natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the explanatory memorandum accompanying its legislative proposal5, the Commission argued that agricultural holdings “will need to be supported in adopting and maintaining farming systems and practices that are particularly favourable to environmental and climate objectives because market prices do not reflect the provision of such public goods”. This emphasis on spending public money on public goods and rewarding farmers for positive externalities (i.e. for having positive impact that would otherwise not be rewarded by the market) also adds legitimacy to the CAP expenditure as a whole. 
A jogalkotási javaslatát kísérő indokolásban5 a Bizottság azzal érvelt, hogy a mezőgazdasági üzemeknek, amelyek „az erdészeti gazdálkodókkal együtt a földek fő kezelői, támogatásra lesz szükségük a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérését leginkább elősegítő művelési rendszerek és eljárások alkalmazásában és fenntartásában, mivel a piaci árak nem tükrözik e közjavak biztosítását”.
All farmers participating in CAP direct payment schemes (such as the Basic Payment Scheme or the Single Area Payment Scheme) must also 1 2 3 4 5 COM(2011) 625 final of 12.10.2011. 
Ha hangsúly kerül arra, hogy a közpénzt közjavak előállítására fordítják, és hogy a mezőgazdasági termelők jutalomban 1 2 3 4 5 COM(2011) 625 végleges, 2011.10.12.
The CAP is divided into two pillars: Pillar I comprises direct payments to farmers and market intervention measures. 
A KAP két pillérből áll: az első pillér részei a termelőknek nyújtott közvetlen kifizetések és a piaci intervenciós intézkedések.
It is fully funded from the EU budget. 
Ezt a pillért teljes mértékben az uniós költségvetés finanszírozza.
Pillar II covers rural development measures, which are co-financed by Member States Such negative environmental impacts of agriculture include soil depletion and erosion, water pollution, greenhouse gas emissions and biodiversity loss. 
A második pillér a tagállamok által társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedéseket foglalja magában. A mezőgazdaság ilyen negatív környezeti hatásai közé tartozik a talaj kimerülése és az erózió, a vízszennyezés, az üvegházhatású gázok kibocsátása és a biodiverzitás csökkenése.
The full official name of this new support scheme is ‘payment for agricultural practices beneficial for the climate and for the environment’. 
Az új támogatási program teljes hivatalos neve „az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan nyújtott támogatás”.
Recital 37 of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 608). 
A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.) (37) preambulumbekezdése. 9
apply for the green payment. However, smaller holdings can benefit from support under greening without having to meet all, or even any, of greening requirements. 
Kisebb mezőgazdasági üzemek azonban akkor is részesülhetnek zöldítési támogatásban, ha nem felelnek meg valamennyi zöldítési követelménynek, sőt akár ha egynek sem felelnek meg.
Greening requirements also do not apply to holdings considered ‘green by definition’: for example, organic farmers benefit from the green payment without having to demonstrate compliance with the three greening practices. 
A zöldítési követelmények nem vonatkoznak azokra a mezőgazdasági üzemekre sem, amelyek „meghatározás szerint” minősülnek zöldnek: például a biogazdálkodók úgy részesülnek zöldítési kifizetésekben, hogy nem kell igazolniuk a három zöldítési gyakorlat betartását.
The greening requirements encompass three farming practices, all of which are meant to be simple, generalised, non-contractual and annual, and to benefit the environment and climate: (a) Under crop diversification, farmers with more than 10 hectares of arable land are obliged to grow at least two crops. 
A zöldítési követelmények a következő három egyszerű, általános, szerződésen kívüli és éves gazdálkodási gyakorlatot foglalják magukban, amelyek az éghajlatra és a környezetre is kedvező hatást gyakorolnak: a) A növénytermesztés diverzifikálásának értelmében a több mint 10 hektár szántóterületen gazdálkodóknak legalább két különböző növényt kell termeszteniük.
At least one further (i.e. third) crop must be introduced on farms exceeding 30 hectares of arable land. 
A 30 hektár szántóterületet meghaladó gazdaságokban be kell vezetni legalább még egy (vagyis egy harmadik) növényt.
