Fund programming period 1994 to 1999, 52 % of funds were implemented through the ERDF, 30 % through the ESF and 16 % through the EAGGF. 
A strukturális alapok 1994–1999 közötti programozási időszakára a támogatás 52 %-át az ERFA, 30 %-át az ESF és 16 %-át az EMOGA révén valósították meg.
The remaining 2 % were implemented through the fourth Structural Fund, the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG). 
A fennmaradó 2 %-ot a negyedik strukturális alap, a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (FIFG) keretében valósították meg.
(4) The Cohesion Fund finances environment and transport infrastructure projects in countries whose GNP per capita is below 90 % of the EU average (current recipients are Greece, Spain, Ireland and Portugal). 
(4) A Kohéziós Alap környezetvédelmi és közlekedési infrastrukturális projekteket finanszíroz olyan országokban, amelyeknek egy főre jutó bruttó nemzeti terméke kisebb, mint az uniós átlag 90 %-a (a jelenlegi kedvezményezettek Görögország, Spanyolország, Írország és Portugália).
C 15/6 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 benefit from this funding, new Member States must be able to identify, prepare and implement priority programmes and projects within the timeframes laid down. 
Mindazonáltal ahhoz, hogy az új tagállamok megfelelően tudják kihasználni ezt a támogatást, képesnek kell lenniük a megállapított időtartamon belül meghatározni, előkészíteni és megvalósítani a prioritást élvező programokat és projekteket.
In March 1997 the Commission proposed a reorientation of the Phare programme in order to fully focus it on preparing Candidate Countries for joining the European Union(5)(6). 
1997 márciusában a Bizottság javaslatot tett a PHARE-program új orientációjára annak érdekében, hogy azt teljes egészében a tagjelölt országok Európai Unióhoz (5) (6) való csatlakozására történő felkészítésére összpontosítsák.
Henceforth the Phare budget (approximately 1 500 million per annum) was to be allocated in principle to institution-building (30 %) and investment support (70 %). 
Ezért a PHARE-költségvetést (körülbelül 1 500 millió euro évente) elméletben az intézményépítésre (30 %) és a beruházástámogatásra (70 %) kellett elosztani.
As far as institution-building was concerned, among the specific areas which the Commission called for funding to be focused on was regional development. Thus it stated that Ôthere is a need for the introduction, as soon as possible, to the objectives and procedures of the Structural Funds. 
Az intézményépítés fontossága mellett azon külön területek között, amelyekre a Bizottság hangsúlyt fek-tetett, az egyik a regionális fejlesztés volt. „A lehető leghamarabb szükség van a strukturális alapok célkitűzéseinek és eljárásainak bevezetésére.
This is the best way to ensure these countries will be capable, in due course, of applying the rules of the Structural Funds and handling the first payments from themŐ (7). 
Ez a legjobb mód annak biztosítására, hogy ezek az országok időben képesek legyenek a strukturális alapok szabályainak alkalmazására és az ezekből folyósított első kifizetések kezelésére.”
4. 
(7) 4.
Accordingly a ÔSpecial Preparatory Programme for the preparation of the Candidate Countries for EU Structural PolicyŐ (SPP) covering each Candidate Country was financed from the 1998 Phare programme for a total of 60 million. 
Ennek megfelelően az 1998-as PHARE-programból összesen 60 millió euróval finanszírozták az összes tagjelölt országra kiterjedő „speciális felkészítőprogramot a tagjelölt országokat az EU strukturális politikájára történő felkészítéshez” (SPP).
The programme funded institution-building and small pilot investment projects of the type financed from the Structural Funds to begin to give Candidate Countries operational experience in Objective 1 procedures. 
A program intézményépítést és kis költségvetésű mintaprojekteket támogatott, amelyek lefolyása megegyezett a strukturális alapokból finanszírozottakéval, ezzel is megkezdve az 1. célkitűzés eljárásaira jellemző működési tapasztalatok átadását a tagjelölt országoknak.
The urgency of preparing Candidate Countries for managing the Structural Funds was highlighted by the Berlin Financial Framework of March 1999 which provided for the possibility of six new countries (Czech Republic, Estonia, Hungary, Poland, Slovenia together with Cyprus) joining the European Union as early as 2002 (8). 
Az 1999. márciusi berlini pénzügyi keret hangsúlyozta hat ország (a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia, Ciprussal együtt) az Európai Unióhoz való csatlakozásának fontosságát, valamint valószínűsítette a 2002-es évet, mint a csatlakozás lehetséges dátumát (8).
(5) The new orientation agreed was set out in a Communication to the Commission from Commissioner van den Broek: New Orientations for the Phare Programme in the Context of Pre-Accession Assistance (COM(97) 112/8, Brussels, 18 March 1997). 
(5) Van den Broek biztos Bizottságnak benyújtott közleményében határozta meg a megállapított új irányvonalat: Új irányvonal a PHARE-programhoz az előcsatlakozási segítségnyújtás összefüggésében (COM(97) 112/8, Brüsszel, 1997. március 18.).
