natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The achievement of the strategic results established for the programme period will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
A programidőszakra előirányzott stratégiai eredmények eléréséhez az esb-alapok keretében nyújtott támogatáson kívül a nemzeti költségvetések jelentős hozzájárulására is szükség lesz, ahogy további szabályozási intézkedésekre és strukturális reformokra is.
This illustrates that the Commission makes increasing use of the programming of ESI funds to influence overall economic governance in the Member States. 
Ez is mutatja, hogy a Bizottság az esb-alapok programozását egyre inkább felhasználja arra, hogy befolyásolja a tagállamokban az általános gazdasági kormányzást.
VI For most of the 2014-2020 Operational Programmes examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out the interventions aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
VI A legtöbb megvizsgált 2014–2020-as operatív program esetében a Bizottság és a tagállamok sikeresen fejlesztettek ki megbízhatóbb beavatkozási logikával rendelkező programokat, meghatározva (egyedi célkitűzésekben/eredményekben) a beavatkozás céljait és a célok elérésének várható módját (megjelölve a szükséges finanszírozást, a végrehajtandó intézkedéseket és a várt outputokat).
Executive summary 12 VII We found that the way the Operational Programmes are structured resulted in a significant increase in the number of performance indicators for outputs and results that need to be monitored. 
Összefoglalás 12 VII Megállapítottuk, hogy az operatív programok strukturálásának módja azt eredményezte, hogy jelentősen megnőtt az outputokra és eredményekre vonatkozóan figyelemmel kísérendő teljesítménymutatók száma.
The fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results and for the financial monitoring of investments. 
Az egyes alapokra vonatkozó rendeletek eltérő előírásokat szabtak meg az outputokra és eredményekre vonatkozó teljesítményadatok gyűjtésére és az azokról való beszámolásra nézve, illetve a beruházások pénzügyi monitoringját illetően.
There is no common definition of ‘output’ and ‘result’ and no harmonised approach between the different funds as to the use of common indicators (which need to be reported to the Commission). 
Nincsen egységes meghatározása az „output” és az „eredmény” fogalmának, és arra nézve sincs összehangolt megközelítés, hogy a különböző alapok egységes mutatókat alkalmaznának (amelyekről kötelezően beszámolnak a Bizottságnak).
Moreover, Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators and splitting indicators between regions. 
A tagállamoknak ezenkívül lehetőségük van arra, hogy további programspecifikus outputmutatókat határozzanak meg, valamint hogy a mutatókat a régiók között megosztva alkalmazzák.
VIII Our analysis showed that thousands of performance indicators were created by Member States and the common indicators are significantly outnumbered by programme-specific indicators. 
VIII Elemzésünk szerint a tagállamok ezerszámra határoztak meg teljesítménymutatókat, és az egységes mutatók számánál jóval nagyobb a programspecifikus mutatók száma.
This high number of indicators will result in an additional administrative burden, while it remains to be seen what use will be made by Member States of this data. 
A mutatók nagy száma meg fogja növelni az adminisztratív terhelést, miközben azt még nem lehet tudni, hogyan fogják felhasználni a tagállamok ezeket az adatokat.
Given the differences in approach, in particular for the programme-specific indicators, we also question whether a meaningful aggregation of performance data will be possible. 
A megközelítésbeli – különösen a programspecifikus mutatókat illető – eltérések miatt azt is megkérdőjelezzük, hogy lehetséges-e ésszerű módon összesíteni a teljesítményadatokat.
On the positive side, more and better performance data on outputs could pave the way for a more performance-based budget in post-2020. 
A mérleg pozitív oldalán az áll, hogy több és jobb teljesítményadat birtokában megnyílik az út a 2020 utáni teljesítményalapú költségvetés felé.
What we recommend IX The Member States should: — provide the Commission with the financial information necessary to effectively monitor compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). — discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. — ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected. 
Ajánlásaink IX A tagállamok: - lássák el a Bizottságot az ahhoz szükséges pénzügyi információkkal, hogy eredményesen figyelemmel lehessen kísérni a tematikus koncentrációs követelmények betartását (beleértve az ERFA-rendeletben felsorolt eltéréseket); - programmódosítás esetén ne alkalmazzák tovább a felesleges programspecifikus mutatókat; - gondoskodjanak az ERFA-beavatkozások hatásainak megállapítása szempontjából releváns adatok összegyűjtéséről.
