natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the criteria restricted the candidates to banking and financial expertise; such a requirement was not fully aligned with international practices and EU/SSM requirements, which, in principle, promote board diversity and collective knowledge. 
A kritériumok azonban leszűkítették a jelölteket a banki és pénzügyi szakértelemmel rendelkezőkre; ez a követelmény nem volt teljesen összhangban a nemzetközi gyakorlattal és az uniós, illetve az EFM által előírt követelményekkel, amelyek elvben az igazgatótanács diverzitását és kollektív szakértelmét mozdítják elő.
Financial-sector reforms did not focus sufficiently on the governance and domestic supervision of less significant banks, either. 
A pénzügyi ágazati reformok nem összpontosítottak kellően a kevésbé jelentős bankok irányítására és belföldi felügyeletére sem.
Almost six years after the first programme was introduced, an on-site inspection by the BoG and the SSM in March 2016 revealed severe internal deficiencies in terms of governance, risk management and lending practices at one bank. (ii) HFSF governance 92. 
Majdnem hat évvel az első program bevezetése után egy, a BoG és EFM által 2016 márciusában tartott helyszíni ellenőrzés súlyos belső hiányosságokat tárt fel egy banknál az irányítás, kockázatkezelés és a hitelezési gyakorlat területén. ii. A GPSA irányítása 92.
The first programme designed the HFSF’s original governance structure, which did not lead to enhanced independence from the authorities. 
Az első program alakította ki a GPSA (görög pénzügyi stabilitási alap) eredeti irányítási struktúráját, ami nem eredményezett a hatóságoktól való fokozott függetlenséget.
Despite the second programme’s condition that the HFSF should have a two-tier management structure (i.e. consisting of the General Council and the Executive Board), independence issues persisted. The third programme addressed this weakness by focusing on the selection process for the HFSF’s senior management. 
A második programban szereplő feltétel ellenére, amely szerint a GPSA-nak kétszintű irányítási struktúrával kell rendelkeznie (amely az Általános Tanácsból és az Igazgatóságból áll), a függetlenségi problémák fennmaradtak A harmadik program a GPSA felső vezetése kiválasztási folyamatára összpontosítva kezelte ezt a hiányosságot.
However, the solutions proposed by the second and third programmes 56 did not ensure an efficient division of responsibilities and powers between the two decision-making boards. 
A második és harmadik program által javasolt megoldások azonban nem biztosították a felelősségek és hatáskörök hatásos megosztását a két döntéshozó testület között.
The HFSF’s decision-making process also raised serious concerns about its transparency. 
A GPSA döntéshozatali folyamata átláthatóságát illetően is komoly aggodalmakat keltett.
For example, in 2013, the HFSF approved the sale of a majority stake in a bank subsidiary even though the transaction was not based on a competitive tendering process with multiple bidders. 
2013-ban például a GPSA jóváhagyta 61 egy banki leányvállalat többségi részesedésének értékesítését, bár az ügylet nem alapult több ajánlattevő részvételével történő versenytárgyaláson.
The programme conditions led to frequent changes in the HFSF’s senior management (34 people in the first six years, including four chairmen and four chief executive officers), a practice that entailed a risk of knowledge gaps and diminished influence in the banks in which HFSF held shares. 
A programfeltételek gyakori változásokhoz vezettek a GPSA felső vezetésében (az első hat évben 34 személy cserélődött le, beleértve 4 elnököt és négy vezérigazgatót), ez a gyakorlat az ismeretbeli hiányosságok veszélyét hordozta és csökkentette a GPSA befolyását azokban a bankokban, amelyekben részesedéssel rendelkezett.
Expected financial results 94. 
Várt pénzügyi eredmények 94.
As of December 2016, the HFSF had injected 45.4 billion euros into the Greek banking sector, with expected losses of 36.4 billion euros (see Table 3). 
2016 decemberétől kezdődően a GPSA 45,4 milliárd eurós tőkeinjekciót hajtott végre a görög bankszektorba, 36,4 milliárd euró várt veszteséggel (lásd: 3. táblázat).
