natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 74 Strengths and weaknesses of the ERDF and ESF approaches to performance measurement ERDF ESF Strengths • Result indicators provide an overview of the main expected effects for the region/country • Common output indicators exist, making it possible to aggregate data at EU level • Result indicators measure the direct impact of interventions relating to persons • Information is available on the immediate results directly linked to interventions. 
Észrevételek 74 A teljesítménymérés tekintetében az ERFA, illetve az ESZA által követett megközelítés erősségei és hiányosságai ERFA ESZA ERŐSSÉGEK • Az eredménymutatók áttekintést adnak a főbb várt hatásokról a régió/ország tekintetében. • Vannak közös outputmutatók, ami lehetővé teszi az adatok uniós szintű összesítését. • Az eredménymutatók a beavatkozások személyekre gyakorolt közvetlen hatását mérik. • Információ áll rendelkezésre a beavatkozásokhoz kapcsolódó közvetlen eredményekről.
Evaluations will have a good basis to assess its impact. • Data on the immediate results of the projects is regularly reported to the Commission and made available in a timely manner. 
Az értékelések jó alapot fognak nyújtani a hatás megállapításához. • A projektek közvetlen eredményeivel kapcsolatos adatokról rendszeresen beszámolnak a Bizottságnak és azokat megfelelő időben elérhetővé teszik.
It is subject to scrutiny. • Common output and result indicators exist relating to persons, making it possible to aggregate data at EU level. • Categories of intervention aligned with investment priorities • Greater accountability for the delivery of results (for interventions expected to improve the situation of the supported persons/entities) • Result indicators do not provide an overview over the strategic change sought • Evaluations will require additional information to be collected • Extensive data to be collected by Member States on a mandatory basis • High number of specific indicators Weaknesses 1 See paragraph 112. 
Vizsgálat tárgyát képezik. • Vannak a személyekre vonatkozó közös output-és eredménymutatók, ami lehetővé teszi az adatok uniós szintű összesítését. • A beavatkozási kategóriák összhangban állnak a beruházási prioritásokkal. • Nagyobb az eredményességgel kapcsolatos elszámoltathatóság (a támogatott személyek/szer-vezetek helyzetét javító beavatkozásokra vonatkozóan). • Az eredménymutatók nem adnak áttekintést az elérni kívánt stratégiai változásról • Az értékelésekhez további információkat kell majd gyűjteni. • A tagállamokban kötelező jelleggel kell széles körben adatot gyűjteniük. • Nagy számú specifikus mutató. HIÁNYOSSÁGOK 1 Lásd: 112. bekezdés.
Source: ECA. • Result indicators do not make it possible to measure the direct impact of interventions • Results generated by individual projects are not gathered. 
Forrás: Európai Számvevőszék. • Az eredménymutatók nem teszik lehetővé a beavatkozások közvetlen hatásának mérését. • Nem gyűjtik össze az egyedi projektek által elért eredményeket.
Evaluations will require additional information on the immediate results of the projects to be collected • Data on the immediate results of the projects is not subject to regular reporting to the Commission, thus not subject to the regular scrutiny • No common result indicators and hence, no possibility to aggregate results at EU level1 • Common output indicators are mandatory only when relevant • High number of specific indicators • Categories of intervention not aligned with investment priorities Figure 15 
Az értékelésekhez további információk gyűjtésére lesz szükség a projektek közvetlen eredményeivel kapcsolatban. • A projektek közvetlen eredményeivel kapcsolatos adatokról nem történik rendszeres beszámolás a Bizottságnak, ezért azok nem képezik rendszeres vizsgálat tárgyát. • Nincsenek közös eredménymutatók, ezért nem lehet az eredményeket uniós szinten összesíteni1. • A közös eredménymutatók csak akkor kötelezőek, ha relevánsak. • Nagy számú specifikus mutató. • A beavatkozási kategóriák nem állnak összhangban a beruházási prioritásokkal. 15. ábra
Observations 75 Differences in methodology and the high number of programme-specific indicators will cause a significant administrative burden, but it remains to be seen what use will made of this data Different reporting requirements for the ERDF and the ESF 130 We consider the fact that the fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data for outputs and results to be a weakness in the system put in place for the 2014-2020 period. 