X The Commission should: — ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post-2020 period are presented in time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. — ensure that the ring-fencing of ESI funding to the thematic objectives is respected by the Member States. — define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods. 
X A Bizottság: - nyújtsa be időben a 2020 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogalkotási javaslatait, hogy a programidőszak kezdete előtt le lehessen bonyolítani az Európai Parlament és a Tanács közötti tárgyalásokat; - biztosítsa, hogy az ESB-finanszírozásnak a tematikus célkitűzésekre való elkülönítését a tagállamok tiszteletben tartják; - adjon közös meghatározást az „output” és az „eredmény” fogalmára, javasolja a meghatározások felvételét a költségvetési rendeletbe, és biztosítsa, hogy a 2020 utáni időszakokban az ágazati rendeletek ezeket kövessék;
Executive summary 13 — carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions. — disseminate ‘good practices’ by Member States for evaluations which can best determine the impact of EU interventions and assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. — use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad-hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote benchmarking and allow for policy learning during 2014-2020 period and — apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period, where appropriate. 
Összefoglalás 13 - végezzen elemzést a 2014–2020-as időszak outputokra és eredményekre vonatkozó programspecifikus és közös mutatóira nézve, és válassza ki azokat, amelyek a leginkább relevánsak és a legalkalmasabbak az uniós beavatkozások hatásának meghatározására; - terjessze az uniós beavatkozások hatását legalkalmasabb módon meghatározó értékelések tagállami követendő példáit, és segítse a tagállamokat az értékelési terveik naprakésszé tételében, többek között az ilyen példák figyelembe vételével; - összehasonlító teljesítményelemzés és adott esetben a szakpolitikai fejlődés előmozdítása céljára használja fel a 2014–2020-as időszakban az éves végrehajtási jelentések révén begyűjtött adatokat, valamint az ad hoc és utólagos értékelések eredményeit; - adott esetben alkalmazza az OECD által javasolt, teljesítményen alapuló – minden egyes forrásnövekedést az outputok vagy más eredmények növekedéséhez kötő – költségvetés fogalmát a 2020 utáni időszak kohéziós politikai beavatkozásainak finanszírozására.
In this context, the Commission should make use of data on the actual unit costs determined during the 2014-2020 period. 
Ezzel kapcsolatban a Bizottság használja fel a 2014–2020-as időszakban meghatározott tényleges egységköltségekre vonatkozó adatokat.
Introduction 14 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 01 The European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) are the funding mechanisms which deliver the EU Cohesion policy. 
Bevezetés 14 A kohéziós politika jelenti az Unió legfőbb beruházási 01 Az Unió kohéziós politikájának finanszírozása három mechanizmus, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap (KA) révén történik.
Together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), these funds constitute the European Structural and Investment (ESI) funds. 
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal (ETHA) együtt ezek az alapok alkotják az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapok).
02 Cohesion policy is the EU’s main investment policy supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvement of citizens’ quality of life. 
02 A kohéziós politika az Unió legfőbb beruházási politikája, amely támogatja a munkahelyteremtést, a vállalatok versenyképességét, a gazdasági növekedést, a fenntartható növekedést és a polgárok életminőségének javítását.
The total allocation from the EU budget to the ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period is 349.4 billion euro, up from 346.5 billion euro in the 2007-2013 programme period1 (see Figure 1). 
A 2014– 2020-as programidőszakban az ERFA, az ESZA és a KA rendelkezésére álló teljes uniós költségvetés 349,4 milliárd euró volt, ami a 2007–2013-as programidőszak 346,5 milliárd eurós összegéhez képest némi növekedést jelentett1 (lásd: 1. ábra).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2007-2013 and 2014-2020 programme period including ETC and YEI 1 ECA calculation made on basis of the Commissions data on the adopted OPs for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020, Infoview, June 2016. 200 150 100 50 0 CF ESF ERDF 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. Allocation in billion euro Figure 1 
A 2007–2013-as és a 2014–2020-as programidőszakban az ERFA, az ESZA és a KA keretében nyújtott uniós támogatás, az ETE-t és a YEI-t is beleértve 1 Az Európai Számvevőszék számítása a 2007–2013-as és 2014–2020-as programidőszak elfogadott operatív programjaira vonatkozó bizottsági adatok alapján, InfoView, 2016. június. politikáját 200 150 100 50 0 KA ESZA ERFA 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Forrás: Európai Számvevőszék a Bizottság adatai (InfoView, 2016. június) alapján.