Overall, only a small part of the expected losses could potentially be recovered over time due to an appreciation in the market value of shares in systemic banks, and most programme funds for domestic banks are expected to remain part of Greece’s public debt. 
Egészben véve a várt veszteségnek a rendszerfontosságú bankokban lévő részvények piaci értékének emelkedésével csupán egy kis része térülhet meg idővel, a program belföldi bankok részére biztosított pénzeszközei várhatóan Görögország államadósságának részei maradnak.
Table 3 – Expected results of intervention in the Greek banking sector (in billion euros, 2016) 57 Funds used Funds recovered Estimated recoverabl e amount Expected losses Systemic banks 31.91 2.72 3.83 25.4 Banks under liquidation 13.5 0.5 1.9 11.0 Total 45.4 3.2 5.7 36.4 1 Including the funds used for capital injection of two temporary credit institutions (bridge banks). 
3. táblázat. A görög bankszektorba történő beavatkozás várható eredményei (milliárd euró, 2016) 62 Felhasznált pénzeszközök Visszatérült pénzeszközök Becsült visszatérülő összeg Várt veszteség Rendszerfontosságú bankok 31,91 2,72 3,83 25,4 Felszámolás alatt álló bankok 13,5 0,5 1,9 11,0 Összesen 45,4 3,2 5,7 36,4 1 Beleértve két ideiglenes hitelintézet (áthidaló intézmény) részére nyújtott tőkeinjekcióra felhasznált 2 pénzeszközöket.
2 Including the proceeds from warrants, the redemption of CoCos and the respective interest. 
Beleértve az opciós utalványokból származó bevételt, a feltételesen átváltható kötvények (CoCo-k) 3 visszatérítését, és a vonatkozó kamatokat.
3 Including the fair value of bank shares and the fair value of CoCos. 
Beleértve a banki részvények valós értékét és a feltételesen átváltható kötvények (CoCo-k) valós értékét.
Source: HFSF draft financial accounts, December 2016. 
Forrás: A GPSA pénzügyi beszámoló-tervezete, 2016. december.
Labour market reforms 95. 
Munkaerő-piaci reformok 95.
The overall aim of the labour market reforms anchored in the programmes was to improve the performance of the labour market, among others by fostering a rapid adjustment of labour costs. 
A programokban rögzített munkaerő-piaci reformok átfogó célja a munkaerőpiac teljesítményének javítása volt, többek között a munkaerőköltségek gyors kiigazítása útján.
The labour market reforms were expected to contribute to restoring cost-competitiveness in the Greek economy and containing job losses during the recession. 
A munkaerő-piaci reformoktól azt várták, hogy azok hozzájárulnak a költség-versenyképesség helyreállításához a görög gazdaságban, és a munkahelyek elvesztésének megfékezéséhez a recesszió alatt.
With respect to labour costs, the second programme established an indicative target of a 15 % decrease in unit labour costs (ULCs) in 2012-2014. 
A munkaerőköltségek tekintetében a második program indikatív célként tűzte ki a fajlagos munkaköltség (FMK) 15%-os csökkentését 2012 és 2014 között.
Since their inception in 2010, the programmes have included a broad range of measures to address the rigidities of the Greek labour market. 
2010-ben történt elindításuk óta a programok intézkedések széles körét tartalmazták a görög munkaerőpiac rugalmatlanságainak kezelésére.
In parallel to liberalisation measures, the emphasis from the second programme onwards has increasingly focused on the fight against undeclared work and on active labour market policies aimed directly at job creation, but these aspects were not covered by the audit. 
A liberalizációs intézkedésekkel párhuzamosan, a második programtól kezdődően a hangsúly egyre inkább a be nem jelentett munka elleni küzdelemre és a közvetlenül a munkahelyteremtést célzó aktív munkaerő-piaci politikákra összpontosult, de ezekkel a szempontokkal az ellenőrzés nem foglalkozott.