The share of arable land that farmers may devote to the main crop is limited to 75 %. 
A főkultúrának tekintett növényt a szántóföld területének legfeljebb 75%-án lehet termeszteni.
On farms where at least three crops are required, the two main crops taken together must not cover more than 95 % of arable land. 
Azokban a gazdaságokban, ahol legalább három növényt írnak elő, a két fő növénykultúrát a szántóföld területének legfeljebb 95%-án lehet termeszteni.
The main stated aim of crop diversification is to improve soil quality6; (b) Maintenance of permanent grassland combines two separate mechanisms. 
A növénytermesztés diverzifikálásának fő célja a talajminőség javítása6. b) Az állandó gyepterület fenntartása két különálló mechanizmusból áll össze.
Member States must: • monitor (at national or regional level) the proportion of permanent grassland in the total agricultural area covered by CAP direct payments. 
A tagállamoknak a következőket kell tenniük: • figyelemmel kell kísérniük (nemzeti vagy regionális szinten), hogy mekkora az állandó gyepterületek aránya a közvetlen KAP-kifizetésekkel érintett összes mezőgazdasági területhez képest.
If the ratio falls by more than 5 % from a reference level, then Member States must require farmers to restore permanent grassland previously converted to other land uses; • designate the areas of grassland which are the most sensitive from an environmental point of view. 
több mint 5%-kal visszaesik, elő kell írniuk, hogy a mezőgazdasági termelők állítsák helyre azokat az állandó gyepterületeket, amelyeket korábban más földhasználati kategóriába alakítottak át; • ki kell jelölniük, hogy környezetvédelmi szempontból mely gyepterületek a legérzékenyebbek.
The conversion and ploughing of such environmentally sensitive permanent grassland (ESPG) is prohibited. 
Az ilyen környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterület átalakítása és megművelése tilos.
According to EU legislation, permanent grassland is maintained under greening primarily for the purpose of carbon sequestration7. 
Az uniós jogszabályok szerint a zöldítés keretében az állandó gyepterületek fenntartásának elsődleges célja a szénmegkötés7.
sensitive permanent grassland has the primary purpose of protecting areas of valuable biodiversity (in addition to the overall carbon sequestration objective); (c) Farmers with more than 15 hectares of arable land must devote an equivalent of 5 % of that land to ecological focus areas (EFAs). 
A környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületek védelmének elsődleges célja (a szénmegkötés általános célkitűzése mellett) a biodiverzitás szempontjából értékes területek védelme; c) A több mint 15 hektár szántófölddel rendelkező mezőgazdasági termelőknek az adott terület 5%-ának megfelelő területet ökológiai jelentőségű területként kell fenntartaniuk.
EU legislation provides for 19 distinct EFA types with which farmers can meet this obligation, including land lying fallow, catch crops, nitrogen-fixing crops and several types of landscape features). 
Az uniós jogszabályok 19 különböző módját írják le annak, hogy a termelők hogyan tehetnek eleget az ökológiai jelentőségű terület követelményének: pl. parlagon hagyás, beültetés köztes kultúrával vagy nitrogénmegkötő növényekkel, tájképi elemek jelenléte.
However, individual Member States may decide to offer their farmers fewer EFA options. 
Az egyes tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy termelőiknek kevesebb választási lehetőséget engednek az ökológiai jelentőségű területeket illetően.
The main objective defined for EFAs is to safeguard and improve biodiversity8. 
Az ökológiai jelentőségű területek kapcsán meghatározott fő cél a biológiai sokféleség megőrzése és javítása8.
Apart from greening, the CAP has two other important instruments for pursuing environmental and climate objectives: (a) Cross-compliance is a mechanism linking most CAP payments to a set of basic standards to ensure the good agricultural and environmental condition of land (GAECs) and certain obligations, known as statutory management requirements (SMRs). 
A zöldítés mellett a KAP két másik fontos eszközzel is rendelkezik környezetvédelmi és éghajlati célkitűzéseinek megvalósítására: a) A kölcsönös megfeleltetés rendszere a legtöbb KAP-kifizetést a földterületek jó mezőgazdasági és környezeti állapotát (GAEC) biztosító alapvető szabályok, valamint az ún. jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) betartásától teszi függővé.