Introduction 15 03 Poland (76.8 billion euro), Italy (31.1 billion euro) and Spain (27.0 billion euro) are the Member States with the highest allocation of EU funding for ERDF, ESF and CF during the 2014-2020 programme period (see Figure 2). 
Bevezetés 15 03 Az uniós költségvetésből a 2014–2020-as programidőszak során a legtöbb ERFA-, ESZA és KA-támogatásban részesülő tagállamok: Lengyelország (76,8 milliárd euró), Olaszország (31,1 milliárd euró) és Spanyolország (27,0 milliárd euró) (lásd: 2. ábra).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period per Member State (in billion euro) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
A 2014–2020-as programidőszakban az ERFA, az ESZA és a KA keretében nyújtott uniós támogatás tagállamonként (milliárd euró) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Forrás: Európai Számvevőszék a Bizottság adatai (InfoView, 2016. június) alapján.
0 20 30 40 50 60 70 80 Figure 2 10 
0 20 30 40 50 60 70 80 2. ábra 10
Introduction 16 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 04 Programming funds is a crucial first step in the implementation of programmes, since it determines to a large extent to which areas the EU and national funds will be allocated over the programme period. 
Bevezetés 16 A kohéziós politika teljesítményirányultságát erősítő szabályozási rendelkezések a 2014–2020-as időszakban 04 A források programozása a végrehajtási programok első döntő lépése, mivel javarészt ekkor dől el, hogy a programidőszak során mely területek részesülnek uniós és tagállami forrásokban.
05 A number of new regulatory provisions have been introduced for the 2014-2020 programme period which aim to respond to these expectations, such as: — a concentration of Cohesion spending on thematic objectives and investment priorities derived from the Europe 2020 strategy; — a more structured use of intervention logic during the programming exercise, starting with the identification of investment needs and the specification of the intended long-term results; — a more consistent and comprehensive use of performance indicators to measure progress towards reaching these results; — the reintroduction of a mandatory performance reserve (previously mandatory during the 2000-2006 period and voluntary in 2007-2013 period2) of EU funding which is to be un-blocked only if the indicators reach specific pre-defined milestones; and — the ex-ante conditionalities which require a Member State to fulfil certain conditions (among others linked to the transposition and effective implementation of EU legislation and to existence of policy/strategic frameworks) in the areas of ESI funds’ investments. 
05 A 2014–2020-as programidőszakra számos olyan új szabályozási rendelkezés került bevezetésre, amely ezeknek az elvárásoknak igyekszik eleget tenni, többek között: - a kohéziós kiadásoknak az Európa 2020 stratégiából eredeztetett tematikus célkitűzésekre és beruházási prioritásokra való összpontosítása; - a beavatkozási logika strukturáltabb alkalmazása a programozás során, a beruházási igények azonosításával és a szándékolt hosszú távú eredmények pontosításával kezdve; - teljesítménymutatók következetesebb és átfogóbb alkalmazása az ezen eredmények felé történő előrehaladás mérésére; - az eredményességi tartalék újbóli bevezetése (korábban, a 2000–2006-os időszakban kötelező volt, majd a 2007–2013-as időszakban önkéntes2); az ilyen uniós finanszírozást csak akkor lehet rendelkezésre bocsátani, ha a mutatók elérnek egyes előre meghatározott konkrét célértékeket; - az előzetes feltételrendszer, amely előírja, hogy a tagállamok teljesítsenek bizonyos feltételeket (többek között az uniós szabályozás átültetésére és eredményes végrehajtására, valamint egyes politikai/stratégiai keretrendszerek meglétére nézve) az esb-alapok beruházásainak területein.