Conditionality design The justification and analytical underpinning of the reforms 97. 
A feltételrendszer kialakítása A reformok indokolása és elemzéssel történő alátámasztása 97.
Policy briefs and other working documents substantiated the Commission’s approach to labour market reforms and provided analysis of alternative options (e.g. how to reduce unit labour costs or shape the wage bargaining framework). 
Szakpolitikai tájékoztatók és más munkaanyagok támasztották alá az Európai Bizottság munkaerő-piaci reformokkal kapcsolatos megközelítését, és elemzést nyújtottak az alternatív lehetőségekről (pl. hogyan kell csökkenteni a munkaerőköltségeket, vagy kialakítani a béralku keretét).
However, the Commission did not cover some risks in these analyses, especially in the early stages of design. 
Az Európai Bizottság ezekben az elemzésekben, különösen a tervezés korai szakaszaiban, néhány kockázattal nem foglalkozott.
In particular, there was no assessment of how the reforms could impact the grey zone of the labour market, although some of the measures entailed an increased risk in this respect58. 
Különösen arról nem állt rendelkezésre értékelés, hogyan befolyásolhatják a reformok a munkaerőpiac szürke zónáját, bár egyes intézkedések fokozott kockázatot hordoztak e tekintetben58.
58 58 E.g. reducing the minimum wage increases the incentive to pay part of the salary (exceeding the minimum wage) informally in order to reduce taxes and social security contributions. 
A szociális 58 63 Pl. a minimálbér csökkentése ösztönzést jelent arra, hogy a fizetés egy (a minimálbért meghaladó) részét „nem hivatalosan” fizessék ki, az adók és társadalombiztosítási járulékok csökkentése céljából.
On the other hand, there were dedicated measures in place to address the informality of the labour market. 
Másrészről kifejezetten erre a célra kialakított intézkedéseket vezettek be az informális munkaerőpiac kezelésére.
The Commission documented extensive exchanges of information and policy discussions with stakeholders (including the Greek authorities, business associations and other non-governmental partners), the IMF and internally. 
Az Európai Bizottság dokumentációja az érdekelt felekkel (beleértve a görög hatóságokat, vállalkozói szövetségeket és más nem kormányzati partnereket), az IMF-fel és belsőleg folytatott, kiterjedt információcseréről és szakpolitikai vitákról tanúskodik.
As regards the compromise reached by the Troika partners, the Commission’s view prevailed in some cases (there was no imposed wage cut in the private sector as advocated by the IMF), while the IMF prevailed in others (e.g. employment protection legislation was liberalised further after the first wave of reforms). 
A Trojka-partnerek által elért kompromisszumot illetően bizonyos esetekben az Európai Bizottság álláspontja érvényesült (nem írtak elő bércsökkentést a magánszektorban, mint ahogyan azt az IMF javasolta), míg a más esetekben az IMF álláspontja érvényesült (pl. a foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályokat tovább liberalizálták a reformok első hulláma után).
In the latter case, the Commission could not fully justify deviation from its initial position. 
Az utóbbi esetben az Európai Bizottság nem tudta teljes mértékben megindokolni a kezdeti álláspontjától való eltérést.
Appropriateness of measures 99. 
Az intézkedések megfelelősége 99.
In some cases, the design of specific conditions also failed to take account of specific features of the Greek economy, in particular the prevalence of micro and small enterprises. 
Egyes esetekben a konkrét feltételek kialakításánál nem vették figyelembe a görög gazdaság sajátosságait, különösen a mikro-és kisvállalkozások túlsúlyát.
For example, the reform of wage bargaining in its initial design provided an opportunity for bargaining at company level, although it still required formal staff representation. 
Például a béralku reformja a kezdeti tervezett formájában lehetőséget nyújtott a vállalati szintű alkura, bár még ez is előírta a formális munkavállalói képviseletet.
As small enterprises do not often have such an arrangement, they could not take advantage of the reforms. 
