natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Ennek a megközelítésnek a része mindannak védelme és erősítése, ami az üvegházhatású gázok megkötését2 szolgálja, valamint a szén-dioxid talajban és erdőkben történő megőrzését, illetve megkötését célzó erdészeti és mezőgazdasági gyakorlatok javítása.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 A mérséklési intézkedések jelentőségét az alábbi 1. ábra mutatja be.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
Az ábra a földfelszín hőmérséklet-változásának előrejelzését mutatja a 21. századra, a 20. század végére jellemző átlaghőmérsékletekhez képest, a jelenlegi kerékvágásból ki nem térő (business as usual) széndioxid-kibocsátás esetében3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Az éghajlatváltozás kezelésének másik módja az alkalmazkodás, amely a bekövetkező éghajlatváltozás káros, illetve – adott esetben – kedvező hatásaira való felkészülésre, valamint a lehetséges károk megelőzését vagy minimalizálását célzó megfelelő lépések megtételére törekszik.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
A mérséklési intézkedések végrehajtása ellenére – az üvegházhatású gázok kibocsátásának bármelyik forgatókönyvét vesszük is alapul – a Föld hőmérséklete legalább 2040-ig továbbra is növekedni fog4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
Ez azt jelenti, hogy alkalmazkodási intézkedésekre még a legjobb forgatókönyv megvalósulása esetén is szükség lesz.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Lásd: IPCC (Szűk szerzőcsoport, R.K. Pachauri és L.A. Meyer [szerk.]), „Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 151. 
Az I., II. és III. munkacsoport hozzájárulása az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentéséhez), Genf, Svájc, 2014, 151. o.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 A szénmegkötés az az eljárás, amelynek során az üvegházhatású gázokat leválasztják és hosszú időre eltárolják.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 A business as usual (a jelenlegi kerékvágásban maradó) alapeset azt feltételezi, hogy a jövőbeni trendek a múltbeli trendeket követik, és a szakpolitikákban sem következik be változás.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Lásd: http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (az Európai Parlament és a Tanács 2013. november 20-i 1386/2010/EU határozata) és az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 2013-as jelentése (IPCC 2013).
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Bevezetés 10 A földfelszín hőmérséklet-változásának előrejelzése az Európai Unióra és a 2071–2100-as időszakra 1. ábra 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Az adatok az éves középhőmérséklet változásának előrejelzését mutatják a 2071–2100-as időszakra, az 1971–2000-es időszak viszonylatában (a jelenleg szokványos széndioxid-kibocsátás mellett).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
Az előre jelzett változások az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület által kidogozott magas kibocsátási forgatókönyvet alkalmazó multimodell-együttes átlagértékén alapulnak.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Forrás: Európai Környezetvédelmi Ügynökség. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. 
Bevezetés 11 05 Az alkalmazkodási intézkedések az éghajlatváltozás hatásai szerint eltérőek lehetnek.
Such impacts vary significantly according to geography. They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
A földrajzi körülményektől függően igen különböző hatások léphetnek fel, például árvizek, tengerszint-emelkedés, szárazság és sivatagosodás, valamint a biodiverzitás csökkenése (lásd: 2. ábra).
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Bevezetés 12 06 A 2015 végén Párizsban elfogadott nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás az első kötelező erejű világszintű megállapodás az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Átláthatósági keretrendszert hoz létre annak nyomon követéséhez, hogy az egyes országok milyen haladást értek el az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló egyéni célkitűzéseik elérésében6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 Az Unió még a Párizsi Megállapodás elfogadása előtt kötelezettséget vállalt arra, hogy 2020-ra a kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 20%-kal, 2030-ra pedig 40%-kal csökkenteni fogja.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
2050-re hosszú távú célt is meghatározott (lásd: 1. háttérmagyarázat).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
A legfrissebb becslések szerint7 2014-ben az összes uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátás kb. 24%-kal volt az 1990-es szint alatt, igaz, ez részben a gazdasági válság hatásának volt betudható.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
Az Unió kötelezettségvállalása arra, hogy költségvetésének 20%-át az éghajlattal kapcsolatos fellépésre fordítja 08 Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó lényeges beruházási szükségletekre reagálva az Unió megállapodott abban, hogy a 2014–2020-as időszakra rendelkezésre álló költségvetésének legalább 20%-át – azaz minden ötödik eurót – az éghajlattal kapcsolatos fellépésre kell költeni8.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
Ez a célkitűzés elválaszthatatlan az Uniónak az éghajlat-politikában játszott vezető szerepétől, és teljesülése nélkül a Bizottság szerint a nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás nem járhat sikerrel9.
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Becsléseink szerint e célérték eléréséhez egy kb. 212 milliárd eurós10 vállalás szükséges.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 
A Bizottság szerint egy ilyen kötelezettségvállalás megháromszorozná a 2007–2013-as költségvetés éghajlatra vonatkozó kiadásainak 6–7%-os becsült indikatív arányát11.
