natgillin/translations-raw huggingface dataset:
08 While the financial impact of cyberattacks continues to grow, there is an alarming disparity between the cost of launching an attack and the cost of prevention, investigation and reparation. 
08 Miközben a kibertámadások pénzügyi hatása egyre nő, riasztó aránytalanság mutatkozik egyfelől a támadás megindításának költsége, másfelől a megelőzés, a kivizsgálás és a jóvátétel költsége között.
For example, a DDoS attack can cost as little as €15 a month to carry out, yet the losses suffered by the targeted business, including reputational damage, are considerably higher10. 
Egy DDoS támadás például akár havi 15 euróból is kivitelezhető, ugyanakkor a megcélzott vállalkozás veszteségei – beleértve a hírnevet érintő károkat is – jóval magasabbak ennél10.
09 Although 80 % of EU businesses having experienced at least one cybersecurity incident in 201611, acknowledgement of the risks is still alarmingly low. 
09 Bár 2016-ban az uniós vállalkozások 80%-a tapasztalt legalább egy kiberbiztonsági incidenst11, a kockázatok felismerése még mindig riasztóan elégtelen.
Among companies in the EU, 69 % have no, or only a basic understanding, of their exposure to cyber threats 12, and 60 % have never estimated the potential financial losses 13. 
Az uniós vállalkozások 69%-a egyáltalán nem tud vagy csak alapvető ismeretekkel rendelkezik a kiberfenyegetésekkel szembeni kitettségéről12, és 60%-uk soha nem becsülte fel a lehetséges pénzügyi veszteségeket13.
Furthermore, according to a global survey, one-third of organisations would rather pay the hacker’s ransom than invest in information security14. 
Ezenfelül egy globális felmérés szerint a szervezetek egyharmada inkább megfizetné a hackerek által kért váltságdíjat, mintsem beruházzon az információbiztonságba14.
10 The global Wannacry ransomware and NotPetya wiper malware attacks in 2017 together affected more than 320 000 victims in around 150 countries15. 
10 A WannaCry zsarolóvírus és a NotPetya törlőprogram (wiper) segítségével 2017-ben elkövetett rosszindulatú globális számítógépes támadások összesen több mint 320 000 áldozatot érintettek mintegy 150 országban15.
These incidents led to something of a global awakening of the threat posed by cyberattacks, creating fresh momentum to bring cybersecurity into mainstream policy thinking. 
Ezek az incidensek az egész világot ráébresztették a kibertámadások veszélyének fontosságára, és új lendülettel kezdtek törekedni arra, hogy a kiberbiztonság helyet kapjon az általános szakpolitikai szempontok között.
In addition, 86 % of EU citizens now believe the risk of falling victim to cybercrime is increasing16. 
Ráadásul az uniós polgárok 86%-a véli úgy, hogy egyre nagyobb a veszélye annak, hogy kiberbűnözés áldozatává váljanak16.
The EU’s action on cybersecurity 11 The EU became an observer organisation to the Council of Europe’s Convention on Cybercrime Committee in 200117 (the Budapest Convention). 
11 Az Unió 2001-ben megfigyelői szervezeti státuszt kapott az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményének (Budapesti Egyezmény) bizottságában17.
Since then, the EU has used policy, legislation and spending to improve its cyber resilience. 
Azóta az Unió szakpolitikák, jogszabályok és pénzügyi források biztosítása révén törekszik a kibertámadásokkal szembeni rezilienciájának javítására.
Against a background of an increasing number of major cyberattacks and incidents, activity has accelerated since 2013, as Figure 2 shows. 
Amint a 2. ábra mutatja, a növekvő számú jelentős kibertámadások és események következtében 2013 óta felgyorsult ez a tevékenység.
In parallel, Member States have adopted (and in some cases already updated) their first national cybersecurity strategies. 
tagállamok elfogadták (néhány esetben már aktualizálták is) első nemzeti kiberbiztonsági stratégiájukat.