SMRs are defined in the respective EU legislation on the environment, climate change, public, animal and plant health, and animal welfare. 
növényegészségügyre, valamint az állatjóllétre vonatkozó megfelelő uniós szabályozás határozza meg.
Farmers who do not meet these standards and requirements risk incurring a penalty reducing all their direct payments, usually by 1 % to 5 %; (b) Environmental measures under rural development (CAP’s Pillar II) – such as the agri-environment-climate measure – are like the green payment in that they reward farmers for certain practices that benefit the environment and climate. 
Azok a gazdálkodók, akik ezen előírásoknak és követelményeknek nem felelnek meg, az összes közvetlen kifizetésüket csökkentő büntetést kockáztatnak, általában 1–5% értékben. b) A vidékfejlesztés (a KAP második pillére) alá tartozó környezetvédelmi intézkedések – pl. az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés – annyiban hasonlítanak a zöldítési kifizetésekhez, hogy ezek is jutalmazzák a termelőket a környezetvédelmi és éghajlati előnyökkel járó bizonyos gyakorlatokért.
Unlike greening, however, these measures are contractual, based on voluntary commitments by farmers. 
A zöldítéstől eltérően azonban ezek az intézkedések szerződéses jellegűek, a termelők önkéntes kötelezettségvállalásán alapulnak.
The premiums paid to farmers reflect the additional costs and income loss resulting from such commitments9. 
A termelőknek fizetett jövedelemtámogatás tükrözi a vállalt kötelezettségek nyomán felmerülő többletköltségeket és elmaradó bevételeket9.
The Commission sees greening as the middle tier in a three-tier ‘pyramid’ of ‘green’ CAP instruments (see Figure 1). 
A Bizottság meglátása szerint a zöldítés a középső szintet jelenti a KAP „zöld” eszközeinek háromszintű piramisán (lásd: 1. ábra).
The basic standards and requirements of cross-compliance, covering the broadest group of farmers and the biggest area, form the bottom tier of the pyramid, and the more ambitious environmental commitments under rural development – which are applicable to a smaller group of volunteers and a smaller area – the top. 
A piramis alsó szintjét a kölcsönös megfeleltetés alapvető előírásai és követelményei képezik: ezek terjednek ki a mezőgazdasági termelők legszélesebb csoportjára és a legnagyobb területre, míg a vidékfejlesztés keretében tett ambiciózusabb, az önkéntesek kisebb csoportjára és kevesebb területre vonatkozó környezetvédelmi kötelezettségvállalások adják a piramis csúcsát.
Together, these instruments are meant to have combined and complementary effects. 
Szándék szerint mindezen eszközök együttesen összeadódó és egymást kiegészítő hatással bírnak.
11 Figure 1 – Pyramid of CAP environmental instruments VOLUNTARY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITHOUT FINANCIAL SUPPORT ENVIRONMENTAL MEASURES UNDER RURAL DEVELOPMENT GREENING CROSS-COMPLIANCE (environmental SMRs and GAECs) AREA CONCERNED Source: ECA, based on the European Commission’s Staff Working Document SWD(2016) 218 final. 
1. ábra. A KAP környezetvédelmi eszközeinek piramisa 13 Forrás: Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság SWD(2016) 218 final személyzeti munkadokumentuma alapján.
The EU spends a considerable amount on the new green payment: 12 billion euro per year, representing 30 % of all CAP direct payments and almost 8 % of the whole EU budget. 
Az Unió jelentős összeget fordít az új zöldítési kifizetésre: évi 12 milliárd eurót, ami a KAP összes közvetlen kifizetésének 30%-át, az uniós költségvetésnek közel 8%-át teszi ki.
For farmers (who received their first green payments during the 2016 financial year, for claims submitted in 2015) this translates into an average rate of around 80 euro per hectare per year, with some variation between and – in some cases – within Member States. 
