natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: i) the policy framework; ii) funding and spending; iii) building cyber-resilience; iv) responding effectively to cyber incidents. 
Az azonosított kihívásokat a következő négy nagy csoportba soroltuk: i. szakpolitikai keret; ii. finanszírozás és kiadások; iii. a kiberreziliencia kiépítése; iv. a kiberbiztonsági incidensekre való eredményes reagálás.
We therefore end each chapter with a series of ideas for further reflection by policy-makers, legislators and practitioners. 
Ezért minden fejezet végén felvetünk egy sor átgondolandó kérdést a szakpolitikusok, a jogalkotók és a gyakorlati szakemberek számára.
We would like to acknowledge the constructive feedback received from the services of the Commission, the European External Action Service, the Council of the European Union, ENISA, Europol, the European Cybersecurity Organisation, and national audit offices of the Member States. 
Végül köszönetet szeretnénk mondani a bizottsági szolgálatoktól, az Európai Külügyi Szolgálattól, az Európai Unió Tanácsától, az ENISA-tól, az Europoltól, az Európai Kiberbiztonsági Szervezettől és a tagállamok nemzeti számvevőszékeitől kapott konstruktív visszajelzésekért.
Contents Executive summary Introduction What is cybersecurity? 
Tartalomjegyzék Összefoglaló Bevezetés Mi a kiberbiztonság?
How serious is the problem? 
Mennyire súlyos a probléma?
Challenge 7: raising skills and awareness Training, skills and capacity development Awareness Challenge 8: better information exchange and coordination Coordination among EU institutions and with Member States Cooperation and information exchange with the private sector Responding effectively to cyber incidents Challenge 9: effective detection and response Detection and notification Coordinated response Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure Enhancing autonomy Concluding remarks Annex I — A complex, multi-layered landscape with many actors Annex II — EU spending on cybersecurity since 2014 Annex III — EU Member State audit office reports Acronyms and abbreviations Glossary ECA team 82-90 84-87 88-90 91-100 92-96 97-100 101-117 102-111 102-105 106-111 112-117 112-115 116-117 118-121 3 
Szakpolitika Jogszabályok A szakpolitikai és jogszabályi keret kialakítása Első kihívás: Érdemi értékelés és elszámoltathatóság Második kihívás: Az uniós jog hézagainak és egyenetlen átültetésének problémája Finanszírozás és kiadások Harmadik kihívás: A beruházási szintek összehangolása a célokkal A beruházások mértékének növelése A hatás növelése Negyedik kihívás: Az uniós költségvetési kiadások világos áttekintése Azonosítható kiberbiztonsági kiadások Egyéb kiberbiztonsági kiadások Előretekintés Ötödik kihívás: Megfelelő erőforrások biztosítása az uniós ügynökségek számára A kibertámadásoknak ellenálló társadalom kiépítése Hatodik kihívás: Az irányítás és az előírások megerősítése Információbiztonsági irányítás Fenyegetés-és kockázatértékelés Bekezdés I-XIII 01-24 02-06 07-10 11-24 13-18 19-24 25-39 26-32 33-39 40-64 41-46 41-44 45-46 47-60 50-56 57-58 59-60 61-64 65-100 66-81 66-75 76-78 2 Ösztönzők Hetedik kihívás: Készségfejlesztés és figyelemfelhívás Képzés, készségfejlesztés és kapacitásnövelés Figyelemfelhívás Nyolcadik kihívás: Az információcsere és a koordináció javítása Az uniós intézmények egymás közötti és a tagállamokkal folytatott koordinációja Együttműködés és információcsere a magánszférával Sikeres reagálás kiberbiztonsági események esetén Kilencedik kihívás: Eredményes észlelés és reagálás Észlelés és értesítés Összehangolt reagálás Tizedik kihívás: A kritikus infrastruktúrák és a társadalmi funkciók védelme Az infrastruktúrák védelme Az önállóság növelése Záró gondolatok I. melléklet — Összetett, többrétegű kép számos szereplővel II. melléklet — Az Unió kiberbiztonsággal kapcsolatos kiadásai 2014 óta III. melléklet — Az uniós tagállamok számvevőszékeinek jelentései Betűszók és rövidítések Glosszárium A számvevőszéki munkacsoport 79-81 82-90 84-87 88-90 91-100 92-96 97-100 101-117 102-111 102-105 106-111 112-117 112-115 116-117 118-121 3
Executive summary I Technology is opening up a whole new world of opportunities, with new products and services becoming integral parts of our daily lives. 