12 The main EU actors with responsibility for cybersecurity are described in Box 2 and Annex I. 9 
12 A kiberbiztonsággal kapcsolatos feladatokban részt vevő főbb uniós szervekről a 2. háttérmagyarázat és az I. melléklet nyújt áttekintést.
10 Box2 Who is involved? The European Commission aims to increase cybersecurity capabilities and cooperation, strengthen the EU as a cybersecurity player, and mainstream it into other EU policies. 
Az Európai Bizottság törekszik arra, hogy növelje a kiberbiztonsági kapacitásokat és együttműködést, megerősítse az Unió szerepét a kiberbiztonság biztosításában, és a többi uniós szakpolitikába is beépítse a kiberbiztonság szempontját.
The main Directorates-General (DG) responsible for cybersecurity policy are DGs CNECT (cybersecurity) and HOME (cybercrime), responsible for the Digital Single Market and the Security Union respectively. 
A kiberbiztonsági politikáért a főigazgatóságok közül elsősorban a digitális egységes piacért felelős DG CNECT (kiberbiztonság), valamint a biztonsági unióért felelős DG HOME (kiberbűnözés) viseli a felelősséget.
DG DIGIT is responsible for the IT security of the Commission’s own systems. 
A DG DIGIT a Bizottság saját rendszereinek informatikai biztonságáért felelős.
A host of EU agencies support the Commission, notably ENISA (European Union Agency for Network and Information Security), the EU’s cybersecurity agency – a mainly advisory body that supports policy development, capacity-building and awareness-raising. 
A Bizottság munkáját emellett számos uniós ügynökség is támogatja, köztük az ENISA (Európai Uniós Hálózat-és Információbiztonsági Ügynökség), az Unió kiberbiztonsági ügynöksége: ez a főként tanácsadó funkciót ellátó szerv a szakpolitikák kidolgozását, a kapacitásépítést és a figyelemfelkeltést támogatja.
Europol’s European Cybercrime Centre (EC3) was established to strengthen the EU’s law enforcement response to cybercrime. 
Az Europolon belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központot (EC3) azzal a céllal hozták létre, hogy eredményesebbé tegye a kiberbűncselekmények nyomán hozott uniós bűnüldözési válaszintézkedéseket.
The European External Action Service (EEAS) leads on cyber defence, cyber diplomacy and strategic communication, and hosts intelligence and analysis centres. 
Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) irányítja a kibervédelmet, a kiberdiplomáciát és a stratégiai kommunikációt, továbbá hírszerzési és elemzőközpontoknak ad otthont.
The European Defence Agency (EDA) aims to develop cyber defence capabilities. 
Az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) célja a kibervédelmi kapacitások fejlesztése.
Member States are primarily responsible for their own cybersecurity and, at the EU level, act through the Council, which has numerous coordination and information-sharing bodies (amongst them the Horizontal Working Party on Cyber Issues). 
Saját kiberbiztonságukért a tagállamok viselik az elsődleges felelősséget, ezenfelül uniós szinten a Tanács révén fejthetnek ki tevékenységet, amely számos koordinációs és információmegosztási szervezettel (köztük a kiberpolitikai kérdésekkel foglalkozó horizontális munkacsoporttal) rendelkezik.
The European Parliament acts as co-legislator. 
Az Európai Parlament társjogalkotóként jár el.
Private sector organisations, including industry, internet governance bodies, and academia, are both partners and contributors to policy development and implementation – including through a contractual public-private partnership (cPPP). 
A magánszektorbeli szervezetek, köztük az ipar, az internetirányítási szervek és a tudományos körök partnerként és közreműködőként – többek között egy szerződéses köz-magán társulás (cPPP) révén – vesznek részt a szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában.
Policy 13 The EU’s cyber ecosystem is complex and multi-layered, cuts across an array of internal policy areas, like justice and home affairs, the digital single market and research policies. 
Szakpolitika 13 Az Unió összetett és többrétegű kiberbiztonsági ökoszisztémája számos belpolitikai területen átível, így felöleli többek között a bel-és igazságügy, a digitális egységes piac és a kutatási politika területét is.