A mezőgazdasági termelők számára (akik először a 2016-os pénzügyi évben részesültek zöldítési kifizetésben, a 2015-ben benyújtott kérelmük alapján) ez hektáronként és évenként átlagosan 80 eurós kifizetést jelent, némi eltéréssel a tagállamok között és egyes esetekben a tagállamokon belül is.
When greening was introduced, the European Parliament and the Council (the budgetary authorities) shifted these funds from the other direct payments. 
A zöldítés bevezetésekor az Európai Parlament és a Tanács (a költségvetési hatóságok) ezeket a forrásokat a többi közvetlen kifizetésből csoportosította át.
Therefore, as Figure 2 ADDED ENVIRONMENTAL BENEFITS 
Ezért – amint azt a 2. ábra mutatja – a KAP közvetlen kifizetéseinek teljes költségvetése 2013 és 2017 között viszonylag állandó maradt.
Figure 2 – The introduction of greening does not change the overall budget for CAP direct payments 12 billioneuro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 greening other direct payments to farmers 12.2 11.7 40.9 41.4 40.9 28.0 27.2 FY 2013 FY 2014 FY 2015 FY 2016 FY 2017 Source: European Commission’s data (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). 
A zöldítés bevezetésével nem változott a KAP közvetlen kifizetéseinek teljes költségvetése 14 milliárdeuró 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 zöldítés egyéb közvetlen kifizetések a mezőgazdasági termelők számára 12,2 11,7 40,9 41,4 40,9 27,2 28,0 2013-as p. év 2014-es p. év 2015-ös p. év 2016-os p. év 2017-es p. év Forrás: az Európai Bizottság adatai (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm).
Greening is under shared management, with the Commission retaining the overall responsibility for the execution of the EU budget but delegating implementation tasks to Member States. 
A zöldítésre megosztott irányítás vonatkozik: a Bizottság megtartja az uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó teljes felelősségét, a végrehajtási feladatokat viszont átruházza a tagállamokra.
These delegated tasks include setting up and operating systems to collect claims from farmers, to carry out administrative and on-the-spot checks, and to calculate and pay out correct aid amounts. 
Ilyen átruházott feladat többek között a mezőgazdasági termelők kérelmeinek begyűjtésére, adminisztratív és helyszíni ellenőrzések elvégzésére, valamint a helyes támogatási összeg kiszámítására és kifizetésére szolgáló rendszerek létrehozása és működtetése.
For greening, Member States additionally need to set certain key parameters, for example: designating ESPG and selecting EFA types. 
A zöldítés érdekében a tagállamoknak ezenkívül meg kell határozniuk bizonyos fő paramétereket, például ki kell jelölniük a környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületeket és ki kell választaniuk, hogy milyen módokon fognak eleget tenni az ökológiai jelentőségű terület követelményének.
Our audit covered the design of greening and its first two years of implementation (claim years 2015 and 2016), as well as the coherence between this scheme and the other CAP environmental instruments of the CAP, i.e. cross-compliance and the environmental measures under rural development. 
Ellenőrzésünk vizsgálta a zöldítés kialakítását és végrehajtásának első két évét (a 2015-ös és 2016-os igénylési évet), valamint a zöldítés és a KAP egyéb olyan környezetvédelmi eszközei közötti koherenciát, mint például a kölcsönös megfeleltetés, illetve a vidékfejlesztés alá tartozó környezetvédelmi intézkedések.
Our main objective was to assess whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the relevant EU legislation. 
Fő célkitűzésünk annak értékelése volt, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott célkitűzéssel összhangban lehetséges volt-e a zöldítés révén javítani a KAP környezetvédelmi és éghajlat-politikai teljesítményét.
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP. 
Hogy választ adhassunk erre a fő ellenőrzési kérdésre, a következőket vizsgáltuk meg: a) a beavatkozási logika, az egyértelmű és kellően ambiciózus zöldítési célértékek megléte és a szakpolitika költségvetési juttatásainak indokoltsága; b) a környezetvédelem és az éghajlat szempontjából a zöldítéstől várható haszon; c) mennyiben teszi a zöldítés bonyolultabbá a KAP-ot.
