natgillin/translations-raw huggingface dataset:
09 Finally, under Article 325(4) of the TFEU, the ECA must be consulted on any measures to be adopted by the legislator in the fields of the prevention of and fight against fraud affecting the EU’s financial interests. 
09 Végül pedig az EUMSZ 325. cikkének (4) bekezdése értelmében konzultációt kell folytatni a Számvevőszékkel a jogalkotó által az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalások megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén meghozandó intézkedésekről.
In recent years, the Commission has published several legislative proposals linked to the subject of this audit (Annex III). 
A Bizottság az elmúlt évek során számos olyan jogalkotási javaslatot tett közzé, amely ezen ellenőrzés tárgyához kapcsolódik (III. melléklet).
We have issued our opinion on some of these proposals12. 
A szóban forgó javaslatok közül néhányról véleményt tettünk közzé12.
Austria, Belgium, Bulgaria, Croatia, the Czech Republic, Cyprus, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Portugal, Romania, Slovakia, Slovenia, and Spain. 
Ausztria, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Ciprus, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Szlovákia és Szlovénia.
The Netherlands and Malta have joined the EPPO in the course of 2018. 
Hollandia és Málta 2018 folyamán csatlakozott az Európai Ügyészséghez.
10 Council Regulation (EU) 2017/1939 of 12 October 2017 implementing enhanced cooperation on the establishment of the European Public Prosecutor’s Office (‘the EPPO’). 
10 A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről.
11 See paragraphs 1.35 and 1.36 of our 2016 Annual Report. 
11 Lásd: 2016. évi éves jelentésünk 1.35–1.36. bekezdése.
12 See ECA Opinion No 1/2018 concerning the proposal of 2 May 2018 for a regulation of the European Parliament and of the Council on the protection of the Union's budget in case of generalised deficiencies as regards the rule of law in the Member States; ECA opinion No 9/2018 concerning the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the EU Anti-Fraud Programme; ECA opinion No 8/2018 concerning the proposal of 23 May 2018 on amending OLAF Regulation 883/2013 as regards cooperation with the European Public Prosecutor’s Office and the effectiveness of OLAF investigations. 9 
12 Lásd: az Európai Számvevőszék 1/2018. sz. véleménye a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló, 2018. május 2-i európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról; az Európai Számvevőszék 9/2018. sz. véleménye a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról; az Európai Számvevőszék 9/2018. sz. véleménye a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek (OLAF-rendelet) az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az OLAF vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról. 9
Audit scope and approach 10 Our audit assessed whether the Commission is properly managing the risk of fraud in EU spending. 
Az ellenőrzés hatóköre és módszere 10 Ellenőrzésünk során azt értékeltük, hogy a Bizottság megfelelően kezeli-e az uniós kiadásokat érintő csalások kockázatát.
In particular, we examined: o whether the Commission properly assesses the scale, nature and causes of fraud in EU spending; o whether the Commission has an effective strategic framework for managing the risk of fraud; o whether the Commission focuses sufficiently on preventing fraud; o whether OLAF’s administrative investigations lead to prosecution and recovery. 
Elsősorban azt vizsgáltuk, hogy: o a Bizottság megfelelően értékeli-e az uniós kiadásokat érintő csalások mértékét, jellegét és okait; o a Bizottság eredményes stratégiai kerettel rendelkezik-e a csalás kockázatának kezelésére; o a Bizottság kellő mértékben összpontosít-e a csalások megelőzésére; o az OLAF igazgatási vizsgálatainak eredményeként sor került-e vádemelésre és visszafizettetésre.
Figure 1 – Our audit scope for OLAF OLAF’s mandate and our audit scope 11 Commission EU institutions, bodies, offices and agencies OLAF develops EU policy to counter fraud OLAF investigates s e ri ous misconduct by EU staff and members of EU i ns ti tuti ons (internal investigations) Member States, third countries, international organisations OLAF conducts independent investigations into fraud, corruption and irregularities (external investigations) EU Expenditure EU Revenue (customs duties) OLAF activities covered by our audit scope OLAF activities not covered by our audit scope Source: ECA. 