In external policy, cybersecurity features in diplomacy, and is increasingly part of the EU’s emerging defence policy. 
A külpolitikában a kiberbiztonság szervesen beépül a diplomáciába, és egyre fontosabb részét képezi az Unió kialakulóban lévő védelmi politikájának.
14 The cornerstone of the EU’s policy is the 2013 Cybersecurity Strategy18. The Strategy aims to make the EU’s digital environment the safest in the world, while defending fundamental values and freedoms. 
14 Az Unió szakpolitikájának sarokköve a 2013. évi kiberbiztonsági stratégia18, amelynek célja, hogy az Unió digitális környezete világszinten a legbiztonságosabbá váljon, megóvva ugyanakkor az alapvető értékeket és szabadságokat.
It has five core objectives: (i) increasing cyber resilience; (ii) reducing cybercrime; (iii) developing cyber defence policies and capabilities; (iv) developing industrial and technological cybersecurity resources; and (v) establishing an international cyberspace policy aligned with core EU values. 
A stratégia öt fő célkitűzése i. a kibertámadásokkal szembeni reziliencia fokozása, ii. a kiberbűnözés visszaszorítása, iii. kibervédelmi politikák és kapacitások kialakítása, iv. az ipari és technológiai kiberbiztonsági erőforrások fejlesztése, valamint v. az alapvető uniós értékekkel összehangolt nemzetközi kibertér-politika kialakítása.
15 The Cybersecurity Strategy interlinks with three subsequently adopted strategies: — The European Agenda on Security’s (2015) objective is to improve law enforcement and the judicial response to cybercrime, mainly by renewing updating existing policies and legislation19. 
15 A kiberbiztonsági stratégia három később elfogadott stratégiával kapcsolódik össze: — Az európai biztonsági stratégia (2015) célja a kiberbűncselekmények üldözésének és igazságügyi kezelésének javítása elsősorban a meglévő politikák és jogszabályok megújítása és frissítése révén19.
It also sets out to identify obstacles to criminal investigations on cybercrime and enhance cyber capacity-building. — The Digital Single Market Strategy20 (2015) aims to create better access to digital goods and services by creating the right conditions in which to maximise the digital economy’s growth potential. 
Célja továbbá a kiberbűnözéssel kapcsolatos nyomozásokat hátráltató akadályok feltárása és a kiberkapacitások kiépítésének felgyorsítása. — A digitális egységes piaci stratégia20 (2015) célja, hogy jobb hozzáférést biztosítson a digitális árukhoz és szolgáltatásokhoz azáltal, hogy megfelelő feltételeket teremt a digitális gazdaság növekedési potenciáljának maximalizálásához.
Strengthening online security, trust and inclusion is essential to this end. — The 2016 Global Strategy21 aims to boost the EU’s role in the world. 
Ehhez elengedhetetlen az online biztonság, bizalom és befogadás erősítése. — A 2016. évi globális stratégia21 célja, hogy megerősítse az Unió szerepét a világban.
Cybersecurity forms a core pillar through a renewed commitment to cyber issues, cooperation with key partners, and a resolve to address cyber issues across all policy areas, including the rebuttal of disinformation through strategic communication. 
A kiberbiztonság ennek alappillérét képezi a kiberbiztonsági kérdések iránti megújított elkötelezettség, a fő partnerekkel való együttműködés, valamint a kiberbiztonsági kérdések valamennyi szakpolitikai területen átívelő megoldása iránti eltökéltség révén, beleértve a félretájékoztatás stratégiai kommunikáció révén történő megcáfolását is.
16 In recent years, as cyberspace has become increasingly militarised22 and weaponised23, it has come to be seen as the fifth domain of warfare24. 
16 Az elmúlt években olyannyira fokozódott a kibertér militarizálása22 és fegyverként való felhasználása23, hogy egyesek már az ötödik hadszíntérként tekintenek rá24.