It should be noted that Member States can receive co-financing from ESI Funds before the ex-ante conditionalities are fulfilled. 
Megjegyzendő, hogy a tagállamok már az előzetes feltételek teljesülését megelőzően is részesülhetnek az esb-alapokból nyújtott társfinanszírozásban.
The Commission may decide to suspend part or all interim payments if ex-ante conditionalities are not fulfilled. 
A Bizottság dönthet úgy, hogy részlegesen vagy teljesen felfüggeszti az időközi kifizetéseket, ha az előzetes feltételek nem teljesülnek.
06 Annex I compares each of these key provisions for the 2014-2020 programme period with corresponding provisions in the 2000-2006 and 2007-2013 periods. 
06 Az I. melléklet összeveti a 2014–2020-as programidőszak egyes fő rendelkezéseit a 2000–2006-os és 2007–2013-as időszak megfelelő rendelkezéseivel.
The aspects related to the setting of ex-ante conditionalities, the specification of performance indicators and the arrangements concerning the performance reserve will be addressed in a second report (see paragraph 28). 
Az előzetes feltételrendszer meghatározásával, a teljesítménymutatók kijelölésével és az eredményességi tartalékra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos szempontokat egy második jelentésben fogjuk tárgyalni (lásd: 28. bekezdés).
2 Articles 23 and 50 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 25). 
2 Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 23. és 50. cikke (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).
Introduction 17 Adoption of the 2014-2020 legal framework for Preparation of the Commission’s legislative proposal 07 In 2010, the European Council adopted the Europe 2020 Strategy which aims to help Europe to emerge stronger from the crisis as well as to prepare the EU economy for the next decade. 
Bevezetés 17 A kohéziós politikára vonatkozó 2014–2020-as jogi A Bizottság jogalkotási javaslatának előkészítése 07 2010-ben az Európai Tanács elfogadta az Európa 2020 stratégiát, amely abban igyekszik segíteni Európát, hogy a válságból való kilábalást követően erősebb legyen, valamint előkészíti az Unió gazdaságát a következő évtizedre.
The Strategy identified key priorities for growth and headline targets to be met by 2020 (see Annex II). 
A stratégia fő növekedési prioritásokat és 2020-ig elérendő kiemelt célokat határozott meg (lásd: II. melléklet).
08 During 2010, the Commission carried out Impact Assessments for its legislative proposal of the Common Provisions Regulation (CPR) which sets out the general common provisions for all ESI funds3. 
08 2010 folyamán a Bizottság hatásvizsgálatot végzett az – összes esb-alapra általános közös rendelkezéseket megszabó – közös rendelkezésekről szóló rendeletre (CPR) vonatkozó jogalkotási javaslatára nézve3.
It was published in October 2011 and recommended the use of ex-ante conditionalities, performance review, performance reserve and a strengthened macro-fiscal conditionality. 
A vizsgálat 2011 októberében közzétett eredményei előzetes feltételrendszer, teljesítmény-felülvizsgálat és eredményességi tartalék alkalmazását, valamint a makro-fiskális feltételekhez kötöttség fokozását javasolják.
09 Finally, during 2012, the Commission developed Position Papers for each Member State. 
09 Végül 2012-ben a Bizottság állásfoglalásokat dolgozott ki mindegyik tagállamokat illetően.
They were sent to the competent national authorities in autumn 2012 before being presented by high-level Commission officials. 
Ezeket a magas szintű bizottsági tisztviselők általi bemutatás előtt, 2012 őszén kiküldték az illetékes tagállami hatóságoknak.
They contained the Commission’s analysis of the main challenges faced by each Member State, along with the progress made with respect to the attainment of the Europe 2020 targets, and the Commission’s view on the most relevant priorities for funding. 
Az állásfoglalások tartalmazták az egyes tagállamok előtt álló fő kihívások bizottsági elemzését, az Európa 2020 stratégia egyes célértékei tekintetében elért eredményeket, valamint a Bizottság véleményét arról, hogy melyek a leginkább releváns finanszírozási prioritások.
The position papers also contained references to the Country-Specific Recommendations (CSRs) and the European Semester. 