(6) As well as the countries referred to in footnote 1, which will join the European Union in May 2004, the Phare programme also provides assistance to Bulgaria and Romania which are foreseen to join the European Union at a later date. 
(6) Az 1. lábjegyzetben szereplő országok mellett, amelyek 2004 májusában fognak csatlakozni az Európai Unióhoz, a PHARE-program segítséget nyújt Bulgáriának és Romániának is, amelyek csatlakozását az Európai Unióhoz egy későbbi időpontra tervezi.
(7) COM(97) 112/8, Brussels, 18 March 1997. 
(7) COM(97) 112/8, Brüsszel, 1997. március 18.
(8) The Helsinki Summit of the European Council in December 1999 opened the possibility of accession to a further six countries (Bulgaria, Latvia, Lithuania, Malta, Romania and Slovakia). 
(8) 1999-ben az Európai Tanács Helsinkiben tartott csúcstalálkozóján tették lehetővé további hat ország számára a csatlakozást (Bulgária, Lettország, Litvánia, Málta, Románia és Szlovákia).
Subsequently the Nice European Council in December 2000 established 2004 as the target date for accession. 
Ezt követően 2000 decemberében a nizzai Európai Tanács 2004-et jelölte meg a csatlakozás céldátumaként.
The Laeken European Council of December 2001 declared that accession was irreversible and that these 10 countries should be ready in 2004. 
2001 decemberében a laekeni Európai Tanács kinyilvánította, hogy a csatlakozás folyamata visszafordíthatatlan, és a tíz országnak 2004-re készen kell állnia arra.
In 2000 two new pre-accession instruments were created. 
2000-ben két új előcsatlakozási eszközt hoztak létre.
ISPA (9) (annual budget: 1 000 million) had similar objectives and procedures to the Cohesion FundŐ. 
Az ISPA (9) (éves költségvetés: 1 000 millió euro) célkitűzései és eljárásai hasonlóak voltak a Kohéziós Alapéhoz.
Sapard (10) (annual budget: 500 million) aimed at contributing to the implementation of the acquis communautaire in the common agricultural policy and at solving priority and specific problems for the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas, and, in line with the Sapard Regulation, was implemented with some similarities to the Structural Funds and the EAGGF (see paragraph 17). 
A SAPARD (10) (éves költségvetés: 500 millió euro) célja az volt, hogy hozzájáruljon a közösségi vívmányok („acquis communautaire”) megvalósításához a közös mezőgazdasági politikán belül és megoldja a mezőgazdasági ágazat és a vidéki területek fenntarthatóságának elsődleges problémáit; a SAPARD-rendelettel párhuzamosan, a strukturális alapokhoz és az EMOGA-hoz (lásd a 17. bekezdést) némileg hasonlóan valósították meg.
Although the ERDF and ESF were respectively around three times and two times bigger than the EAGGF Structural Fund (11), no new instruments were established in relation to these two Structural Funds. 
Bár az ERFA és az ESZA körülbelül háromszor, illetve kétszer nagyobb volt, mint az EMOGA strukturális alap (11), nem hoztak létre új eszközöket ezzel a két strukturális alappal összefüggésben.
Instead, the new Phare Guidelines for 2000 to 2006 provided for the setting up in each country of Economic and Social Cohesion (ESC) investment programmes to be funded from Phare (12). 
Ehelyett a 2000–2006-ra vonatkozó új PHARE-iránymutatás a gazdasági és társadalmi kohézió (ESC) minden egyes országa számára előírta a PHARE-ból (12) támogatandó beruházási programok létrehozását.
The ESC programmes would be implemented through measures similar to those financed by these two Structural Funds, in the areas of productive sector investment, human resource development and business related infrastructure. 
Az ESC-programokat olyan intézkedések révén valósítanák meg, amelyek hasonlóak az ebből a két strukturális alapból finanszírozottakhoz, a termelőágazat beruházásai, az emberi erőforrás fejlesztése és az üzlettel kapcsolatos infrastruktúra területén.
These programmes would be one of the two areas to be funded from the 70 % of Phare funds allocated to investment (13). 
Ezek a programok képeznék a PHARE-alapokból beruházásra (13) elosztott 70 %-ból támogatandó két terület egyikét.
The guidelines also stated that Phare institution-building activities (the remaining 30 % of Phare funds) would particularly reflect the importance of these ESC programmes by addressing weaknesses of the administrations at central, regional and local level which had responsibilities in this area (14). 
Az iránymutatás kijelentette azt is, hogy a PHARE intézményépítő tevékenysége (a PHARE-alapok fennmaradó 30 %-a) különösen tükrözné az ESC-programok fontosságát az ezen a területen (14) felelős központi, regionális és helyi szintű igazgatás hiányosságainak kezelésével.
Further to these guidelines, a Commission review of the Phare programme was issued in October 2000 entitled ÔPhare 2000 Review: Strengthening preparations for membershipŐ (15). 
Ezeken az iránymutatásokon kívül 2000 októberében a Bizottság kiadta a PHARE-program áttekintését, amelynek címe: „PHARE 2000 vizsgálat: a tagságra történő felkészítés erősítése” (15).