1. ábra. Ellenőrzésünk hatóköre az OLAF tekintetében Az OLAF megbízatása és ellenőrzésünk hatóköre 11 Bizottság Uniós intézmények, szervek és hivatalok Az OLAF kidolgozza a csalás elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiát AZ OLAF kivizsgálja az uniós alkalmazottak és az uniós intézmények tagjai által elkövetett súlyos kötelezettségszegést (belső vizsgálatok) Tagállamok, harmadik országok, nemzetközi szervezetek Az OLAF független vizsgálatokat végez a csalással, korrupcióval és szabálytalanságokkal kapcsolatosan (külső vizsgálatok) Uniós kiadások Uniós bevétel (vámok) Az OLAF ellenőrzésünk hatókörébe tartozó tevékenységei Az OLAF ellenőrzésünk hatókörén kívüli tevékenységei Forrás: Európai Számvevőszék.
11 We also considered whether the EPPO is likely to address the weaknesses we identified in the current set up of combating fraud in EU spending. 
11 Megvizsgáltuk továbbá, hogy az Európai Ügyészség valószínűsíthetően kezelni fogja-e az uniós kiadásokat érintő csalásokkal szembeni küzdelem jelenlegi keretében általunk meghatározott hiányosságokat.
12 12 Our audit focused purely on fraud in EU spending. 
12 Ellenőrzésünk pusztán az uniós kiadásokat érintő csalásra összpontosított.
We covered all major EU spending areas (Agriculture, Cohesion, Research and External Actions). 
Minden jelentős uniós kiadási területtel (mezőgazdaság, kohézió, kutatás és külső tevékenységek) foglalkoztunk.
We focused mainly on the Commission’s actions to prevent and respond to detected fraud. 
Elsősorban a Bizottság felderített csalások megelőzésére és az arra való reagálásra irányuló intézkedéseivel foglalkoztunk.
We did not examine OLAF’s investigations into EU revenue. 
Nem vizsgáltuk az OLAF uniós bevételekkel kapcsolatos vizsgálatait.
Regarding OLAF’s external investigations, we focused on financial and judicial recommendations, because these are its main outputs13. 
Ami az OLAF külső vizsgálatait illeti, a pénzügyi és igazságügyi ajánlásokra összpontosítottunk, mivel ezek jelentik az OLAF két legfontosabb dokumentumtípusát13.
Nor did we examine internal investigations against officials or other EU employees, members of institutions or bodies, or heads of offices or agencies. 
Az ellenőrzés nem érintette a tisztviselők és más uniós alkalmazottak, intézmények vagy szervek tagjai, illetve hivatalok vagy ügynökségek vezetői ellen indult belső vizsgálatokat sem.
13 We based our observations on the following sources of evidence: (a) analysis of relevant documentation (Commission and OLAF documents, ECA reports, relevant studies and research) and databases (i.e. IMS and Arachne); (b) interviews with OLAF officials and officials from seven spending DGs (DG AGRI, DG EMPL, DG REGIO, DG RTD, DG DEVCO, DG CNECT and DG HOME), as well as DGs and other internal services playing an important role in the Commission’s oversight of fraud risk management (OLAF supervisory committee, SEC GEN, DG BUDG, and IAS); (c) interviews with bodies external to the Commission, such as Europol and Eurojust; (d) visits to Anti-Fraud Coordination Services (AFCOSs), public prosecutors’ offices and relevant ministries in four Member States (Bulgaria, Berlin and Brandenburg in Germany, Rome and Perugia in Italy and Poland); (e) a survey sent to 28 Member States’ Supreme Audit Institutions (SAIs), 23 of which replied; a survey sent by Europol in the framework of this audit to their 28 national contact points, 13 of which replied; (f) contributions from 15 experts (criminologists, legal and social scientists, prosecutors) who provided input and advice throughout the audit and commented on our preliminary findings. 