Összefoglaló I A technológia rengeteg új lehetőséget nyit meg, és az új termékek és szolgáltatások mindennapi életünk szerves részévé válnak.
The EU’s recent drive since 2017 to accelerate efforts to strengthen cybersecurity and its digital autonomy come therefore at a critical time. 
Ezért igencsak időszerű volt, amikor 2017-ben az Európai Unió elkezdte felgyorsítani a kiberbiztonság és a digitális autonómia megerősítésére irányuló erőfeszítéseit.
II This briefing paper, which is not an audit report and is based on publicly available information, aims to provide an overview of a complex and uneven policy landscape, and to identify the main challenges to effective policy delivery. 
II Ez a nyilvánosan elérhető információkon alapuló tájékoztató – amely nem ellenőrzési jelentés – áttekintést kíván nyújtani erről az összetett és egyenetlen szakpolitikai háttérről, és kísérletet tesz rá, hogy feltárja az eredményes szakpolitikai megvalósítás előtt álló fő kihívásokat.
The scope of our paper covers EU cybersecurity policy, as well as cybercrime and cyber defence, and also encompasses efforts to combat disinformation. 
A dokumentum hatóköre az Unió kiberbiztonsági politikájára, a kiberbűnözésre és a kibervédelemre, valamint a félretájékoztatás elleni küzdelemre terjed ki.
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: (i) the policy and legislative framework; (ii) funding and spending; (iii) building cyber-resilience; and (iv) responding effectively to cyber incidents. 
Az azonosított kihívásokat a következő négy nagy csoportba soroltuk: i. szakpolitikai és jogszabályi keret; ii. finanszírozás és kiadások; iii. a kiberreziliencia kiépítése; iv. a kiberbiztonsági incidensekre való eredményes reagálás.
Each chapter includes some reflection points on the challenges presented. 
Minden fejezet tartalmaz néhány átgondolandó kérdést is a bemutatott kihívásokkal kapcsolatban.
The policy and legislative framework III Developing action aligned to the EU’s cybersecurity strategy’s broad aims of becoming the world’s safest digital environment is a challenge in the absence of measurable objectives and scarce, reliable data. 
Szakpolitikai és jogszabályi keret III Mérhető célkitűzések hiányában és kevés megbízható adat birtokában nehézséget jelent olyan fellépéseket kidolgozni, amelyek révén az Unió – kiberbiztonsági stratégiája átfogó céljainak megfelelően – a világ legbiztonságosabb digitális környezetévé válhat.
Outcomes are rarely measured and few policy areas have been evaluated. 
Ritkán mérik fel a végeredményeket, és mindeddig kevés szakpolitikai területről készült értékelés.
A key challenge is therefore ensuring meaningful accountability and evaluation by shifting towards a performance culture with embedded evaluation practices. 
A legfontosabb kihívás ezért az érdemi elszámoltathatóság és értékelés biztosítása, amire az értékelési gyakorlatokon alapuló teljesítménykultúra felé való elmozdulás révén nyílhat lehetőség.
IV The legislative framework remains incomplete. 
IV A jogi keret továbbra is hiányos.
Gaps in, and the inconsistent transposition of, EU law can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Az uniós jog hiányosságai és következetlen átültetése megnehezíthetik a jogszabályok hatásának maximális érvényesítését.
Funding and spending V Aligning investment levels with goals is challenging: this requires scaling up not just overall investment in cybersecurity – which in the EU has been low and fragmented– but also scaling up impact, especially in better harnessing the results of research spending and ensuring the effective targeting and funding of start-ups. 