Mivel a kisvállalkozások gyakran nem rendelkeznek ilyen képviselettel, így nem használhatták ki ezt a reformot.
The issue was addressed only later in the first programme with the introduction of “unions of persons”59, which allowed wage negotiations to take place directly with employees at company level. 
Ezt a problémát csak később kezelték az első programban a „személyi egyesülések” bevezetésével59, amelyek lehetővé tették, hogy a bértárgyalások közvetlenül a munkavállalókkal történjenek vállalati szinten.
Timing 100. 
Időzítés 100.
Labour market reforms were initiated in 2010 and the Greek authorities implemented the first wave of reforms (wage bargaining and employment protection legislation) shortly after the programme was approved. 
A munkaerő-piaci reformok elindítása 2010-ben történt, és a görög hatóságok röviddel a program jóváhagyása után végrehajtották a reformok első hullámát (béralku és a foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályok).
However, although several programme measures were implemented in 2010-2016, the same themes were present in the negotiations for the third programme. 
Mindamellett, bár több programintézkedés megvalósult 2010–2016 között, ugyanezek a témák szerepeltek a 64 59 A munkavállalói képviselet egyik formája a szakszervezetek hiányában. harmadik program tárgyalásain.
These developments point to problems with the timing and sequencing of reforms, which go beyond delays in implementation (see Box 10). 
Ezek a fejlemények rámutatnak a reformok időzítésével és sorrendjével kapcsolatos problémákra, amelyek túlmutatnak a végrehajtás késedelmein (lásd: 10. háttérmagyarázat).
Implementation and results 101. 
Végrehajtás és eredmények 101.
In numerous cases, the implementation of labour market reforms was delayed compared to the programmes’ deadlines (by up to 21 months) or did not fulfil them at all (see Annex VII). 
Számos esetben a munkaerő-piaci reformok végrehajtása késedelmes volt a programok határidőihez képest (21 hónapig terjedő mértékben), vagy azokat egyáltalán nem hajtották végre (lásd: VII. melléklet).
These conditions were linked to key aspects of labour market reforms (e.g. wage bargaining and EPL). 
Ezek a feltételek a munkaerő-piaci reformok kulcsfontosságú szempontjaihoz kapcsolódtak (pl. béralku és a foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályok).
Despite implementation weaknesses, we noted some improvement in indicators pointing to increased flexibility and competitiveness of labour markets: - Reduced restrictiveness of employment protection legislation. 
A végrehajtási hiányosságok ellenére javulást figyeltünk meg a munkaerőpiac fokozott rugalmasságát és versenyképességét célzó mutatókban: - A foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályok kevésbé megszorító jellege.
However, in 2013 (i.e. after key reforms were introduced) the indicator was still above the OECD average (see Figure 8). - A lower minimum wage – decreased from 863 euros in 2010 to 684 euros in 2012. - Significant adjustment of unit labour costs. 
2013-ban (azaz a kulcsfontosságú reformokat bevezetését követően) azonban a mutató még mindig az OECD átlaga alatt volt (lásd: 8. ábra). - A minimálbér összege a 2010. évi 863 euróról 2012-re 684 euróra csökkent. - A fajlagos munkaköltség (FMK) jelentős kiigazítása.
The 14.1 % decrease in ULCs in 2010-2015 was the highest among EU member states. 
Az FMK tekintetében 2010–2015 között elért 14,1%-os csökkenés a legmagasabb volt az EU tagállamok között.
However, the second programme aimed to reduce the ULC in 2012-2014 by approximately 15 %. 
második program célja azonban az volt, hogy az FMK a 2012–2014-es időszakban mintegy 15%-kal csökkenjen.
This indicative target was missed because during the respective period the ULC adjusted by 10.9 %. 
Ez az indikatív cél nem teljesült, mert a vonatkozó időszak alatt az FMK kiigazításának mértéke 10,9% volt.