Cyber defence shields cyberspace systems, networks and critical infrastructure against attack by military and other means. 
kibervédelem óvja a kibertér rendszereit, hálózatait és kritikus infrastruktúráját a katonai és egyéb eszközök támadásai ellen.
A Cyber Defence Policy Framework was adopted in 2014 and updated in 201825. 
2014-ben elfogadták, majd 2018-ban aktualizálták a kibervédelmi szakpolitikai keretet25.
The 2018 updates identifies six priorities, including the development of cyber defence capabilities, as well as the protection of the EU Common Security and Defence Policy (CSDP) communication and information 12 
A 2018-as verzió hat prioritást jelöl meg, köztük a kibervédelmi kapacitás fejlesztését, valamint az Unió közös biztonság-és védelempolitikai (KBVP) kommunikációs és információs hálózatainak védelmét.
Cyber defence also forms part of the Permanent Structured Cooperation Framework (PESCO) and EU-NATO cooperation. 
A kibervédelem az állandó strukturált együttműködés (PESCO) és az EU– NATO együttműködésnek is részét képezi.
17 The EU’s Joint Framework on countering hybrid threats (2016) tackles cyber threats to both critical infrastructure and private users, highlighting that cyberattacks can be carried out through disinformation campaigns on social media26. 
17 A hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés közös uniós kerete (2016) mind a kritikus infrastruktúrákat, mind a magánfelhasználókat fenyegető kiberfenyegetésekkel foglalkozik, kiemelve, hogy kibertámadások a közösségi médiában folytatott félretájékoztatási kampányok révén is végrehajthatók26.
It also notes the need to improve awareness and enhance cooperation between the EU and NATO, which was given substance in the Joint EU-NATO Declarations of 2016 and 201827. 
Megállapítja továbbá, hogy javítani kell a tudatosságot és fokozni kell az EU és a NATO közötti, a 2016. és 2018. évi EU–NATO együttes nyilatkozatban lefektetett együttműködést27.
18 In 2017 the Commission presented a new cybersecurity package, reflecting the growing urgency of digital protection. 
18 A Bizottság 2017-ben új kiberbiztonsági csomagot terjesztett elő, amely tükrözi a digitális védelem egyre sürgetőbb szükségességét.
This included a new Commission communication updating the 2013 cybersecurity strategy28, a blueprint for a quick and coordinated response to a major attack, and for the swift implementation of the Directive on Security of Network and Information Systems (NIS Directive)29. 
A csomag magában foglalt egy új bizottsági közleményt a 2013. évi kiberbiztonsági stratégia naprakésszé tételéről28, egy esetleges nagyszabású támadásra irányuló gyors és összehangolt reagálási tervet, valamint a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv (kiberbiztonsági vagy NIS-irányelv) gyors végrehajtását célzó intézkedések tervezetét29.
Furthermore, the package included a number of legislative proposals (see paragraph 22). 
Emellett a csomag több jogalkotási javaslatot is tartalmazott (lásd: 22. bekezdés).
Legislation 19 Since 2002 legislation with varying degrees of relevance to cybersecurity has been adopted. 
Jogszabályok 19 2002 óta több, a kiberbiztonság szempontjából különböző mértékben releváns jogszabály elfogadására került sor.
20 As the main pillar of the 2013 cybersecurity strategy, the legal centrepiece is the 2016 Network and Information Security (NIS) Directive30, the first EU-wide legislation on cybersecurity. 
20 A 2013. évi kiberbiztonsági stratégia fő pilléreként a jogszabályi rendszer alapkövét az első uniós szintű kiberbiztonsági jogszabály, a 2016. évi hálózat-és információbiztonsági (NIS) irányelv30 jelenti.
The directive, which was to be transposed by May 2018, aims to achieve a minimum level of harmonised capabilities by obliging Member States to adopt national NIS strategies and create single points of contact and computer security incident response teams (CSIRTs)31. 
Az irányelv célja (amelyet egyébként 2018 májusáig kellett átültetni) a kapacitások bizonyos szintű összehangolása azáltal, hogy nemzeti hálózat-és információbiztonsági stratégiák elfogadására, valamint integrált kapcsolattartó pontok és számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok (CSIRT)31 létrehozására kötelezi a tagállamokat.