Finanszírozás és kiadások V A beruházási szintek és a célok összehangolása kihívást jelent, ugyanis ahhoz nem csupán a kiberbiztonságba történő beruházások átfogó szintjének emelésére van szükség, amely az Unióban eleddig alacsony és fragmentált volt, de a hatást is növelni kell, különösen a kutatási kiadások jobb hasznosítása, valamint az induló vállalkozások megfelelő célorientáltságának és finanszírozásának biztosítása révén.
VI Having a clear overview of EU spending is essential for the EU and its Member States to know which gaps to close to meet their stated goals. 
VI Az uniós kiadásokra való világos rálátás nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az Unió és tagállamai tisztában legyenek azzal, milyen hiányosságokat kell felszámolniuk kitűzött céljaik eléréséhez.
As there is no dedicated EU budget to fund the cybersecurity strategy, there is not a clear picture of what money goes where. 4 
Mivel a kiberbiztonsági stratégia finanszírozására nem áll rendelkezésre célzott uniós költségvetés, nincs egyértelmű kép arról, hogy mire mekkora összeget költenek.
VII At a time of heightened security-driven political priorities, constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies may prevent the EU’s ambitions from being matched. 
VII A fokozottan biztonságorientált politikai prioritások idején megakadályozhatja az Unió ambícióinak valóra váltását, ha a kibervédelemhez kapcsolódó tevékenységet folytató uniós ügynökségek nem rendelkeznek a szükséges erőforrásokkal.
Building cyber-resilience VIII Weaknesses in cybersecurity governance abound in the public and private sectors across the EU as well as at the international level. 
A kiberreziliencia kiépítése VIII Mind az Unióban, mind nemzetközi szinten számos hiányosság tapasztalható a kiberbiztonsági irányítás terén a köz-és a magánszférában egyaránt.
This impairs the global community’s ability to respond to and limit cyberattacks and undermines a coherent EU-wide approach. 
Ez akadályozza a nemzetközi közösséget abban, hogy megfelelően reagáljon a számítógépes támadásokra és megfékezze azokat, valamint ellehetetleníti a koherens, uniós szintű megközelítést.
The challenge is thus to strengthen cybersecurity governance. 
Ezért szintén kihívást jelent a kiberbiztonsági irányítás megerősítése.
IX Raising skills and awareness across all sectors and levels of society is essential, given the growing global cybersecurity skills shortfall. 
IX A készségek fejlesztése és a tudatosság növelése minden ágazatban és a társadalom minden szintjén elengedhetetlen, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb hiány mutatkozik a globális kiberbiztonsági készségek terén.
There are currently limited EU-wide standards for training, certification or cyber risk assessments. 
Jelenleg a képzésre, a tanúsításra vagy a kiberbiztonsági kockázatértékelésre vonatkozóan csak csekély mértékben léteznek uniós szintű szabványok.
X A foundation of trust is essential for strengthening overall cyber resilience. 
X A kibertámadásokkal szembeni átfogó reziliencia megerősítéséhez nélkülözhetetlen a bizalom.
The Commission itself has assessed that coordination in general is still insufficient. 
Maga a Bizottság is arra a megállapításra jutott, hogy a koordináció általában még mindig nem elégséges.
Improving information exchange and coordination between the public and private sectors remains a challenge. 
Továbbra is nehézséget jelent a köz-és a magánszféra közötti információcsere és koordináció javítása.
Responding effectively to cyber incidents XI Digital systems have become so complex that preventing all attacks is impossible. 
A kiberbiztonsági incidensekre való eredményes reagálás XI A digitális rendszerek olyan összetetté váltak, hogy lehetetlen minden támadást kivédeni.
Responding to this challenge is rapid detection and response. 
Ezért a gyors észlelés és reagálás jelenti a legjobb megoldást.
However, cybersecurity is not yet fully integrated into existing EU-level crisis response coordination mechanisms, potentially limiting the EU’s capacity to respond to large-scale, cross-border cyber incidents. 
A kiberbiztonságot azonban még nem integrálták maradéktalanul a meglévő uniós szintű válságkezelési koordinációs mechanizmusokba, ami korlátozza az Uniót abban, hogy megfelelően reagáljon a nagyszabású, határokon átnyúló kiberbiztonsági eseményekre.