13 Az észrevételeinket megalapozó bizonyítékokat a következő forrásokból szereztük: a) a vonatkozó dokumentumok (bizottsági és OLAF-dokumentumok, számvevőszéki jelentések, releváns tanulmányok és kutatások) és adatbázisok (pl. IMS és Arachne) elemzése; b) interjúk az OLAF tisztviselőivel és a kiadásokat végrehajtó hét főigazgatóság (DG AGRI, DG EMPL, DG REGIO, DG RTD, DG DEVCO, DG CNECT és DG HOME) tisztviselőivel, valamint azokkal a főigazgatóságokkal és más belső szolgálatokkal, amelyek fontos szerepet játszanak abban, hogy a Bizottság áttekinthesse a csaláskockázat-kezelést (az OLAF Felügyelő Bizottsága, főtitkárság, DG BUDG és IAS); c) interjúk a Bizottságon kívüli szervekkel, például az Europollal és az Eurojusttal; d) látogatások négy tagállam (Bulgária, Németországban Berlin és Brandenburg, Olaszországban Róma és Perugia, valamint Lengyelország) csalásellenes koordinációs szolgálatainál (az OLAF Koordinációs Irodái), ügyészségi hivatalainál és érintett minisztériumainál; e) 28 tagállam legfőbb ellenőrző intézményeinek megküldött felmérés, amelyre 23 válasz érkezett; az Europol által ezen ellenőrzés keretében 28 nemzeti kapcsolattartónak megküldött felmérés, amelyre 13 válasz érkezett; 13 A Bizottság csalásmegelőzési intézkedései keretében az OLAF közigazgatási ajánlásaival is foglalkoztunk. 12
Observations The Commission’s insight into the scale, nature and causes of fraud is insufficient 14 Fraud measurement is the first step in a properly designed and implemented approach to countering fraud. 
Észrevételek A Bizottság nem rendelkezik kellő áttekintéssel a csalások mértékéről, jellegéről és okairól 14 A csalás mérése az első lépés a csalással szembeni küzdelem megfelelően megtervezett és végrehajtott megközelítésében.
Without good core data on fraud, it is more difficult to plan and monitor anti-fraud actions. 
Ha nem állnak rendelkezésünkre megfelelő alapvető adatok a csalásokról, nehezebb az azok megelőzését, illetve feltárását célzó intézkedések megtervezése és nyomon követése.
15 Fraud against corporately managed funds, such as EU money, is a hidden crime, meaning that it cannot be discovered without ex-ante or ex-post checks undertaken specifically for this purpose. 
15 A szervezeti szinten kezelt alapokat, például az uniós forrásokat érintő csalás rejtett bűncselekmény, vagyis kifejezetten e célból végzett előzetes és utólagos ellenőrzések nélkül nem kerül napvilágra.
Since such checks cannot be comprehensive and are not always productive, some cases remain undetected. 
Mivel ilyen ellenőrzéseket nem lehet mindenre kiterjedően végrehajtani, és ezek nem mindig produktívak, egyes esetek rejtve maradhatnak.
This is compounded by the lack of any individual victims of fraud against corporately managed funds who would report such crimes and bring them to the attention of the relevant authorities. 
Ráadásul a szervezeti szinten kezelt alapokat érintő csalásnak nincsenek egyéni sértettjei, akik az ilyen bűncselekményt bejelenthetnék és az érintett hatóságok tudomására hozhatnák.
Figure 2 represents undetected fraud and the stages between the detection of a case of suspected fraud and the establishment of fraud by a court. 
A 2. ábra a felderítetlen csalásokat, valamint a csalásgyanús esetek felderítése és a csalások bíróság által történő megállapítása közötti szakaszokat ismerteti.
Figure 2 – Levels of fraud Established by court Prosecuted fraud Investigated fraud Reported fraud Detected fraud Total fraud 13 Undetected fraud ? 