Észrevételek 75 A módszertani eltérések és a programspecifikus mutatók nagy száma jelentős adminisztratív terhelést fog okozni, pedig csak később derül majd ki, hogyan fogják felhasználni ezeket az adatokat Az ERFA-ra és az ESZA-ra eltérő beszámolási kötelezettségek vonatkoznak 130 Véleményünk szerint rendszerhiányosságot jelent a 2014–2020-as időszakra az, hogy az alapspecifikus rendeletek eltérő előírásokat vezettek be az outputok és eredmények teljesítményadatainak gyűjtésére és az azokról történő beszámolásra vonatkozóan.
The meaning of performance differs between the two funds and, as a result, Member States are obliged to develop fund-specific performance monitoring systems, even in the case of multi-fund OPs. 
A teljesítmény fogalma más jelent a két alap esetében, ezért a tagállamoknak még a több alapot átfogó operatív programok esetében is alapspecifikus teljesítménymonitoring-rendszereket kell kidolgozniuk.
131 In addition, there is the issue of the overall number of different performance indicators: there are thousands of performance indicators for outputs and for results, both common and programme-specific. 
131 Ezenkívül problémát okoz a különböző teljesítménymutatók nagy száma is: több ezer output-és eredmény-teljesítménymutató van, közösek és programspecifi-kusak egyaránt.
For all these indicators, data will need to be gathered and reported by the managing authorities. 
Az irányító hatóságoknak mindezen mutatók esetében adatokat kell gyűjteniük és be kell számolniuk azokról.
Moreover, in addition to their work on the regularity of the expenditure audit authorities will have to check that data collection and storage systems are reliable. 
Ezenkívül az ellenőrző hatóságoknak a kiadások szabályszerűségének vizsgálatán kívül ellenőrizniük kell az adatgyűjtési és adattárolási rendszerek megbízhatóságát is.
Moreover, it is also still unclear how the Member States and/or the Commission intend to make use of and monitor the information for which data will have to be collected. 
Ezenkívül nem világos, hogy a tagállamok és/vagy a Bizottság miként kívánják felhasználni és nyomon követni az összegyűjtendő adatokból nyerhető információkat.
Observations 76 The data collected on outputs and results could be used to strengthen performance budgeting in the next programme period 133 We note however, that a broad range of performance data on outputs and results is available to the Commission. 
Észrevételek 76 Az outputokkal és eredményekkel kapcsolatosan összegyűjtött adatokat a teljesítményalapú költségvetés megerősítésére lehetne felhasználni a következő programidőszakban 133 Megjegyezzük azonban, hogy az outputokkal és az eredményekkel kapcsolatban széles körű teljesítményadatok állnak a Bizottság rendelkezésére.
It will also be available to the interested parties in real time via the open cohesion data platform. 
A kohéziós nyílt adatplatformon keresztül ezek valós időben az érdekelt feleknek is a rendelkezésére fognak állni.
Therefore, it can be scrutinised by the responsible authorities and by the Commission, but also by external interested parties. 
Így azokat nem csak az illetékes hatóságok és a Bizottság, hanem a külső érdekelt felek is meg tudják vizsgálni.
134 The Commission can take account of the actual performance data in order to re-assess the validity of the historical unit costs used for target setting and/or confirm cost-effectiveness and cost-efficiency. 
134 A Bizottság a tényleges teljesítményadatok figyelembevételével újraértékelheti a célmeghatározáshoz alkalmazott mútlbeli egységköltségek érvényességét, illetve megerősítést nyerhet a gazdasági és költséghatékonyságról.
In one of our previous reports we have for example identified significant differences in unit costs of construction of motorways between different Member States. 
Egy korábbi jelentésünkben például jelentős különbségekre mutattunk rá a különböző tagállamokban épített autópályák egységköltségei között.
We recommend the Commission analyse the causes of these differences and ensure that best practices are applied81. 
Javasoljuk, hogy a Bizottság elemezze e különbségek okait, és biztosítsa, hogy a legjobb gyakorlatok kerülnek alkalmazásra81.
135 We consider that this could even pave the way for the use of such information in a more performance-based allocation of funds to the interventions after 2020 (see Box 13). 
135 Nézetünk szerint ez adott esetben egyengetheti annak útját, hogy ezeknek az információknak az alapján 2020 után teljesítményalapúbb módon történjen a források beavatkozásokhoz történő hozzárendelése (lásd: 13. háttérmagyarázat).
The CPR provides for the Joint Action Plans which make financial allocation exclusively dependent on the level of achievement of outputs or results82. 