XII The protection of critical infrastructure and societal functions is key. 
XII Kulcsfontosságú a kritikus infrastruktúrák és a társadalmi funkciók védelme.
The potential interference in electoral processes and disinformation campaigns are a critical challenge. 
A választási folyamatokba való beavatkozás lehetősége és a félretájékoztatási kampányok kritikus kihívást jelentenek.
XIII The current challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s core values. 5 
XIII Az Unióval szembeni kiberfenyegetések és a tágabb értelemben vett globális környezet által jelentett kihívások folyamatos elkötelezettséget igényelnek és elengedhetetlenné teszik az Unió alapvető értékeihez való feltétlen ragaszkodást. 6
Introduction 01 Technology is opening up a whole new world of opportunities. 
Bevezetés 01 A technológiai fejlődés rengeteg új lehetőséget nyit meg előttünk.
As new products and services take off, they become integral parts of our daily lives. 
Egyre több új termék és szolgáltatás épül be szervesen mindennapi életünkbe.
However, with each new development our technological dependence rises, and so too does the importance of cybersecurity. 
Eközben azonban egyre inkább függővé válunk a technológiától, és ezzel párhuzamosan nő a kiberbiztonság jelentősége is.
The more personal data we put online and the more connected we become, the more likely we are to fall victim to a form of cybercrime or cyberattack. What is cybersecurity? 
Minél több személyes adatot töltünk fel az internetre, minél több szálon kapcsolódunk a virtuális világhoz, annál nagyobb valószínűséggel válhatunk valamiféle kiberbűncselekmény vagy kibertámadás áldozatává.
02 There is no standard, universally accepted definition of cybersecurity1. 
02 A kiberbiztonságnak nincsen standard, egyetemesen elfogadott definíciója1.
Broadly, it is all the safeguards and measures adopted to defend information systems and their users against unauthorised access, attack and damage to ensure the confidentiality, integrity and availability of data. 
Gyakorlatilag mindazokat az adatok bizalmas kezelésének, sértetlenségének és rendelkezésre állásának biztosítására irányuló biztosítékokat és intézkedéseket értjük alatta, amelyek az információs rendszereknek és azok felhasználóinak az adatokhoz való jogosulatlan hozzáféréssel, támadásokkal és károkozással szembeni védelmére szolgálnak.
Incidents may be intended or not and range, for example, from accidental disclosures of information, to attacks on businesses and critical infrastructure, to the theft of personal data, and even interference in democratic processes. 
Ezek az események szándékosan vagy véletlenül is bekövetkezhetnek: az információk véletlen nyilvánosságra hozatala ugyanúgy a fogalom körébe tartozik, mint a vállalkozások és kritikus infrastruktúrák elleni támadások, a személyes adatok eltulajdonítása, vagy akár a demokratikus folyamatokba való beavatkozás.
These can all have wide-ranging harmful effects on individuals, organisations and communities. 
Ezek mindegyike számos káros következménnyel járhat az egyénekre, a szervezetekre és a közösségekre nézve.
04 As a term used in EU policy circles, cybersecurity is not limited to network and information security. It covers any unlawful activity involving the use of digital technologies in cyberspace. 
04 Az uniós szakpolitikai szóhasználatban a kiberbiztonság fogalma nem korlátozódik a hálózat-és információbiztonságra, hanem a kibertérben digitális technológiák alkalmazásával elkövetett valamennyi jogellenes tevékenységre kiterjed.
This can therefore include cybercrimes like launching computer virus attacks and non-cash payment fraud, and it can straddle the divide between systems and content, as with the dissemination of online child sexual abuse material. 
Így a kiberbűnözés fogalomköre olyan tetteket is magában foglalhat, mint a számítógépes vírusokat terjesztő támadások vagy a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel való visszaélések, és átfoghatja a rendszerek és tartalom közötti szakadékot, például a gyermekpornográf anyagok online terjesztése esetében.
In addition, Europol sees a convergence between cybercrime and terrorism2. 