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
09 A Bizottság úgy döntött, hogy az éghajlat-politikát beépíti a különböző szakpolitikai területekbe, valamint a különböző uniós finanszírozási eszközökbe, illetve ezeken belül érvényesíti (mainstreaming) azt.
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Ez azt jelenti, hogy nem egy kifejezetten ezt a célt szolgáló finanszírozási eszközt hoznak létre, hanem az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos átfogó célkitűzéseket az egyéb szakpolitikai területekbe, illetve az uniós költségvetés megfelelő pénzeszközeibe építik be.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
Ez megvalósulhat úgy, hogy többet költenek az éghajlattal kapcsolatos meglévő programokra, az éghajlati szempontokhoz igazítanak más meglévő programokat, vagy olyan új programokat vagy jellemzőket (pl. kiválasztási kritériumokat) dolgoznak ki, amelyek nagyobb hangsúlyt helyeznek az éghajlatváltozással kapcsolatos témákra.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 A Párizsi Megállapodás 30 nappal azt követően lép hatályba, hogy az UNFCCC legkevesebb 55 – és együttesen legalább a teljes becsült üvegházhatásúgáz-kibocsátás 55%-áért felelős – részes fele letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányát.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
E feltételek 2016. október 5-én teljesültek: az Unió ezen a napon helyezte letétbe a ratifikálásra vonatkozó értesítését.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
A megállapodás 2016. november 4-én lép majd érvénybe.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
2016. október 17-ig a 197 részes fél közül 81 ratifikálta a megállapodást (http://unfccc.int/paris_ agreement/items/9444.php).
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1. 
6 A Párizsi Megállapodás 13. cikke a Részes Felek 2015. november 30. és 2015. december 13. között Párizsban megtartott 21. konferenciájáról szóló jelentésben (2016. január 29., FCCC/CP/2015/10/add.1.)
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 13. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész”, COM(2011) 500 végleges, 2011. június 29., 13. o.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 „A 2015. évi nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás: a nemzetközi éghajlatváltozási politika alakítása 2020 után”, COM(2013) 167 final, 2013. március 26.
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 A 2014–2020-as többéves pénzügyi keret folyó áron számított összes kötelezettségvállalásának (1062,6 milliárd euró) 20%-a.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 16. 
11 Lásd: az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság 2014-es éves tevékenységi jelentése, 16. o.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 Az uniós költségvetésen kívül eső területekre (pl. az Európai Beruházási bank hitelnyújtási műveletei) e cél nem vonatkozik.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Az Európai Beruházási Bank saját célként azt tűzte ki, hogy az összes hitelnyújtás legalább 25%-át, a fejlődő országokban megvalósuló beruházásainak pedig legalább 35%-át éghajlattal kapcsolatos fellépésekre fogja fordítani.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Bevezetés 13 Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós célok ο 2020-ig13: – 20%-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az 1990-es szinthez képest), – a megújuló energiaforrások részaránya érje el a 20%-ot az energiafogyasztásban, – az energiahatékonyság növekedjék 20%-kal. ο 2030-ig14: – legalább 40%-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az 1990-es szinthez képest), – a megújuló energiaforrások részaránya érje el legalább a 27%-ot az energiafogyasztásban, – a jövőbeli energiafogyasztásra vonatkozó előrejelzésekhez képest az energiahatékonyság növekedjék legalább 27%-kal (indikatív cél)15. ο 2050-re16 az Unió az üvegházhatásúgáz-kibocsátást – az összes fő ágazat figyelembe vételével – 1990-hez képest 80–95%-kal kívánja csökkenteni.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 „2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” (2020-as energiaügyi és éghajlatváltozási csomag), COM(2008) 30 végleges, 2008. január 23.
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 „Éghajlat-és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” (a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat-és energiapolitikai keret), COM(2014) 15 final, 2014. január 22.
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 A 2030-as energiahatékonysági célt 2020-ban felülvizsgálják, szem előtt tartva egy esetleges 30%-os célt.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve”, COM(2011) 112 végleges, 2011. március 8.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Az Európai Tanács 2013 februárjában, az Európai Parlament pedig 2013 márciusában hagyta jóvá ezt a Bizottság által javasolt megközelítést.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Szerepek és feladatok az éghajlat-politika érvényesítése során 10 Minden bizottsági főigazgatóság – adott esetben a tagállamokkal együttműködve – felel azért, hogy az éghajlat-politika beépüljön saját kiadási programjaiba, valamint az ezzel kapcsolatos intézkedések végrehajtásáért.