Az állásfoglalásokban szerepeltek utalások az országspecifikus ajánlásokra (CSR) és az európai szemeszterre is.
Subsequently, these staff working papers provided the basis for the Commission’s negotiations with the Member States. 
A következőkben ezek a munkadokumentumok képezték a tagállamokkal folytatott bizottsági tárgyalások alapját.
3 SEC(2011) 1141 final of 6 October 2011 ‘Impact Assessment’. Cohesion policy – the main steps 
3 „Hatásvizsgálat”, SEC(2011) 1141 végleges, 2011. október 6. keret elfogadása – a főbb lépések
Introduction 18 Negotiations of the Cohesion legislative package between Commission, European Parliament and Council Cohesion legislative package closely linked to the Multiannual Financial Framework 10 The discussions at the European Parliament and the Council on the Cohesion policy legislative package were closely linked to those on the Multiannual Financial Framework (MFF)4, which determines the total amount of EU funding available during the programme period. This MFF was the first one adopted in in accordance with the provisions of the Treaty of Lisbon. 
Bevezetés 18 Tárgyalások a kohéziós jogszabálycsomagról a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács között A kohéziós jogszabálycsomag szorosan kapcsolódik a többéves pénzügyi kerethez 10 Az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál a kohéziós politikai jogalkotási csomagról folytatott megbeszélések szorosan kapcsolódtak a többéves pénzügyi keretről (TPK)4 folytatott vitákhoz, amely keret meghatározza a programidőszak alatt rendelkezésre álló uniós támogatás teljes összegét Ez a TPK volt az első olyan keret, amelyet a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseivel összhangban fogadtak el.
This means that, the Council, acting in accordance with a special legislative procedure, unanimously adopts the MFF Regulation after having obtained the consent of the European Parliament. 
Ez azt jelenti, hogy a Tanács egy különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangú döntéssel fogadja el a TPK-rendeletet, az Európai Parlament jóváhagyását követően.
The Commission made its MFF proposal for the 2014-2020 period in June 2011. 
A Bizottság a 2014–2020-as időszakra szóló TPK-javaslatát 2011 júniusában tette meg.
The MFF was adopted by the Council and the European Parliament only in December 20135. 
A többéves pénzügyi keretet a Tanács és az Európai Parlament csak 2013 decemberében fogadta el5.
Powers of the European Parliament increased through the use of the ordinary legislative procedure 11 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) had increased the European Parliament’s powers by applying the ordinary legislative procedure (co-decision) to the entire Cohesion policy legislative package6. 
A rendes jogalkotási eljárás alkalmazása révén nő az Európai Parlament hatásköre 11 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) növelte az Európai Parlament hatáskörét azáltal, hogy a teljes kohéziós politikai jogalkotási csomagra a rendes jogalkotási eljárást (együttdöntés) alkalmazta6.
The Commission made its proposal for the legislative package of the Cohesion policy in October 2011. 
A Bizottság 2011 októberében tette meg a kohéziós politikai jogszabálycsomagra irányuló javaslatát.
For the first time, the Parliament and the Council played an equal role in the negotiation of the general provisions of the Structural Funds, following the changes made in the TFEU. 
A Parlament és a Tanács – az EUMSZ által bevezetett változásokból adódóan – először játszott egyenlő szerepet a strukturális alapok általános rendelkezéseiről szóló tárgyalásban.
In the previous programing period, the co-decision procedure only applied to the fund-specific rules. 
Az előző programozási időszakban az együttdöntési eljárás csak az egyes alapok külön szabályaira vonatkozott.
In practice, that meant that both the European Parliament and the Council were able to give opinions on all the Commission’s proposals, and that a common position needed to be reached between the Commission, the Parliament and the Council. 
A gyakorlatban ez azt jelentette, hogy az Európai Parlament és a Tanács is véleményezhette a Bizottság valamennyi javaslatát, és a Bizottságnak, a Parlamentnek és a Tanácsnak közös álláspontra kellett jutnia.
The negotiations started in July 2012 under the Cypriot Presidency. 
A tárgyalások 2012 júliusában, a ciprusi elnökség alatt kezdődtek meg.