Az Europol ráadásul párhuzamokat vél felfedezni a kiberbűnözés és a terrorizmus között is2.
05 Different actors – including states, criminal groups and hacktivists – instigate cyber incidents, moved by different motives. The fallout from these incidents is felt at the national, European and even global level. 
05 Különböző érdekeltek – köztük államok, bűnözői csoportok és hacktivisták – különféle szándékokkal bujtanak fel kiberbiztonsági események elkövetésére, amelyek hatása nemcsak tagállami, hanem uniós és globális szinten is érzékelhető.
However, the intangible and largely borderless nature of the internet, and the tools and tactics used, often make it difficult to identify an attack’s perpetrator (the so-called “attribution problem”). 
Mivel azonban az internet jellegénél fogva megfoghatatlan és nem ismer határokat, bizonyos eszközök és taktikák alkalmazása igencsak megnehezíti a támadások elkövetőinek azonosítását (ez az úgynevezett attribúciós probléma).
6 
06 A sokféle kiberbiztonsági fenyegetést jellemzően aszerint csoportosítják, hogy mi történik az adatokkal (nyilvánosságra hozatal, módosítás, megsemmisítés vagy jogosulatlan hozzáférés), illetve hogy milyen információbiztonsági alapelvet sértenek meg (lásd: 1. ábra).
As the attacks to information systems increase in sophistication, our defence mechanisms become less effective3. 
Ahogy egyre kifinomultabbá válnak az információs rendszerek elleni támadások, úgy csökken a védekezési mechanizmusaink eredményessége3.
Figure 1 – Threat types and the security principles they put at risk Availability Confidentiality Integrity 7 Unauthorised access Disclosure Modification of Information Destruction Denial of service Source: ECAmodifiedfromaEuropeanParliamentstudy4.Padlock=securitynotimpacted; Exclamation mark = security at risk 
1. ábra. Fenyegetéstípusok és az általuk veszélyeztetett biztonsági elvek Rendelkezésre állás Bizalmas kezelés Sértetlenség 8 Jogosulatlan hozzáférés Nyilvánosságra hozatal Információk módosítása Megsemmisítés S zolgáltatásmegtagadás Forrás: Európai Számvevőszék, egy európai parlamenti tanulmány4 nyomán.
8 Box1 Types of cyber attacks Every time a new device comes online or connects with other devices, the so-called cybersecurity “attack surface” increases. 
9 1. háttérmagyarázat A kibertámadások típusai Valahányszor egy-egy új eszköz csatlakozik fel az internetre vagy kapcsolódik össze más eszközökkel, nő az úgynevezett kiberbiztonsági „támadási felület”.
The exponential growth of the Internet of Things, the cloud, big data and the digitisation of industry is accompanied by a growth in the exposure of vulnerabilities, enabling malicious actors to target ever more victims. 
A dolgok internetének, a számítási felhőnek, a nagy adathalmazoknak és az ipar digitalizációjának exponenciális növekedése együtt jár a sebezhetőség növekedésével, lehetővé téve a rosszindulatú szereplők számára, hogy egyre több áldozatot célozzanak meg.
Malware (malicious software) is designed to harm devices or networks. 
A rosszindulatú szoftverek („malicious software”, röviden „malware”) az eszközök vagy hálózatok károsítására szolgálnak.
It can include viruses, trojans, ransomware, worms, adware and spyware. 
Ilyen szoftverek többek között a vírusok, a trójai programok (trojan), a zsarolóprogramok (ransomware), a férgek (worm), a reklámprogramok (adware) és a kémprogramok (spyware).
Ransomware encrypts data, preventing users from accessing their files until a ransom is paid, typically in cryptocurrency, or an action is carried out. 
A zsarolóprogramok titkosítják az adatokat, így a felhasználók csak akkor juthatnak hozzá fájljaikhoz, ha váltságdíjat fizetnek (rendszerint kriptopénzben) vagy ha megteszik, amit a zsaroló kér tőlük.
According to Europol, ransomware attacks dominate across the board, and the number of ransomware types has exploded over the past few years. 