2. ábra. A csalás szintjei 15 Bíróság által megállapított csalás Vizsgálat alatt álló csalás Vádhatósági eljárás Bejelentett csalás Felderített csalás Összes csalás Felderítetlen csalás ?
14 16 Because of its hidden nature, the phenomenon of fraud cannot be estimated purely on the basis of official statistics on reported and investigated cases. 
16 A csalás jelenségét annak rejtett jellege miatt pusztán a bejelentett és kivizsgált esetekre vonatkozó hivatalos statisztikák alapján nem lehet megbecsülni.
Sociological research methods could provide additional useful insights into the scale and nature of the problem. 
A szociológiai kutatás módszerei további hasznos betekintést nyújthatnak a probléma mértékébe és jellegébe.
17 In relation to EU spending, information on the detected fraud level is recorded within three different databases (Figure 3). 
17 Az uniós kiadások vonatkozásában felderített csalások mértékével kapcsolatos információkat három különböző adatbázisban tartják nyilván (3. ábra).
Figure 3 – Information on detected fraud Detection of EU fraud Private sources IBOAs ECA MS national authorities MS investigative bodies OLAF database - Irregularity Case Management management system Sys tem Information on EU fraud Member State databases Source: ECA. 
3. ábra. A felderített csalásokra vonatkozó információk 16 Az uniós csalás felderítése Ma g á nf orrá s ok Uniós szervek Számvevős zék Tagállamok nemzeti hatóságai Tagállamok vizsgálati s zervei OLAF-adatbázis – ügykezelési rendszer Információk az uniós csalásról Szabálytalanságkezelő rends zer Tagállami adatbázisok Forrás: Európai Számvevőszék.
18 OLAF – as the EU’s key anti-fraud body – is responsible for collecting and compiling statistics and information on fraud in EU spending on behalf of the Commission. 
18 Az OLAF – az Unió legfontosabb csalás elleni szerve – feladata az uniós kiadásokat érintő csalásokra vonatkozó statisztikák és információk összegyűjtése és összeállítása a Bizottság nevében.
Member States and candidate countries are legally14 obliged to report to OLAF, as part of the Commission, all major cases of irregularities that they have detected in EU revenue (Traditional Own Resources) and expenditure (Cohesion, Agriculture and Pre-accession funds). 
A tagállamok és a tagjelölt országok jogszabály14 szerint kötelesek az OLAF mint bizottsági szolgálat számára bejelenteni minden jelentős szabálytalanságot, amelyet az uniós bevételek (hagyományos saját források) és kiadások (kohéziós, mezőgazdasági és előcsatlakozási alapok) terén felderítettek.
They are also obliged to report whether these irregularities give rise to administrative or judicial proceedings initiated at national level to establish whether 14 The relevant provisions are Article 122(2) of Regulation (EU) No 1303/2013; Article 50(1) of Regulation (EU) No 1306/2013; Article 30(2) of Regulation (EU) No 223/2014; Article 5(5) of Regulation (EU) No 514/2014; Article 21(1)(d) of Regulation (EU) No 1309/13. 
Erre a kiadásokkal kapcsolatos beszámolásra a „szabálytalanságkezelő rendszer” (IMS) elnevezésű informatikai rendszerben kerül sor, 14 Az érintett rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 122. cikkének (2) bekezdése; az 1306/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) bekezdése; a 223/2014/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdése; az 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (5) bekezdése; az 1309/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
OLAF is in charge of this system. 
amelyet az OLAF kezel.
Reporting in respect of revenue is done via the OWNRES system, which is managed by DG BUDG. 
A bevételekkel kapcsolatos beszámolás a DG BUDG által kezelt OWNRES rendszeren keresztül történik.
19 OLAF has its own case management system, which provides information on closed and ongoing investigations into fraud, corruption and serious irregularities involving EU money. 
19 Az OLAF saját esetkezelő rendszert is működtet, amely információkat ad az uniós forrásokat érintő csalásokkal, korrupcióval és súlyos szabálytalanságokkal kapcsolatos lezárt és folyamatban lévő vizsgálatokról.
Member State authorities may also have their own databases for recording suspected fraud cases affecting either the financial interests of the EU or their national budgets. 
A tagállami hatóságoknak szintén megvannak a saját adatbázisai az olyan csalásgyanús esetek nyilvántartására, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit vagy saját nemzeti költségvetésüket érintik.
20 In this section, we examine the quality of information used by the Commission on detected and undetected fraud levels and the type of analysis the Commission carries out in order to identify the most typical fraud patterns and schemes, causes of fraud, and the profile of EU fraudsters. 
20 Ebben a szakaszban a Bizottság által a felderített és a felderítetlen csalások mértékére vonatkozóan felhasznált információk minőségét, valamint a Bizottság által a legjellemzőbb csalási mintázatoknak és rendszereknek, a csalás okainak és az uniós csalók profiljának a meghatározása céljából végzett elemzés típusát vizsgáljuk.
We also assess how the Commission incorporates this information into its fraud risk assessments. 
Értékeljük továbbá, hogy a Bizottság hogyan használja fel ezeket az információkat a csaláskockázat értékelésében.
Data on the detected fraud level is incomplete 21 The Commission publishes the value of detected fraud, together with underlying analyses, every year in a report called the ‘PIF report’15. 
Hiányosak a felderített csalások mértékére vonatkozó adatok 21 A Bizottság minden évben az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló jelentésben (az úgynevezett PIF-jelentés) teszi közzé a felderített csalások értékét, a háttérelemzésekkel együtt15.
According to this report, detected fraud in EU spending in 2017 amounted to €390.7 million, or 0.29 % of total payments from the EU budget (Figure 4). 
E jelentés szerint 2017-ben az uniós kiadásokat érintő felderített csalások teljes összege 390,7 millió EUR volt, vagyis az uniós költségvetést terhelő összes kifizetés 0,29%-a (4. ábra).
Figure 4 – EU spending: detected fraud by spending area (2017) 16 EU spending area From Commission data, Member States’ and candidate countries’ reporting (amount in million euro) As % of payments Cohesion and fisheries* 320* 0.94 %* Natural resources 60 0.11 % Direct expenditure 7 0.04 % Pre-accession 3 0.18 % Total 390 0.29 % *For the cohesion and fisheries spending areas, which are entirely based on multi-annual programmes, the Commission suggests referring to data covering whole programming periods rather than to year-to-year changes. 
4. ábra. Uniós kiadások: felderített csalások kiadási területek szerint (2017) 17 Uniós kiadási terület Bizottsági adatok és a tagállamok és a tagjelölt országok jelentései szerint (millió EUR) A kifizetések %-ában Kohézió és halászat* 320* 0,94%* Természeti erőforrások 60 0,11% Közvetlen kiadások 7 0,04% Előcsatlakozás 3 0,18% Összesen 308 0,29%* *A teljes mértékben többéves programokon alapuló kohézió és halászat kiadási területekre vonatkozóan a Bizottság a teljes programozási időszakra kiterjedő adatok áttekintését javasolja az éves változások 15 Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem, 2017. évi éves jelentés, COM(2018) 553 final.
For the whole programming cycle 2007-13, detected fraud represents 0.44 % of the payments. 
A teljes 2007–2013-as programozási ciklus esetében a felderített csalások összege a kifizetések 0,44%-át teszi ki.
Source: ECA based on PIF Report 2017 (pp. 14, 22, 24 and 25) and the Commission Staff Working Document SWD(2018) 386 final "Statistical evaluation of irregularities reported for 2017" (pp. 47, 66, 102, 103 and 106). 
Forrás: Európai Számvevőszék, a 2017. évi PIF-jelentés (14., 22., 24. és 25. oldal) és „A 2017-re vonatkozóan bejelentett szabálytalanságok statisztikai értékelésének módszertana” című SWD(2018) 386 final bizottsági szolgálati munkadokumentum (47., 66., 102., 103. és 106. oldal) alapján.
22 To calculate these figures on detected fraud, the Commission uses its own data in cases where it manages the expenditure directly and, in cases concerning expenditure under shared management, it uses data forwarded to OLAF by Member States and candidate countries via the IMS. 
22 A Bizottság annak érdekében, hogy kiszámítsa a felderített csalásra vonatkozó szóban forgó számadatokat, saját adataira hagyatkozik azokban az esetekben, amikor közvetlenül kezeli a kiadásokat, illetve az OLAF-hoz a tagállamok és a tagjelölt országok által az IMS-ben megküldött adatokat használja olyan esetekben, amikor megosztott irányítás szerinti kiadásról van szó.
23 Based on our audit results, outlined in the following paragraphs, we have concluded that these figures do not provide a complete picture of the detected fraud level in EU spending. 
23 A következő bekezdésekben ismertetett ellenőrzési eredményeink alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy ezek a számadatok nem adnak teljes képet az uniós kiadásokat érintő felderített csalások mértékéről.
This is the case for both shared management and other management modes. 
Ez a megállapítás a megosztott irányítás és más irányítási módok esetében egyaránt érvényes.
24 Within shared management, the Commission’s view is that the main problem of non-reporting concerns cases under investigation by prosecution services of which authorities in charge of implementing the programme in question are not aware16. 
24 A megosztott irányítás esetében a Bizottság álláspontja az, hogy a bejelentés elmulasztásából adódó fő probléma az olyan esetekhez kapcsolódik, amelyekkel kapcsolatban ügyészségi nyomozás zajlik, és amelyekről az adott program végrehajtásáért felelős hatóságoknak nincs tudomása16.
Nevertheless, we have identified the following additional reasons why the scale of fraud is underreported: o Member State authorities do not report all cases investigated by OLAF. 
Mindenesetre a következő további okokat állapítottuk meg azt illetően, hogy a bejelentések miért nem tükrözik a csalások tényleges mértékét: o a tagállami hatóságok nem jelentenek be az OLAF által vizsgált minden esetet.
16 Paragraph 2.4 of Commission Staff Working Document (2016)237 final explains the methodological assumptions behind the analysis of the reported irregularities. 17 o Fraudulent cases may also arise from the activities of intermediate public bodies involved in implementing an operational programme through project selection or public tendering: o EU law17 does not require Member States authorities to report fraudulent or non-fraudulent cases where public bodies exercised the powers of a public authority and did not act as an economic operator. 
Az általunk ellenőrzött 20 OLAF-ügy közül a tagállami hatóságok megállapításunk szerint csak hármat rögzítettek az IMS rendszerben; o csalás az operatív program végrehajtásában a projektek kiválasztásában vagy a nyilvános pályázati eljárásban érintett közreműködő állami szervek tevékenységei során is előfordulhat: o az uniós jogszabályok17 nem írják elő, hogy a tagállami hatóságoknak bejelentést kell tenniük a csalással érintett vagy nem érintett ügyekről olyan esetekben, 16 Az SWD(2016) 237 final bizottsági munkadokumentum 2.4. bekezdése mutatja be a bejelentett szabálytalanságok elemzése során alkalmazott módszertani feltevéseket.
We found problems of underreporting in cases where public bodies act as economic operators. o When fraudulent or non-fraudulent irregularities occur in project selection before a given project is awarded any funding, it is not always possible to identify the irregular or fraudulent project concerned in order to enter the necessary data into the IMS. 
A ténylegesnél alacsonyabb adatok bejelentésével kapcsolatos problémákat tártunk fel olyan esetekben, amikor állami szervek járnak el gazdasági szereplőként; o amennyiben a projektek kiválasztása során csalárd vagy nem csalárd szabálytalanságot észlelnek még a finanszírozás odaítélése előtt, nem minden esetben azonosítható oly módon a szóban forgó szabálytalan vagy csalárd projekt, hogy a szükséges adatokat be lehessen vinni az IMS rendszerbe.