A közös rendelkezésekről szóló rendelet előírja, hogy a közös cselekvési tervek a forráselosztást kizárólag az elért outputok vagy eredmények szintjétől tegyék függővé82.
This possibility has however so far not been used by any of the OP in the 28 Member States. 
Ezzel a lehetőséggel azonban eddig a 28 tagállam egyetlen operatív programja sem élt.
This illustrates that Member States are reluctant to make use of performance-based arrangements for the allocation of funds. 
Ez is mutatja, hogy a tagállamok vonakodnak teljesítményalapú intézkedésekhez folyamodni a források elosztásánál.
This may also be due to the fact that currently not sufficiently reliable information on average unit costs is available. 
Ennek egyik oka az is lehet, hogy jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő megbízható információ az átlagos egységköltségekről.
136 For post-2020 programme period, the Member States should be in a better position to identify the budget necessary to address their needs and CSRs and to deliver expected outputs and results in the OPS. 
136 A 2020-at követő programidőszakban a tagállamok már jobban képesek lesznek a szükségleteiknek és az országspecifikus ajánlásoknak (CSR) megfelelő költségvetések meghatározására és az operatív programokban kitűzött outputok és eredmények megvalósítására.
81 Special Report No 5/2013, ‘Are EU Cohesion Policy funds well spent on roads?’ 
81 5/2013. sz. különjelentés: „Megfelelően használják-e fel a közúti beruházásokra fordított uniós kohéziós forrásokat?
82 Article 106 of the Regulation (EU) 1303/2013. 
82 Az 1303/2013/EU rendelet 106. cikke.
Observations 77 Performance budgeting According to the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), approaches to performance budgeting are generally evolving over time and modifications are made with every new budget programming process. 
Észrevételek 77 Teljesítményalapú költségvetés A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint a teljesítményalapú költségvetés koncepciója általában változik az időben és minden új költségvetés-programozási folyamat során módosul.
The approaches also differ between countries because they need to fit the given national political context83. 
A koncepciók országonként is változó képet mutatnak, mert illeszkedniük kell az adott ország politikai környezetéhez83.
The OECD works with several definitions of performance-based budgeting, noting that ‘there are no single agreed standard definitions of performance budgeting’ and that ‘There is no single model of performance budgeting’84. 
Az OECD több meghatározást is használ a teljesítményalapú költségvetésre, megjegyezve, hogy „nincs általános egyetértés a teljesítményalapú költségvetés egységes meghatározásáról”, és hogy „A teljesítményalapú költségvetésnek nincsen egyetlen modellje”84.
Generally speaking there are two main approaches: Performance-based budgeting is aimed at enriching the supply of information to decision makers or changing the way budgets are decided85. 
Általánosságban elmondható, hogy két fő megközelítés létezik: A teljesítményalapú költségvetés célja a döntéshozók rendelkezésére álló információk körének kibővítése, illetve a költségvetési döntéshozatal módjának megváltoztatása85.
Already, the funds allocated need to be linked to measurable results. 
A forráshozzárendeléseknek már ma is mérhető eredményekhez kell kapcsolódniuk.
Currently, however, information on future or past performance is used along with other information in the decision-making process. 
Jelenleg azonban a költségvetési döntéshozatali folyamatban más információkat mellett jövőbeni vagy múltbeli teljesítménnyel kapcsolatos információkat használnak fel.
A performance budget, on the other hand, is a budget that explicitly links each increment in resources to an increment in outputs or other results. 
A teljesítményalapú költségvetés másrészről olyan költségvetés, amely minden forrásnövekedést az outputok vagy más eredmények növelésével köt össze.
In broad terms, a performance budget presents information on what organisations have done or expect to do with the money provided to them. 
Általánosságban a teljesítményalapú költségvetés tájékoztatást nyújt arról, hogy a szervezet mit tett vagy tervez tenni a számára biztosított pénzzel.
This implies that the financial allocation is determined on the basis of or at least taking into account the expected outputs and/or results. 83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting, 11th Annual Meeting of the OECD Senior Budget Officials Performance and Results Network, OECD Conference Center Paris, 26-27 November 2015. 
Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi források hozzárendelése a várt outputok és eredmények alapján vagy legalábbis azok figyelembevételével történik 83 OECD, „Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting” (A teljesítményalapú költségvetésről szóló 2011/2012-es OECD-felmérés tanulságai), a vezető költségvetési tisztviselők teljesítményekkel és eredményekkel foglalkozó OECD-hálózatának 11. éves ülése, OECD Konferenciaközpont, Párizs, 2015. november 26–27.