Az Europol szerint az elmúlt néhány évben robbanásszerűen megsokszorozódtak a zsarolóprogramok típusai, és jelenleg ezek jelentik a leggyakoribb problémát.
Distributed Denial of Service (DDoS) attacks, which make services or resources unavailable by flooding them with more requests than they can handle, are also on the rise, with one-third of organisations facing this type of attack in 20176. 
Az elosztott szolgáltatásmegtagadással járó támadás (Distributed Denial of Service, DDoS, másik magyar nevén elosztott túlterheléses támadás) elérhetetlenné tesz bizonyos szolgáltatásokat vagy erőforrásokat azáltal, hogy kezelhetetlen mennyiségű kéréssel árasztja el őket. E támadástípus gyakorisága szintén egyre nő, 2017-ben a szervezetek egyharmada szembesült ilyen típusú támadással6.
Users can be manipulated into unwittingly performing an action or disclosing confidential information. 
A felhasználók bizonyos manipulációk útján csalárd módon rávehetők egy cselekvés végrehajtására vagy bizalmas információk nyilvánosságra hozatalára.
This ruse can be used for data theft or cyberespionage, and is known as social engineering. 
Ez a „pszichológiai manipuláció” néven ismert trükk adatlopásra vagy kiberkémkedésre adhat alkalmat.
There are different ways to achieve this, but a common method is phishing, where emails appearing to come from trusted sources trick users into revealing information or clicking on links that will infect devices with downloaded malware. 
Több módszer is létezik erre, a leggyakoribbak egyike az adathalászat, ahol látszólag megbízható forrásból érkező e-mailek révén veszik rá a felhasználókat adataik felfedésére vagy arra, hogy olyan hiperhivatkozásokra (linkekre) kattintsanak rá, amelyek rosszindulatú szoftvereket töltenek le és azokkal megfertőzik a készülékeket.
More than half of Member States reported investigations into network attacks7. 
A tagállamok több mint fele számolt be hálózati támadásokra irányuló vizsgálatokról7.
Perhaps the most nefarious of threat types are advanced persistent threats (APTs). 
A fenyegetéstípusok közül talán a legkártékonyabb a fejlett tartós fenyegetés (advanced persistent threat, APT).
These are sophisticated attackers engaged in long-term monitoring and stealing of data, and sometimes harbouring destructive goals as well. 
Az ezek hátterében álló kifinomult támadók hosszú távon figyelik és lopják az adatokat, emellett néha destruktív célt is szolgálnak.
The aim here is to stay under the radar without detection for as long as possible. 
Ezek a fenyegetések szintén arra törekszenek, hogy a lehető leghosszabb ideig észrevétlenek maradjanak.
APTs are often state-linked and targeted at especially sensitive sectors like technology, defence, and critical infrastructure. 
Az APT-k gyakran kötődnek különböző államokhoz, és előszeretettel célozzák meg a különösen érzékeny ágazatokat, például a technológiát, a védelmet és a kritikus infrastruktúrát.
Cyberespionage is said to account for at least one-quarter of all cyber incidents and the majority of costs 8. 
A kiberkémkedés az adatok szerint az összes kiberbiztonsági esemény legalább egynegyedét és a költségek döntő részét teszi ki8.
07 Capturing the impact of being poorly prepared for a cyberattack is difficult due to the lack of reliable data. 
07 A megbízható adatok hiánya miatt nehéz megállapítani, hogy mekkora hatással jár a kibertámadásokra való felkészültség elégtelensége.
The economic impact of cybercrime rose fivefold between 2013 and 20179, hitting governments and companies, large and small alike. 
A kiberbűnözés gazdasági hatása 2013 és 2017 között ötszörösére emelkedett9, és a kormányzatokat csakúgy sújtotta, mint a kis-és nagyvállalatokat.
The forecast growth in cyber insurance premiums from €3 billion in 2018 to €8.9 billion in 2020 reflects this trend. 
Ezt a tendenciát tükrözi, hogy a kiberbiztosítási díjak a 2018. évi 3 milliárd euróról 2020-ra várhatóan 8,9 milliárd euróra emelkednek.