It also sets security and notification requirements for operators of essential services in critical sectors and digital service providers. 
Az irányelv ezenfelül biztonsági és bejelentési követelményeket állapít meg a kritikus ágazatokban alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők és a digitális szolgáltatók számára.
21 In parallel, the General Data Protection Regulation32 (GDPR) came into force in 2016 and applied from May 2018. 
21 Ezzel párhuzamosan 2016-ban hatályba lépett az általános adatvédelmi rendelet32 (GDPR), amelynek alkalmazása 2018 májusában kezdődött meg.
Its objective is to protect European citizens’ personal data by setting rules on its processing and dissemination. 
E rendelet azáltal kívánja biztosítani az európai polgárok személyes adatainak védelmét, hogy előírja az azok feldolgozására és terjesztésére irányadó szabályokat.
It grants data subjects certain rights and places obligations on data controllers (digital service providers) regarding the use and transfer of information. 
Bizonyos jogokat biztosít az érintettek számára, valamint kötelezettségeket ró az adatkezelőkre (digitális szolgáltatók) az információk felhasználása és átadása tekintetében.
It also imposes notification requirements in case of breach and, in some cases, can levy fines. 
A rendelet jogsértés esetére értesítési kötelezettséget, illetve egyes esetekben bírságokat is előír.
Figure 3 illustrates how the NIS Directive and the GDPR they complement each other in their aims to strengthen cybersecurity and safeguard data protection. 13 
A 3. ábra bemutatja, hogyan egészíti ki egymást a kiberbiztonsági irányelv és az általános adatvédelmi rendelet a kiberbiztonság megerősítése és az adatvédelem biztosítása terén.
22 Draft legislation currently under discussion includes the proposed Cybersecurity Act to strengthen ENISA and establish an EU-wide certification mechanism33, the proposed regulation on production and preservation orders for e-evidence34, and the proposed directive on e-evidence35. 
22 A jelenleg megvitatás alatt álló jogszabálytervezetek között van a kiberbiztonsági jogszabályra irányuló javaslat, amelynek célja az ENISA megerősítése és egy uniós szintű akkreditációs mechanizmus létrehozása33, az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező határozatokról szóló rendeletjavaslat34, valamint az elektronikus bizonyítékokról szóló irányelvjavaslat35.
The 2018 proposal for a European Cybersecurity Industrial, Technology and Research Competence Centre and the Network of National Coordination Centres (hereafter referred to as ‘network of cybersecurity competence centres and a research competence centre’) forms part of the 2017 cybersecurity package36. 
Az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózatának létrehozására (a továbbiakban: kiberbiztonsági és kutatási kompetenciaközpontok hálózata) irányuló 2018-as javaslat szintén a 2017. évi kiberbiztonsági csomag részét képezi36.
23 It can be difficult to get a sense of the breadth of the policy and legislative framework that touches on cybersecurity and how it affects our daily lives. 
23 Nehéz lehet átlátni a kiberbiztonságra vonatkozó szakpolitikai és jogalkotási keret nagyságrendjét és azt, hogy az hogyan befolyásolja mindennapi életünket.
24 Figure 4 attempts to chart the intersection of different legislative acts and other activities with the life of a fictitious European citizen. 14 
24 A 4. ábra annak szemléltetésére tesz kísérletet, milyen módokon érintik a különböző jogalkotási aktusok és más tevékenységek egy képzeletbeli európai polgár életét. 15
Figure 4 – How the EU’s approach to cybersecurity fits into citizens’ daily lives 16 Directive 2016/1148 on Network and Information Security (NIS Directive) The ‘NIS Directive’ lays down measures to achieve a high common level of security of network and information systems within the Union, in particularinkeysectorsandamongdigitalservice providers where the maintenance of services are vital for critical societal and economic activities. 