Figure 8 – Compound indicator of the restrictiveness of the Employment Protection Legislation 61 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12.07 12.07 11.11 10.78 9.50 9.46 2010 2011 9.47 2009 10.70 Greece OECD 9.39 2012 2013 9.31 Source: ECA, based on OECD data. 
8. ábra. A foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályok megszorító jellegének összetett mutatója 66 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,78 10,50 12,07 12,07 11,11 9,47 9,50 9,46 2009 2010 2011 10,70 9,31 Görögország OECD 10,00 9,50 9,00 9,39 2012 2013 Forrás: Európai Számvevőszék, az OECD adatai alapján III.
Seven years, three programmes and over 265 billion euros of disbursed assistance (more than 150 % of Greek GDP) reflect unprecedented dimensions of joint Euro area and IMF support for Greece. 
A Görögországnak nyújtott közös euróövezeti és IMF támogatás mérlege – hét év, három program és 265 milliárd eurót (a görög GDP több mint 150%-a) meghaladó értékben folyósított támogatás – annak példa nélküli méreteit tükrözi.
These figures alone show that the programmes were not successful in correcting deep economic imbalances or in enabling Greece to manage its financial obligations without external support. 
Ezek a számok önmagukban is megmutatják, hogy a programok nem voltak sikeresek a mély gazdasági egyensúlyhiányok javításában, illetve annak lehetővé tételében, hogy Görögország külső támogatás nélkül kezelje pénzügyi kötelezettségeit.
However, they provided for a continuity of funding and economic activity in Greece. 
Mindezek ellenére azonban képesek voltak biztosítani a finanszírozás és a gazdasági tevékenység folyamatosságát Görögországban.
The Greek Economic Adjustment Programmes had objectives in three areas: - fiscal sustainability; - financial stability; and - return to growth. 
A görög gazdasági kiigazítási programok három területen tűztek ki célokat: - költségvetési fenntarthatóság; - pénzügyi stabilitás; és - a növekedéshez való visszatérés.
In the course of seven years, the Commission has not attempted to evaluate in a comprehensive manner the extent to which either the first or the second programme achieved their objectives through mid-term or ex-post evaluations. 
A hét év folyamán az Európai Bizottság nem kísérelte meg félidős és utólagos értékelések formájában átfogó módon elemezni, hogy milyen mértékben teljesítette céljait akár az első, akár a második program.
Carrying out such evaluations was usual practice for other support programmes managed by the Commission and, in providing useful lessons learned, would be particularly relevant in the case of Greece, where three sequential programmes were implemented. 
Az ilyen értékelések elvégzése az Európai Bizottság által irányított többi támogatási program esetében bevett gyakorlat volt, ami, az azokból levonható hasznos tanulságok miatt különösen lényeges lenne Görögország esetében is, ahol három egymás utáni programot hajtottak végre.
This section of the report analyses the achievement of the three main objectives of the programmes, wherever possible by applying the specific targets anchored in the programmes themselves. 
A jelentés e szakasza a programok három fő céljának teljesítését elemzi, ahol lehetséges, magukban a programokban rögzített konkrét célok megjelölésével.
In this analysis we go beyond the assessment of the results of the specific measures (presented in Part II) and focus on the broader impacts which cannot be linked to single conditions of the programmes. 
Ez elemzésben túlmegy a konkrét intézkedések eredményeinek értékelésén (amelyet a II. rész mutat be), és a szélesebb hatásokra összpontosít, amelyek nem kapcsolhatók a program egyedi feltételeihez.
Such analysis is helpful to understand the broad economic developments in Greece under the three Economic Adjustment Programmes, although it should be stressed that the developments in question were influenced not only by the programmes’ design and implementation, but also by a number of other factors. 
Ez az elemzés segít megérteni a három gazdasági kiigazítási program során Görögországban bekövetkezett nagy hatású gazdasági fejleményeket, bár hangsúlyozni kell, hogy a szóban forgó fejleményeket nem csak a programok kialakítása és végrehajtása, hanem számos más tényező is befolyásolta.