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13 
Munkánk többek között a következőkből állt: a) számos olyan forrásból származó információk elemzése, mint pl. a vonatkozó jogszabályok, a Bizottság iránymutatásai és munkadokumentumai, a Bizottság és a tagállamok közötti levelezés és információcsere, a zöldítés végrehajtásával kapcsolatos adatok, valamint a kritikus szellemben áttekintett szakirodalom; b) az illetékes főigazgatóságokon (AGRI, CLIMA, ENV, valamint a Közös Kutatóközpont) és az uniós szintű érdekelt feleknél (COPA-COGECA és BirdLife) tett látogatások; c) a következő öt tagállam hatóságaival (kérdőívek, látogatások és videokonferenciák révén) készített interjúk: Görögország, Spanyolország (Kasztília és León), Franciaország (Aquitánia és Nord-Pas-de-Calais), Hollandia és Lengyelország; d) erre a tíz további tagállamra nézve a kettős finanszírozás kockázatára vonatkozó dokumentációs áttekintés: Belgium (Vallónia), Cseh Köztársaság, Németország 15
(e) analysis of our own audit results from the 2016 statement of assurance, in particular regarding changes in farming practices attributable to greening. 14 
(Brandenburg), Írország, Olaszország (Campania), Litvánia, Ausztria, Szlovénia, Finnország és az Egyesült Királyság (Wales); e) a 2016-os megbízhatósági nyilatkozatban szereplő saját ellenőrzési eredményeink elemzése, különös tekintettel a gazdálkodási módszerek azon változásaira, amelyek a zöldítésnek tulajdoníthatóak. 16
OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13. 
ÉSZREVÉTELEK A zöldítésnek nincsen világosan meghatározott és ambiciózus célokkal bíró, teljesen kidolgozott beavatkozási logikája, költségvetése nem kapcsolódik közvetlenül a szakpolitika környezeti és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához A zöldítési kifizetés két külön célt szolgál: a KAP környezetvédelmi és éghajlati teljesítményének javítását, illetve a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatását 13.
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide. 
A zöldítés bevezetése azt az alapelvet igyekezett érvényesíteni, hogy a mezőgazdasági termelők részesüljenek jutalomban az általuk előállított közjavakért.
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance. 
Ez az új megközelítés tükröződik a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott, a 2. bekezdésben is említett zöldítési célkitűzésben, amely a KAP környezetvédelmi és éghajlati teljesítményének javítása.
Greening also serves another purpose – it supports farmers’ income. 
A zöldítés más célt is szolgál: a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatását.
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment. 
A zöldítésnek ez a funkciója ugyan nem szerepel kifejezetten a szabályozásban, ám implicite következik abból, hogy az a zöldítési kifizetést közvetlen kifizetésként sorolja be.
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15. 
Nincs egyértelműen meghatározva, hogy a zöldítés konkrétan hogyan járuljon hozzá az Unió talajjal, éghajlattal és biodiverzitással kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez 15.
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1). 
Azokra a fő környezetvédelmi és éghajlati problémákra, amelyekre a zöldítés irányul – talajminőség, szénmegkötés és biodiverzitás –, átfogóbb uniós stratégiák vonatkoznak (lásd: 1. háttérmagyarázat).
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610. 
A talajra, az éghajlatra és a biodiverzitásra vonatkozó uniós stratégiai dokumentumok 2006-ban került sor a talajvédelemről szóló uniós tematikus stratégia elfogadására10.
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil. 
A stratégia rámutatott, hogy a talajromlás súlyos probléma Európában, és példákat is adott annak különféle formáira, mint a víz és a szél által okozott talajerózió vagy a talaj alacsony szervesanyag-tartalma.
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils. 
A stratégia célja volt a további talajromlás megelőzése, a talajfunkciók megőrzése, valamint a megromlott állapotú talaj helyreállítása.
10 COM(2006) 231 final of 22.9.2006. 
10 COM(2006) 231 végleges, 2006.9.22.