17 Hogyan érinti a kiberbiztonsággal kapcsolatos uniós megközelítés A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló (EU) 2016/1148 irányelv (kiberbiztonsági, illetve NIS-irányelv) A kiberbiztonsági irányelv intézkedései egységesenmagas biztonsági szintet kívánnak megvalósítani az unióbeli hálózati és információs rendszerek terén, különös tekintettel a kulcsfontosságú ágazatokra és azokra a digitális szolgáltatókra, akik esetében a szolgáltatások fenntartása elengedhetetlen a kritikus társadalmi és gazdasági tevékenységek folytatásához.
The General Data Protection Regulation (GDPR) GDPR’s aim (and that of the proposed ePrivacy Regulation) istoprovidestandardiseddataprotection laws across the EU. 
Az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) AGDPR(ésajavasolt elektronikushírközlésiadatvédelmi rendelet) célja szabványosított adatvédelmi jogszabályok bevezetése Unió-szerte.
This should make it easier for Maria to understand how her data is being used and how she can opt out or raise complaints. 
Ennek köszönhetően Mária könnyebben megértheti, hogyan használják fel adatait, és hogyan vonhatja vissza az ehhez való hozzájárulását, illetve hogyan tehet panaszt.
The key sectors covered by the NIS Directive are Energy, Transport, Financial market infrastructure, Health, Drinking Water and Digital Infrastructure Proposal for the ‘Cybersecurity Act’ Regulation (2017) Theproposalaimstoincreasetrustthroughan EU-wide cybersecurity certification and labelling scheme for specific ICT products and services that could foster a ‘security by design’ approach. 
Máriának folyamatosan oda kell figyelnie személyes adatainak – többek között bankszámla-adatainak – védelmére A kiberbiztonsági irányelv hatókörébe tartozó legfontosabb ágazatok: energia, közlekedés, pénzügyi piaci infrastruktúra, egészségügy, ivóvíz és digitális infrastruktúra a polgárok mindennapi életét?
Each year this initiative aims to raise awarenessofemergingonlineissuesof concern and to promote the safe and positive use of digital technology www.saferinternetday.org East StratCom The ‘EU versus Disinformation’ campaign is run by the EEAS East StratCom Task Force, which was initially set up to challenge Russia’s ongoing disinformation campaigns in March 2015. 
A kiberbiztonsági jogszabályra (rendeletre) irányuló javaslat (2017) A javaslat célja a bizalom növelése a beépített biztonságon alapuló megközelítés szorgalmazása révén, többek között az egész Unióra kiterjedő kiberbiztonsági tanúsítási és címkézési rendszer alkalmazásával egyes informatikai termékek és szolgáltatások esetében East StratCom Az „EU kontra félretájékoztatás” kampányt az EKSZ keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportja (East StratCom Task Force) irányítja, amelyet eredetileg az aktuális orosz félretájékoztatási kampányok kezelésére hoztak létre 2015 márciusában.
NIS Directive Banking is one of the key sectors covered by the NIS Directive. Maria’s main source of news is through social media. 
Kiberbiztonsági (NIS) i r á n y e l v Abanki szolgáltatási ágazat a kiberbiztonsági irányelv révén kezelendő kulcságazatok egyike.
The NIS Directive will require Maria’s bank to notify the relevant national authority of the serious cyber incident Unfortunately, the banking app is not available, as the bank is under a cyber attack Europol’s European Cybercrime Centre can provide operational support and digital forensic expertise to Member States, and participate in joint investigations. 
Később letölt egy mobilbanki alkalmazást a junior takarékszámlájához Az Europolnál működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ operatív támogatással ésdigitáliskriminalisztikai szakvéleményekkel tudja segíteni a tagállamokat, és közös nyomozásokban vehet részt.
Eurojust, another EU agency, was established to improve the handling of serious cross-border and organised crime by stimulating investigative and prosecutorial co-ordination. 
Az Eurojust, egy másik uniós ügynökség azért jött létre, hogy a nyomozati és ügyészségi együttműködés ösztönzése révén segítse a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet.