natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review. 
3. ajánlás. Eredményorientáltabb teljesítménymérési keret révén kövessék jobban nyomon az uniós energiahatékonysági célok elérése felé történt előrehaladást és javítsák az elszámoltathatóságot Javasoljuk, hogy a Bizottság: a) szolgáltasson információkat mind az összesített kiadásokra, mind a megtakarított energia mennyiségére vagy a beruházásoknak köszönhető egyéb eredményekre vonatkozóan; b) határozzon meg mutatókat a beruházások költséghatékonyságának nyomon követésére; c) használja fel ezeket a mutatókat, amikor a 2021–2027-es időszak félidős felülvizsgálata során meghozza a források elosztásáról szóló döntéseket.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c). 
Határidő: a b) esetében a 2021–2027-es programok jóváhagyásáig, az a) és a c) esetében pedig valamennyi 2021–2027-es program jóváhagyása után.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020. For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45 
A jelentést 2020. március 30-i luxembourgi ülésén fogadta el a Nikolaos MILIONIS számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara. a Számvevőszék nevében Klaus-Heiner LEHNE elnök 52
Energy audit: A standard energy audit consists of a comprehensive energy analysis for the energy systems of a facility. 
Energetikai audit: A szokványos energetikai audit egy létesítmény energiarendszereinek átfogó energetikai elemzéséből áll.
In particular, it includes the development of a baseline for its energy use, an evaluation of potential energy savings, and the cost-effectiveness of appropriately selected energy conservation measures. 
Konkrétan részét képezi az energiafelhasználásra vonatkozó referenciaértékek kidolgozása, valamint a potenciális energiamegtakarítás és a megfelelően kiválasztott energiatakarékossági intézkedések költséghatékonyságának értékelése.
Energy efficiency: It refers to using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
Energiahatékonyság: Azt jelenti, hogy adott gazdasági tevékenység végzését vagy szolgáltatás nyújtását kevesebb energia felhasználásával oldják meg.
Investment in energy efficiency provides a better economic and societal return than investment in energy supply. 
Az energiahatékonysági beruházások jobb gazdasági és társadalmi megtérülést biztosítanak, mint az energiaellátási beruházások.
Energy efficiency increases the potential for economic growth, makes companies more competitive, lowers household energy bills and leads to lower energy import dependency, reduced emissions and improved air quality. 
Az energiahatékonyság növeli a gazdasági növekedési potenciált és a vállalatok versenyképességét, csökkenti a háztartások energiaszámláit, az energiaimporttól való függőséget és a károsanyag-kibocsátást, valamint javítja a levegőminőséget.
47 Energy Efficiency Obligation Schemes: Market-based instruments, defined by Article 7 of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU, that place requirements for ‘obligated parties’ to meet quantitative energy savings targets across their portfolio. 
Energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek: A 2012/27/EU energiahatékonysági irányelv 7. cikke által meghatározott piaci alapú eszközök, amelyek a „kötelezett felek” számára portfóliójuk egészére nézve számszerűsíthető energiamegtakarítási célértékek teljesítését írja elő.
Obligated parties may be retail energy sales companies, energy or transport fuel distributors. 
A kötelezett felek lehetnek kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalatok, energiaelosztók vagy közlekedési célú üzemanyagelosztók.
Energy performance contracting: Contractual arrangement between the beneficiary and the provider of an energy efficiency improvement measure, verified and monitored during the whole term of the contract, where investments (work, supply or service) in that measure are paid for in relation to a contractually agreed level of energy efficiency improvement or other agreed energy performance criterion, such as financial savings (Article 2(27) of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU). 
Energiahatékonysági szerződések: A kedvezményezett és az energiahatékonyság-javító intézkedést nyújtó szolgáltató között létrejött olyan szerződéses megállapodás, amelyet a szerződés teljes időtartama alatt ellenőriznek és nyomon követnek, és amelynek keretében az adott intézkedésbe való beruházásért (építés, beszerzés vagy szolgáltatás) a kifizetés a szerződésben megállapodott szintű energiahatékonyság-javulással vagy más, megállapodás szerinti energiahatékonysági kritériummal (például pénzügyi megtakarítás) összefüggésben történik (a 2012/27/EU energiahatékonysági irányelv 2. cikkének (27) bekezdése).
Managing authority: The national, regional or local body designated by the Member Stateto manage an operational programme. 
Irányító hatóság: Egy tagállam által valamely operatív program irányítására kijelölt nemzeti, regionális vagy helyi szerv.
Its tasks include selecting projects for funding, monitoring their implementation and reporting to the Commission on results achieved. 
Feladatai közé tartozik a támogatandó projektek kiválasztása, végrehajtásuk monitoringja, valamint a Bizottság felé történő beszámolás az elért eredményekről.
National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP): Are strategic tools at Member States level for their planning, coordination and implementation of energy efficiency measures in all sectors. 
Nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv: Tagállami szintű stratégiai eszközök az összes ágazatban történő energiahatékonysági intézkedések tervezésére, koordinálására és végrehajtására.
They set responsibilities; they might estimate needs and allocate budgets. 
Ezek a cselekvési tervek megállapítják a felelősségeket; kiterjedhetnek a szükségletek felbecsülésére és a költségvetés elosztására is.
The NEEAPs are an obligation to be fulfilled by the Member States, but they have no direct link to Cohesion Funding. 
A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a tagállamoknak kötelező teljesíteniük, de azok nem kapcsolódnak közvetlenül a Kohéziós Alaphoz.
There is no legal requirement or obligation to report on the energy savings achieved through EU Funds, nor an obligation to use EU funds to fund the areas identified in the NEEAPs. 
Nincsen jogi előírás vagy kötelezettség arra, hogy a tagállamok beszámoljanak az uniós 55 alapok révén elért energiamegtakarításról, sem olyan kötelezettség, hogy uniós forrásokat használjanak fel a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekben azonosított területek finanszírozására.
Operational programme (OP): Sets out a Member State’s or a region’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the Cohesion policy funds will be used during a given period (currently 2014-2020) to finance projects. 
Operatív program (OP) Meghatározza egy tagállam vagy régió prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt, hogy a kohéziós politikai alapokból származó forrásokat (uniós, tagállami köz-, illetve magán társfinanszírozás) miként használják fel az adott – jelenleg 2014–2020-es – időszakban a projektek finanszírozására.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 48 
Az operatív programokat a tárgyidőszakban csak mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.
Partnership agreements (PAs): Are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Partnerségi megállapodások: Az Európai Bizottság és az egyes tagállamok között jönnek létre a 2014–2020-as programidőszakra.
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds (ESIF) and outline each country's strategic goals and priorities for investment, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth. 
Kifejtik, hogy a tagállami hatóságok hogyan tervezik felhasználni az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) által nyújtott finanszírozást, és felvázolják az egyes országok stratégiai céljait és beruházási prioritásait, összekapcsolva azokat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia általános céljaival.
Performance reserve: Accounts for 6 % of resources allocated to the ERDF and CF under the Investment for Growth and Jobs goal. 
Teljesítménytartalék: A „beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében az ERFA-hoz és a KA-hoz rendelt erőforrások 6%-ának felel meg.
These funds are included in the programmes, but are definitively allocated or reallocated, subject to the outcome of the performance review in 2019. 49 
Ezek a pénzeszközök a programok részét képezik, de végleges kiosztásuk vagy újbóli kiosztásuk a 2019. évi teljesítmény-felülvizsgálat eredményétől függ. 56
EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes. 
HU HU A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE AZ ÉPÜLETEK ENERGIAHATÉKONYSÁGA: TOVÁBBRA IS ERŐTELJESEN KELL ÖSSZPONTOSÍTANI A KÖLTSÉGHATÉKONYSÁGRA ÖSSZEFOGLALÁS I. Ez a jelentés, amely az épületek energiahatékonyságáról szól a 2014–2020 közötti programozási időszakban, időszerű a 2021–2027 közötti kohéziós politikai programok előkészítésének kezdetén.
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency. 
A Bizottság időközben 2019decemberében előterjesztette az európai zöld megállapodást, amely kiemelten kezeli az energiahatékonyságot.
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions. 
Az energiatermelés és -fogyasztás az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának 75%-át teszi ki.
Therefore, improving efficiency in energy use and moderating energy demand are key to achieving the overall Energy Union goals for clean, secure, competitively priced energy and, above all, to achieving the ambition to decarbonise the EU economy by 2050 as presented in the European Green Deal. 
Ezért az energiafelhasználás hatékonyságának javítása és az energiaigény csökkentése kulcsfontosságú az energiaunió tiszta, biztonságos és versenyképes árú energiára vonatkozó általános céljainak eléréséhez, mindenekelőtt pedig az európai zöld megállapodásban bemutatott, az Unió gazdaságának 2050-ig történő dekarbonizációjára irányuló törekvés megvalósításához.
The application of the ‘energy efficiency first’ principle across the board will be key. 
Az „első az energiahatékonyság” elv általános alkalmazása kulcsfontosságú lesz.
With 40% of energy consumption and 36% of CO2 emissions in buildings, the EU’s climate neutrality and energy efficiency objectives can only be reached by significantly scaling up the current low building renovation rates and boosting the energy performance of the existing building stock. 
Mivel az energiafogyasztás 40%-a és a CO2-kibocsátás 36%-a épületekhez kapcsolódik, az Unió klímasemlegességre és energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzései csak a jelenleg alacsony épületfelújítási ráták jelentős emelésével és a meglévő épületállomány energiahatékonyságának fokozásával érhetők el.
To tackle this, the European Green Deal launches a building ‘renovation wave’. 
Ennek érdekében az európai zöld megállapodás „épületfelújítási hullámot” indít.
Cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings in buildings as such, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their benefits beyond energy savings, such as economic, social and environmental impacts. 
A költséghatékonysági értékeléseknek nemcsak az épületek energiamegtakarítását kell figyelembe venniük, hanem a végrehajtott beavatkozások számos szakpolitikai célkitűzéshez való hozzájárulását és azok egyéb, energiamegtakarításon túli előnyeit is, így például a gazdasági, társadalmi, környezeti hatásokat is.
Accordingly, cohesion policy funding contributes both to long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations. 
Ennek megfelelően a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás hozzájárul mind a hosszú távú energiahatékonysági célok eléréséhez, mind az energiaszegénység problémájának hosszú távú megoldásainak megvalósításához, ideértve az épületek mélyfelújítását is.
Beyond cost-effectiveness considerations, cohesion policy investments in energy efficiency therefore also have an important social objective tackling energy poverty. 
A költséghatékonysági szempontokon kívül a kohéziós politika energiahatékonysági beruházásainak tehát fontos társadalmi célkitűzése az energiaszegénység problémájának megoldása is.
As the ECA notes, for the 2014-2020 period, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), together with national public and private co-financing, provide some €19 billion in total for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
Amint azt a Számvevőszék megjegyzi, a 2014–2020 közötti időszakra az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) a nemzeti állami és magán társfinanszírozással együtt összesen mintegy 19 milliárd eurót biztosít a köz-és lakóépületekre irányuló energiahatékonysági beruházásokra.
In addition, a number of other EU instruments work in complement to support energy efficiency investments, in particular the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and Horizon 2020. 
Emellett számos más uniós eszköz is kiegészíti az energiahatékonysági beruházások támogatását, különösen az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és a Horizont 2020.
The Commission agrees on the importance of basing cohesion policy investments in energy efficiency in buildings on energy audits or Energy Performance Certificates. It considers that the quality of projects selected depends not only on the type of selection procedure, but also on the selection criteria applied. 
A Bizottság egyetért annak fontosságával, hogy a kohéziós politika épületek energiahatékonyságára irányuló beruházásai energetikai auditokon és energiahatékonysági tanúsítványokon alapuljanak, és úgy véli, hogy a kiválasztott projektek minősége nemcsak a kiválasztási eljárás típusától, hanem az alkalmazott kiválasztási szempontoktól is függ.
In many types of assistance, it is more efficient to set a quality threshold and accept all projects that meet them than to apply a method of direct comparison of applications. 
Sok támogatási forma esetében hatékonyabb egy minőségi küszöböt meghatározni és az annak megfelelő valamennyi projektet elfogadni, mint a kérelmek közvetlen összehasonlításának módszerét alkalmazni.
The Commission clarifies that the monitoring system for cohesion policy funding allows aggregating data for common indicators. 
A Bizottság tisztázza, hogy a kohéziós politika által nyújtott finanszírozás monitoringrendszere lehetővé teszi az adatok összesítését a közös mutatókhoz.
The current framework does not include a common indicator measuring the amount of energy saved in residential buildings. 
A jelenlegi keret nem tartalmaz a lakóépületekben megtakarított energia mennyiségét mérő közös mutatót.
The energy saving is measured in some programmes by programme specific indicators, which cannot be aggregated. 
HU HU programspecifikus mutatókkal mérik az energiamegtakarítást, amelyek nem összesíthetők.
Other common and programme specific indicators may measure other benefits. 
Más közös és programspecifikus mutatók pedig más hasznokat mérhetnek.
The Commission has proposed for cohesion policy 2021-2027 a common result indicator “Annual final energy consumption (of which: residential, private non-residential, public non-residential)”. 
A Bizottság a 2021–2027 közötti kohéziós politika tekintetében az „Éves végsőenergia-fogyasztás (a következő bontásban: lakóépületek, magáncélú nem lakóépületek, közcélú nem lakóépületek)” elnevezésű közös eredménymutatót javasolta.
Nevertheless, the Commission underlines that the energy savings produced by ERDF/CF investments 1 do not account for any interrelations, or systemic changes, or for external factors (such as weather) that might overcompensate the savings effect of the measure. 
A Bizottság mindazonáltal hangsúlyozza, hogy az ERFA/KA beruházásai révén elért energiamegtakarítások nem vesznek figyelembe olyan összefüggéseket, rendszerszintű változásokat vagy külső tényezőket (például az időjárást), amelyek meghaladhatják az intézkedés megtakarító hatását.
Those factors have an impact on the absolute level of primary and final energy consumption that are the terms in which the EU energy efficiency target is expressed. 
Ezek a tényezők befolyásolják a primerenergia-és a végsőenergia-fogyasztás abszolút mértékét, amely az uniós energiahatékonysági cél kifejezésére szolgáló érték.
Therefore, from a methodological point of view, the savings from individual measures cannot be aggregated and compared to the EU energy efficiency target. 
Ezért az egyes intézkedésekből származó megtakarítások módszertani szempontból nem összesíthetők és nem vethetők össze az uniós energiahatékonysági célkitűzéssel.
EU added value and performance are key requisites when it comes to project selection. 
Az uniós hozzáadott érték és a teljesítmény a projekt kiválasztásának alapvető feltétele.
It stresses that this should be considered in the wider context of the cohesion policy objectives for economic, social and territorial cohesion, as well as broader EU policy objectives, and that support should be targeted to projects that cannot be implemented on markets terms. 
Hangsúlyozza, hogy ezt a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó kohéziós politikai célkitűzések és a szélesebb körű uniós szakpolitikai célkitűzések tágabb összefüggésében kell vizsgálni, és hogy a támogatást olyan projektekre kell felhasználni, amelyeket nem lehet piaci feltételek mellett megvalósítani.
According to the Commission’s proposal for cohesion policy funds 2021-2027, in selecting operations, the managing authority shall ensure that selected operations present the best relationship between the amount of support, the activities undertaken and the achievement of objectives, thus including the value for money principle. 
A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai alapokról szóló bizottsági javaslat szerint az irányító hatóság a műveletek kiválasztásakor biztosítja, hogy a kiválasztott műveletek a lehető legjobb kapcsolatot hozzák létre a támogatás összege, a vállalt tevékenységek és a célkitűzések megvalósítása között, ideértve a jó ár-érték arányt is.
Also, selection criteria and procedures shall ensure the prioritisation of operations to be selected with a view to maximise the contribution of EU funding to the achievement of the objectives of the programme. 
Emellett a kiválasztási szempontok és eljárások biztosítják a kiválasztandó műveletek rangsorolását is, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a program célkitűzéseinek megvalósításához.
The Commission accepts the recommendation on planning and targeting of investments and partially accepts the recommendations on the project selection procedures and the performance monitoring system. 
A Bizottság elfogadja a beruházások tervezésére és célkiválasztására vonatkozó ajánlást, és részben elfogadja a projektkiválasztási eljárásokra és a teljesítményellenőrzési rendszerre vonatkozó ajánlásokat.
The Commission refers to its replies to the recommendations. 
A Bizottság az ajánlásokra adott válaszaira hivatkozik.
INTRODUCTION 04. 
BEVEZETÉS 04.
The Commission will promote the application of the ‘energy efficiency first’ principle wherever relevant and will provide guidance to that effect. 
A Bizottság adott esetben támogatni fogja az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazását, és erre vonatkozóan iránymutatást nyújt.
Improving efficiency in energy use and moderating energy demand in particular in buildings are key to achieving the overall Energy Union goals for a clean, secure, competitively priced energy and, above all, to the long term decarbonisation of the economy. 
Az energiafelhasználás hatékonyságának javítása és az energiaigény csökkentése – különösen az épületek esetében – kulcsfontosságú az energiaunió tiszta, biztonságos és versenyképes árú energiára vonatkozó általános céljainak eléréséhez, és mindenekelőtt a gazdaság hosszú távú dekarbonizációjához.
The principle of ‘energy efficiency first’ was introduced in the Regulation on the Governance of the Energy Union and Climate Action1. 
Az „első az energiahatékonyság” elvet az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló rendelet1 vezette be.
It means taking utmost account in energy planning, and in policy and investment decisions, of alternative cost-efficient energy efficiency measures to make energy demand and energy supply more efficient, in particular by means of cost-effective end-use energy savings, demand response initiatives and more efficient conversion, transmission and distribution of energy, whilst still achieving the objectives of those decisions. 
Ennek lényege, hogy az energetikai tervezési, a szakpolitikai és a beruházási döntések meghozatala során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni azokat az alternatív költséghatékony energiahatékonysági intézkedéseket, amelyek célja az energiakereslet és az energiakínálat hatékonyságának növelése, ideértve különösen a költségoptimalizált végfelhasználási energiamegtakarításokat, a keresletoldali válaszintézkedések kezdeményezését és az energia hatékonyabb átalakítását, szállítását és elosztását, az egyes döntések céljainak elérése mellett.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs), together with the long-term strategies for the renovation of the building stock, are key strategic documents on energy efficiency measures at national level. 
A nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek és az épületállomány felújítására vonatkozó hosszú távú stratégiák a nemzeti szintű energiahatékonysági intézkedések kulcsfontosságú stratégiai 1 (EU) 2018/1999 rendelet, 2. cikk, 18. pont.
The NEEAPs provide a framework for the development of the national energy efficiency strategies and cover energy efficiency improvement measures in view of achieving the national energy efficiency targets. 
A nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek biztosítanak keretet a nemzeti energiahatékonysági stratégiák kidolgozásához, és a nemzeti energiahatékonysági célok elérése érdekében hozott, az energiahatékonyság javítását célzó intézkedéseket ölelik fel.
The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace the NEEAPs in view of the achievement of the EU energy efficiency target for 2030. 
A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a nemzeti energia-és klímatervek fogják felváltani az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése tekintetében.
The NECPs are required under the Governance Regulation and cover the five dimensions of the Energy Union. 
A nemzeti energia-és klímaterveket az irányításáról szóló rendelet írja elő és az energiaunió öt dimenzióját ölelik fel.
The Commission refers to its replies in paragraphs 24 and 25. 
A Bizottság a 24. és 25. bekezdésben adott válaszára hivatkozik.