These included political uncertainty, which led to delays in implementation of reforms, impacted market confidence, and consequently reduced the effectiveness of the programmes. 
Ezek között szerepelt a politikai bizonytalanság, ami a reformok végrehajtása terén késedelmekhez vezetett, hatással volt a piaci bizalomra, és ennek következtében csökkentette a programok hatékonyságát.
Ensuring fiscal sustainability 107. 
A költségvetési fenntarthatóság biztosítása 107.
The Greek economic crisis started as a debt crisis, and the restoration of fiscal sustainability – including the country’s ability to finance its needs on the market – was the immediate objective of the programmes. 
A görög gazdasági válság adósságválságként indult, és a programok azonnali célja a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása volt, beleértve az országnak azt a képességét, hogy szükségleteit a piacról finanszírozza.
Access to markets 108. 
A piacokhoz való hozzáférés 108.
The first programme envisaged that Greece would regain access to the financial markets in 2014 and finance its debt obligations for a total of 60 billion euros in 2015. 
Az első program azt irányozta elő, hogy Görögország 2014-ben visszanyerje hozzáférését a pénzügyi piacokhoz, és 2015-ben összesen 60 milliárd euró értékben tudja finanszírozni adósságkötelezettségeit.
In 2014, the Greek state financed itself on the financial markets on two occasions, although only for a total of 4.5 billion euros. 
2014-ben a görög állam két alkalommal finanszírozta magát a pénzügyi piacokról, de összesen csak 4,5 milliárd euró értékben.
This amount accounted for less than 5 % of the total financing of the second programme (110 billion euros). 
Ez az összeg a második program teljes finanszírozásának (110 milliárd euró) kevesebb mint5%-át tette ki.
Two further assistance programmes were needed (with the third expiring in 2018) because the country had not regained the ability to finance all of its needs on the market. 
Két további támogatási program vált szükségessé (a harmadik 2018-ban jár le), mert az ország nem nyerte vissza képességét arra, hogy minden szükségletét a piacról finanszírozza.
Use of funds and post-programme financing 109. 
A pénzeszközök felhasználása és a programot követő finanszírozás 109.
Based on the most recent update of the funding gap carried out by the Commission for the first review of the third programme, Greece is expected to achieve a primary surplus of 1.4 billion euros in 2017 and 3 billion euros between January and August 2018, the last 62 63 months of the third programme. 
A legfrisebb, az Európai Bizottság a harmadik program első felülvizsgálatára készített számítások alapján aktualizált finanszírozási hiány alapján Görögország 2017-ben várhatóan 1,4 milliárd euró elsődleges többletet ér el, a harmadik program utolsó hónapjaiban, 2018 januárja és augusztusa között pedig 3 milliárd eurót.
Therefore, the programme funding for this period will be used to repay the debt and will allow an increase of the liquidity buffer (see Figure 9). 
Ezért az erre az időszakra szóló program-finanszírozást az adósság visszafizetésére használják majd fel, és lehetővé válik a likviditási puffer növelése (lásd: 9. ábra).
Figure 9 – Greece`s capital needs (billion euros) Source: ECA. 
9. ábra. Görögország tőkeszükséglete (milliárd euró) 69 Forrás: Európai Számvevőszék.
In the immediate post-programme period Greece will have to repay significant amounts of debt (see Figure 10). 
A programot közvetlenül követő időszakban Görögországnak jelentős összegű adósságot kell visszafizetnie (lásd: 10. ábra).
In 2019 the gross financing needs amount to 21 billion euros in capital payments and interest. 
A 2019-re vonatkozó bruttó finanszírozási igény 21 milliárd eurót tesz ki tőkefizetés és kamatok formájában.
The programmes’ assumption is that the after its expiry the debt repayment will be fully funded by the primary surplus and market financing. For the 
A programok feltételezése az, hogy lejáratuk után az adósság visszafizetése teljes mértékben az elsődleges többlet felhasználásával és a piacról történő finanszírozás útján valósul majd meg.