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief, March 2008. 
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief (Teljesítményalapú költségvetés, felhasználói útmutató, politikai összefoglaló), 2008. március.
85 Allen Schick, ‘The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting’, Volume 2013/2. Box 13 
85 Allen Schick, „The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting” („A teljesítményalapú költségvetés alakváltozásai”), 2013/2. kötet.
Conclusions and 78 recommendations 137 Overall, the Commission was effective in negotiating the 2014-2020 PAs and OPs in Cohesion. 
Következtetések 78 és ajánlások 137 Általánosságban a Bizottság eredményes volt a 2014–2020-as partnerségi megállapodások és a kohéziós operatív programok terén folytatott tárgyalásokban.
It completed the negotiations with Member States within the regulatory deadlines, focused the funding on the Europe 2020 strategy and ensured a more robust intervention logic in the OPs. 
A megadott határidőkön belül fejezte be a tagállamokkal folytatott tárgyalásokat, az Európa 2020 stratégiára összpontosította a forrásokat, valamint megbízhatóbb beavatkozási logikát biztosított az operatív programok tekintetében.
However, it has not succeeded in harmonising the financial monitoring arrangements between funds and in ensuring a consistent definition of performance indicators for outputs and results. 
Nem volt sikeres azonban a pénzügyi monitoringeljárások alapok között harmonizálá-sában, valamint nem gondoskodott az outputokra és az eredményekre vonatkozó teljesítménymutatók egybehangzó meghatározásáról.
This would, however, be needed for a meaningful aggregation and comparison of performance data between programmes. 
Ez azonban szükséges volna a teljesítményadatok programok szintjén történő összesítéséhez és összehasonlításához.
Moreover, given the overall number of performance indicators that need to be monitored and the continued need for complementary data to establish the impact of EU funds, there is a risk of considerable administrative burden associated with this performance regime for the 2014-2020 period. 
Ezenkívül a nyomon követendő teljesítménymutatók nagy száma és az uniós alapok hatásának megállapításához összegyűjtendő kiegészítő adatok iránti folytatólagos igény miatt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó teljesítménymérési keret tekintetében fennáll a jelentős adminisztratív terhelés kockázata.
Commission kept delays in the negotiation of Partnership Agreements and of Operational Programmes under control 138 The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package in December 2013, i.e. just before the start of the 2014-2020 programme period. 
A Bizottság keretek között tudta tartani a partnerségi megállapodások és az operatív programok tárgyalásának késedelmeit 138 Az Európai Parlament és a Tanács 2013 decemberében, vagyis röviddel a 2014– 2020-as programidőszak kezdete előtt fogadta el a kohéziós politikai jogalkotási csomagot.
Compared to the previous period, this represents a delay of five months, partly due to the Commission making its legislative proposal later and partly due to more time being needed to finalise the negotiations. 
Az előző időszakkal összehasonlítva ez öthónapos késedelmet jelent, részben azért, mert a Bizottság a jogalkotási javaslatot később nyújtotta be, részben pedig azért, mert több időre volt szükség a tárgyalások végleges lezárásához.
By January 2016, the Commission adopted the secondary legislation, i.e. after the majority of the OPs had already been adopted by the Commission (see paragraphs 33 to 37). 
A Bizottság 2016 januárjáig, azaz csak az operatív programok többségének bizottsági elfogadását követően fogadta el a másodlagos jogszabályokat (lásd: 33–37. bekezdés).
139 Overall, despite difficulties the Commission adopted PAs and OPs within the deadline specified in the Common Provision Regulation: the last PA was adopted in November 2014 and the last OP in December 2015. 
139 A nehézségek ellenére a Bizottság a közös rendelkezésekről szóló rendeletben előírt határidőn belül fogadta el a partnerségi megállapodásokat és az operatív programokat: az utolsó partnerségi megállapodást 2014 novemberében, az utolsó operatív programot 2015 decemberében fogadták el.
This also helped to mitigate the impact of the late adoption of the regulations. 
Ez a rendeletek késői elfogadásának hatását is enyhítette.
It also provided a considerable number of guidance notes to Member States, although this was done in a piecemeal manner and at a late stage in the process (by September 2014). 
Ezenkívül jelentős számú iránymutatást nyújtott a tagállamoknak, noha ezt csak apránként és csak a folyamat kései szakaszában (2014 szeptemberéig) tette meg.
The Commission could only finalise the guidance notes only once the legislative framework had been put in place (December 2013) (see paragraphs 47 to 48). 
A Bizottság az iránymutatásokat csak a jogszabályi keretek elfogadása után tudta véglegesíteni (2013. december) (lásd: 47–48. bekezdés).
Conclusions and recommendations 79 140 Member States submitted all PAs in time (by April 2014) and, on average, the negotiations were completed within five months. 
Következtetések és ajánlások 79 140 A tagállamok valamennyi partnerségi megállapodást időben (2014 áprilisáig) benyújtották, a tárgyalások átlagban öt hónapon belül befejeződtek.
This was significantly faster than the corresponding step in the preparations of the 2007-2013 NSRFs and helped to compensate in part for the delays (see paragraph 48 to 49). 
Erre lényegesen gyorsabban sor került, mint a 2007–2013-as nemzeti stratégiai referenciakeretek előkészítésének megfelelő lépésére, és ez részben kompenzálta a késedelmeket (lásd: 48–49. bekezdés).
141 Member States, submitted the majority of their draft OPs (85 %) by the required deadline. 
141 A tagállamok operatívprogram-tervezeteik többségét (85%) az előírt határidőig benyújtották.
For 15 % of the OPs, the Commission was unable to start the formal negotiations within three months of PAs being submitted. 
Az operatív programok 15%-a esetében a Bizottság nem tudta a partnerségi megállapodások benyújtásától számított három hónapon belül megkezdeni a hivatalos tárgyalásokat.
On average, it took around eight months to adopt an OP (not taking account of the standstill periods, i.e. the periods between sending the observations to the Member States and submission of the OP). 
Átlagosan nyolc hónapig tartott egy operatív program elfogadása (nem számítva a várakozási időt, azaz az észrevételek tagállamoknak történő megküldése és az operatív program benyújtása közötti időtartamot).
This is comparable to the previous period. 
Ez az előző időszakkal összevethető időtartam.
By December 2014, 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted. 
2014 decemberéig a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés alá tartozó operatív programok 64%-át fogadták el.
In the previous programme period 2007-2013, 98 % of the OPs had been adopted in the equivalent period. 
Az előző, 2007–2013-as programidőszakban ugyanezen idő alatt az operatív programok 98%-át fogadták el.
This is mainly due to the delayed adoption of the legislative package (see paragraph 49). 
Ezt a különbséget elsősorban a jogalkotási csomag elfogadásának késése okozza (lásd: 49. bekezdés).
142 This suggests that negotiations were more demanding. 
142 Ez arra enged következtetni, hogy a tárgyalások megterhelőbbek voltak.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission involving time-consuming inter and intra service consultations. 
Ezt elsősorban a következők okozták: olyan további követelmények, mint az előzetes feltételrendszer, vagy mint a beavatkozási logika explicitebb leírásának követelménye; informatikai problémák, illetve az, hogy többfordulós, házon belüli és külső konzultációt megkövetelő, időigényes bizottsági jóváhagyás volt szükséges.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents (see paragraphs 53 to 55). 
Ezenkívül a tagállamok által benyújtott programozási dokumentumok kezdeti tervezeteinél minőségi gondok mutatkoztak (lásd: 53–55. bekezdés).
Recommendation 1 The Commission should ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post 2020 period are presented timely so that there remains sufficient time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. 
1. ajánlás A Bizottság gondoskodjék arról, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogalkotási javaslatai időben benyújtásra kerüljenek, úgy, hogy a programidőszak kezdete előtt elegendő idő maradjon az Európai Parlament és a Tanács közötti tárgyalások lebonyolítására.
Target implementation date: when preparing the legislative proposals for the period post-2020. 
Megvalósítás céldátuma: a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatok előkészítése során.
Conclusions and recommendations 80 Partnership agreements were instrumental in focusing Cohesion spending on the Europe 2020 Strategy 143 PAs have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for TOs and priorities for investment. 
Következtetések és ajánlások 80 A partnerségi megállapodások meghatározó módon járultak hozzá a kohéziós kiadásoknak az Európa 2020 stratégiára történő célirányosításához 143 A partnerségi megállapodások eredményes eszköznek bizonyultak a tematikus célkitűzések és a beruházási prioritások esb-finanszírozásának elkülönítéséhez.