Box 1 Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
1. háttérmagyarázat Bevezetés 14 12 A Költségvetési Főigazgatóság koordinálja az éghajlattal kapcsolatos források költségvetési elosztásának előkészítését, valamint felel a vonatkozó információk gyűjtéséért és ismertetéséért.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
A Bizottság Főtitkársága koordináló szerepet tölt be, és biztosítja az uniós fellépések – köztük az éghajlati szempontoknak az egyes szakpolitikákban történő érvényesítése – átfogó egységességét.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 A Bizottság és a tagállamok pontos feladatai eltérnek aszerint, hogy a szakpolitikai terület megosztott irányítású17 vagy azt a Bizottság közvetlenül irányítja.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
Ez utóbbi irányítási mód esetében a programokat – köztük a „Horizont 2020”18 legnagyobb részét és a LIFE programot19 – maga a Bizottság irányítja.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 A megosztott irányítás keretében a Bizottság értékeli és megvitatja a célkitűzéseket, az intézkedéseket és a kiválasztott mutatókat, valamint jóváhagyja a tagállamok által elkészített és benyújtott programozási dokumentumokat.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
A tagállamok felelősek a programokban szereplő intézkedések kialakításáért, végrehajtásáért és nyomon követéséért.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
Az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) finanszírozott programokban szerepel az éghajlatváltozással kapcsolatos cél megvalósulásához tervezett támogatás indikatív összege, a mezőgazdasági közvetlen kifizetések esetében azonban az ezt célzó támogatás összegét a Bizottság számolja ki központilag.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítésének összefüggései röviden 17 A megosztott irányítású területek közé tartoznak elsősorban az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a közös agrárpolitika közvetlen kifizetései.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
18 A „Horizont 2020” kutatási programot a Kutatási Főigazgatóság irányítja.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
A „Horizont 2020” költségvetésének mintegy 25%-át közvetlenül a Bizottság, míg 75%-át végrehajtó szervezetek kezelik.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
19 A LIFE kiadási programot a Környezet alprogram esetében közvetlenül a Környezetvédelmi Főigazgatóság, míg az Éghajlat-politikai alprogram esetében az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság irányítja, a projektek irányításával kapcsolatos végrehajtási feladatokkal azonban egy ügynökséget bíztak meg. ο Éghajlat-politika alatt egyrészt az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó (mérséklési), másrészt a globális felmelegedés hatásaihoz való alkalmazkodást célzó (alkal-mazkodási) intézkedéseket értjük.
Both types of measure are necessary and complementary. ο The EU is a key player in global climate action, and its actions contributed to achieving the ambitious international agreement concluded in Paris. ο Mainstreaming climate action into existing policies and tracking the climate-relevant spending is a process involving cooperation between the Commission and the Member States. ο Setting an objective to spend one euro in every five of the 2014-2020 EU budget on climate action is one way in which the EU is seeking to increase the climate relevance of EU spending. ο The approach aims to take account of different EU policies and programmes, and of geographical specificities. 
Mindkét intézkedéstípusra szükség van, azok kiegészítik egymást. ο Az Unió főszerepet játszik az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben, és fellépései hozzájárultak a Párizsban megkötött ambiciózus nemzetközi megállapodás létrejöttéhez. ο Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok érvényesítése a meglévő szakpolitikákban és az éghajlati vonatkozású kiadások nyomon követése együttműködést kíván meg a Bizottság és a tagállamok között. ο Hogy kiadásait még inkább az éghajlattal kapcsolatos célokhoz igazítsa, az Unió célul tűzte ki, hogy a 2014–2020-as uniós költségvetés legalább egyötödét éghajlattal kapcsolatos fellépésekre költsék. ο A megközelítés igyekszik figyelembe venni a különböző uniós szakpolitikákat és programokat, illetve a földrajzi sajátosságokat.
Audit scope and approach 15 15 We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action is likely to be met and whether the approach employed is likely to add value. 
Az ellenőrzés hatóköre és 15 módszere 15 Azt kívántuk meghatározni, hogy valószínűen megvalósul-e az a cél, hogy az uniós költségvetés legalább 20%-át éghajlat-politikára fordítsák, illetve valószínűen értéknövelő hatással jár-e az alkalmazott megközelítés.
16 More specifically, we sought to answer the following questions: — Is the action underway on track to meet the overall target? — Is the target likely to add value by leading to more and better-focused funding on climate action? 
16 Az ellenőrzés során konkrétan a következő kérdésekre kerestük a választ: – A tevékenység megfelelően halad-e ahhoz, hogy elérje az átfogó célkitűzést? – Valószínű-e, hogy a cél megvalósítása többletértékkel jár, azaz hogy több és célirányosabb finanszírozási összeg jut majd az éghajlattal kapcsolatos fellépésekre?
17 We established audit criteria concerning the design, implementation, monitoring and evaluation of EU expenditure for climate change mitigation and adaptation. 
17 Ellenőrzési kritériumokat dolgoztunk ki az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó uniós kiadások kialakítására, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan.