natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. the national authorities had not established a link between the operational programmes and national Energy Efficiency action plans. none of the audited operational programmes was preceded by, or included, a proper needs assessment encompassing a detailed description and analysis of the overall energy savings potential of the economy, by sector and by region, identifying the economy’s energy savings potential and establishing objectives and adequate methods for monitoring the achievement of the objectives of the programme. 
15. A tagállami hatóságok nem kapcsolták össze az operatív programokat a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekkel. Az ellenőrzött operatív programok egyikét sem előzte meg igényfelmérés, illetve egyikük sem tartalmazott olyan megfelelő igényfelmérést, amely magában foglalta volna a gazdaság átfogó energiamegtakarítási potenciáljának részletes, ágazatonkénti és régiónkénti leírását és elemzését, felmérve a gazdaság energiamegtakarítási potenciálját, valamint célokat és megfelelő módszereket határozva meg a program céljai elérésének nyomon követésére.
Hence, it was not clear why the various sectors should be funded and to what extent the energy savings potential could be achieved via existing market instruments and public subsidies, including the Erdf and cf. as a consequence, the operational programmes did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
Ezért nem volt egyértelmű, hogy miért az adott ágazatokat kellene támogatni, és milyen mértékben lehet a meglévő piaci eszközökkel és közpénzekből történő támogatásokkal – beleértve az ERFA-t és KA-t is – realizálni az energiamegtakarítási potenciált. Ennek következtében az operatív programok nem határozták meg sem azokat a konkrét területeket, ahol energiamegtakarítást lehet elérni, sem a megtakarítások megvalósítási módjait, és ezáltal indoklást sem adtak a választott intézkedésekre és azok költségére.
16 oEcd/iEa (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, paris. 
16 Energy Efficiency Policy Recommendations [Energiahatékonysági ajánlások], OECD/IEA (2008), Párizs.
17 sEc(2009)889final of 23 June 2009 — synthesis of the complete assessment of all 27 national Energy Efficiency action plans as required by directive 2006/32/Ec on energy end-use efficiency and energy services, p. 47. 
17 Synthesis of the complete assessment of all 27 National Energy Efficiency Action Plans as required by Directive 2006/32/EC on energy end-use efficiency and energy services [Az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló 2006/32/EK irányelv által előírt, mind a 27 nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv teljes értékelésének szintézise] SEC(2009) 889 végleges, 2009.6.23., 47. o.
16. for illustration, Table 2 provides an overview of the contribution of the operational programmes to the energy savings objectives of the three Member states audited. the Environment op’s energy savings target (czech republic) is 21,7 % of the energy savings target set by the national Energy Efficiency action plan by 2016. in the other two countries, the operational programmes were expected to play only a minor role. for the Basilicata op, no energy savings target was set. 
14 16. Ennek bemutatása céljából a 2. táblázat áttekinti az operatív programok hozzájárulását a három ellenőrzött tagállam energiamegtakarítási céljaihoz. A Környezetvédelem operatív program (Cseh Köztársaság) energiamegtakarítási célja a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervben 2016-ra elérendő célként kitűzött energiamegtakarítás 21,7%-a.
When approving operational programmes, the commission did not require the Member states to support their allocation of funds to energy efficiency measures with the results of needs assessments. tablE 2 plannEd contrIbutIon of cohEsIon polIcy funds to thE EnErGy saVInGs objEctIVEs of sElEctEd mEmbEr statEs 14 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the Member States by 2016 (in GJ) as stated in NEEAP (2007) Energy savings target for the operational programme (in GJ) % Czech Republic Environment 7 143 120 1 550 000 (in 2007, originally 430 000) 21,7 (6) Italy Basilicata 45 477 720 Not set N/A Energy IOP 52 500 0,1 Lithuania Promotion of Cohesion (renovation of public buildings) 13 669 200 360 000 2,6 Source: operational programmes, nEEaps (2007), calculations by Eca. 
Az operatív programok jóváhagyásakor a Bizottság nem követelte meg a tagállamoktól, hogy igényfelméréssel támasszák alá az energiahatékonysági intézkedésekre elkülönített összegeket. 2. TÁBLÁZAT A KOHÉZIÓS FORRÁSOKNAK A KIVÁLASZTOTT TAGÁLLAMOK ENERGIAMEGTAKARÍTÁSI CÉLJAIHOZ TERVEZETT HOZZÁJÁRULÁSA Tagállam Operatív program (az energiahatékonyság javítására szánt források) Tagállami energiamegtakarítási célkitűzés 2016-ig (GJ-ban), a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv szerint (2007) Az operatív program energiamegtakarítási célkitűzése (GJ-ban) % Cseh Köztársaság Környezetvédelem 7 143 120 1 550 000 (2007-ben eredetileg 430 000) 21,7 (6) Olaszország Basilicata 45 477 720 Nincs meghatározva n.a.
cost-EffEctIVEnEss was not a dEtErmInInG factor whEn allocatInG fundInG to EnErGy EffIcIEncy mEasurEs 18. an analysis of cost-effectiveness compares costs (of investments or other types of spending) with the effects to be achieved. cost-effectiveness considerations should be a major determinant of public spending deci-sions18. the cost-effectiveness concept should be used especially when prioritising energy efficiency projects. the commission has emphasised that the objective of saving 20 % of the Eu’s projected energy consumption by 2020 can be achieved by introducing cost-effective measures, which means that the investments made will be paid back from the reduced energy bills within the lifetime of the energy savings measures, or often even much sooner19. 
A költséghatékonysági megfontolásoknak meghatározó szerepet kellene játszaniuk a közkiadásokkal kapcsolatos döntésekben18. A költséghatékonyság koncepcióját különösen az energiahatékonysági projektek rangsorolásakor kellene alkalmazni. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a 2020-ra prognosztizált energiafelhasználásra vonatkozó 20%-os megtakarítást költséghatékonysági intézkedések bevezetésével lehet érni, ami azt jelenti, hogy a beruházások az energiamegtakarítási intézkedések élettartama alatt vagy annál jóval korábban fognak megtérülni a kisebb energiaszámláknak köszönhetően19.
Member states are required to ensure that energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focusing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time20. 
A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a közszféra energia-hatékonyság-javító intézkedéseket tegyen, olyan költséghatékony fejlesztésekre összpontosítva, amelyek a legrövidebb idő alatt a legnagyobb energiamegtakarítást érik el20.
Given the low level of the projected achievement of the 20 % target (see paragraph 4), the allocation of funding and selection of projects should aim at maximising cost-effectiveness (see the Box for actual practice reported in Belgium and denmark). 
Mivel az előrejelzések szerint a 20%-os cél egyelőre nem fog teljesülni (lásd: 4. bekezdés), a források elosztásának és a projektek kiválasztásának a költséghatékonyság maximalizálására kell törekednie (a belgiumi és a dániai gyakorlat áttekintéséhez lásd: háttérmagyarázat).
18 article 27(1) and article 27(2) of the council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ L 248, 16.9.2002, p. 1). 
18 Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 27. cikkének (1) és (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).
19 sEc(2011) 277 final. 
19 SEC(2011) 277 végleges.
20 article 5 of directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council of 5 april 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing council directive 93/76/EEc (oJ L 114, 27.4.2006, p. 64). 
20 Az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (HL C 114., 2006.4.27., 64. o.).
15 box Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency ExamplEs of thE usE of thE cost-EffEctIVEnEss concEpt In two mEmbEr statEs in Belgium, under the flemish region’s ‘Energy management in flemish government buildings’ action plan, all regional investments with a payback period of seven years or less must be implemented within three years. the first phase must be assessed within five years to decide whether, and if so how, a second phase of investments with a payback period of 10 years or less can be implemented. in denmark, government institutions are required to implement energy savings measures with payback times of up to five years21. 
15 HÁTTÉRMAGYARÁZAT 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága A KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG KONCEPCIÓJÁNAK ALKALMAZÁSA KÉT TAGÁLLAMBAN Belgiumban a flamand régió „Energiagazdálkodás a flamand kormányzati épületekben” elnevezésű cselekvési terve alapján minden hétéves vagy ennél rövidebb megtérülési idővel jellemezhető regionális beruházást három éven belül végre kell hajtani. Ezt az első fázist öt éven belül értékelni kell annak eldöntése érdekében, hogy a 10 éves vagy rövidebb megtérüléssel rendelkező második beruházási fázist végre lehet-e hajtani, és ha igen, akkor hogyan. Dániában a kormányzati intézményeknek legfeljebb ötéves megtérüléssel rendelkező energiamegtakarítási intézkedéseket kell végrehajtaniuk21.
21 flemish Energy Efficiency action plan (2007) and action plan for renewed Energy conservation (2005), denmark (www.ec.europa.eu/ energy). 
21 A flamand energiahatékonysági cselekvési terv (2007) és a dániai megújuló energiamegtakarítási cselekvési terv (2005) (www.ec.europa. eu/energy). 20.
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period. 
A költséghatékonyság az ellenőrzött operatív programok egyikében sem volt meghatározó tényező az energiahatékonysági beruházásokra szánt források elosztásában. Az irányító hatóságok elmondása alapján a kohéziós források energiahatékonysági projektek között történő elosztása az energiafelhasználásra vonatkozó kormányzati becsléseken és a kormányzat által megvalósítani tervezett fogyasztáscsökkentésen, valamint bizonyos mértékig a régiók előző programozási időszak alatti támogatásfelhasználásán alapult.
However, it did not include investment cost projections of such reductions. the audited operational programmes did not provide any analysis which would have clarified how the funds had been allocated to each priority or measure. 
Mindazonáltal ez nem foglalta magában az említett fogyasztás-csökkentéssel kapcsolatos beruházásiköltség-prognózist. Az ellenőrzött operatív programok nem tartalmaztak olyan elemzést, ami egyértelműen bemutatta volna a források elosztásának módját az egyes prioritásokra vagy intézkedésekre vonatkozóan.
When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval. 
Az operatív programok értékelése során a Bizottság nem írta elő a tagállamok számára, hogy költséghatékonysági szempontból indokolják az energiahatékonysági intézkedésekre szánt források elosztását, és ez a követelmény sem a részlegek közötti egyeztetések során, sem az irányító hatóságok által jóváhagyásra benyújtott operatív programtervezetekre adott bizottsági észrevételekben nem merült fel.
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period. 
22 Összehasonlításképpen az energiamegtakarítást és a megújuló energiaforrások használatát támogató csehországi állami éves „EFEKT” program 1991 óta működik. A 2005–2007-es időszakban a beruházások egyszerű megtérülési ideje öt év (ipar), hét év (szolgáltató szektor) és 21 év (háztartások) között mozgott, míg 1 GJ energia megtakarításának átlagos költsége 74 EUR volt.
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs. 
17 24. Az irányító hatóságok nem törekedtek annak biztosítására, hogy a kiválasztott projektek az energiafelhasználás csökkentése és a végrehajtott beruházás közötti legjobb arányt nyújtsák.
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful. 
25. A Környezetvédelem operatív program (Cseh Köztársaság) esetén a kiválasztási kritériumok objektívek és átláthatóak voltak, így a potenciális kedvezményezettek számára kiszámíthatóbb volt, hogy pályázatuk sikeres lesz-e.
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost. 
Minden projektjavaslatot két ökológiai kritérium (1 GJ energiamegtakarítás költsége és a CO2-kibocsátás csökkentésének éves költsége) és három technikai kritérium (az eredeti állapothoz viszonyított százalékos energiamegtakarítás, a felújítás költsége, valamint a projekt befejezése után elért energetikai minősítés) szempontjából vizsgáltak. Ezenkívül a prognosztizált ötéves energiamegtakarítást levonták a projekt teljes támogatható költségéből.
However, even though the project selection criteria were objective and included the cost per 1 GJ saved, the acceptable value was between 200 and 560 euro per GJ, indicating a payback period of 17 to 47 years, much longer than for the state programmes (see footnote 22). tablE 3 cost of 1 Gj saVEd In four audItEd opEratIonal proGrammEs 17 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the operational programme (in GJ) Budget (in million euro) Cost of 1 GJ saved (in euro) Payback (in years) Czech Republic Environment 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italy Basilicata Not set 26 (17)1 N/A N/A Energy IOP 52 500 764 14 560 288–444 Lithuania Promotion of Cohesion 360 000 310 861 72–96 1 after the reallocation of funds. 
Annak ellenére azonban, hogy a projektek kiválasztási kritériumai objektívek voltak, és magukban foglalták az 1 GJ megtakarításának költségét, az elfogadható érték GJ-onként 200–560 EUR között volt, ami 17–47 éves megtérülési időt jelentett, jelentősen meghaladva az állami programokét (lásd: 22. lábjegyzet). 3. TÁBLÁZAT 1 GJ MEGTAKARÍTÁSÁNAK KÖLTSÉGE NÉGY ELLENŐRZÖTT OPERATÍV PROGRAMBAN Tagállam Operatív program (az energiahatékonyság javítására szánt források) Az operatív program energiamegtakarítási célkitűzése (GJ-ban) Költségvetés (millió EUR) 1 GJ megtakarítás költsége (EUR) Megtérülés (év) Cseh Köztársaság Környezetvédelem 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Olaszország Basilicata Nincs meghatározva 26 (17)1 n.a. n.a.
Source: operational programmes, calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Forrás: Operatív programok, a Számvevőszék számításai. 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
26. in the Basilicata op (italy), the managing authority adopted, as the sole evaluation criterion, the ratio between the estimated quantity of energy saved during the lifetime of the investment and the total eligible cost. the quantity of energy saved was calculated by the managing authority. using this ratio, the managing authority intended to select projects which would potentially generate the highest return on total project cost. since the calculations did not take into account the actual state of the buildings concerned (i.e. their energy class or actual energy consumption) and were therefore based on energy savings estimates instead of reliable data from energy audits, it is difficult to conclude whether the selected projects offered cost-effective solutions. 
A megtakarított energiamennyiséget az irányító hatóság számította ki. Az irányító hatóság az így kapott arányszám felhasználásával szándékozta kiválasztani azokat a projekteket, amelyek potenciálisan a legjobb megtérülést nyújtanák a projekt teljes költségéhez viszonyítva. Mivel a számítások nem vették figyelembe az érintett épületek tényleges állapotát (pl. energetikai minősítésüket vagy tényleges energia-fogyasztásukat), és így azok energetikai auditból származó megbízható adatok helyett energiamegtakarítási becsléseken alapultak, nehézséget okoz annak megállapítása, hogy a kiválasztott projektek költséghatékony megoldást jelentettek-e.
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection. 
27. Az Energiatakarékosság interregionális operatív program (Olaszország) esetében az irányító hatóság előírta, hogy a kiválasztáshoz a projekteknek az interregionális operatív programmal és a regionális energiatakarékossági tervekkel összhangban példamutató jellegűnek kell lenniük, „készen kell állniuk” (a munkálatok megkezdéséhez), továbbá technológiai és anyagfelhasználási szempontból innovatívnak kell lenniük, de a megtakarított energia mennyisége, a felmerülő költségek és ezek egymáshoz viszonyított aránya nem volt meghatározó tényező a kiválasztás során.
InadEquatE pErformancE IndIcators and monItorInG 29. the management of any spending programme or development project should set rational objectives and establish objectively verifiable indicators for their achievement. in the context of cohesion policy investments in energy efficiency, the managing authorities should establish a system of relevant and measurable performance indicators23. 
NEM MEGFELELŐ TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ÉS MONITORING 29. A kiadási programokat vagy fejlesztési projekteket irányítóknak ésszerű célokat kell kitűzniük, és objektíven ellenőrizhető mutatókat kell meghatározniuk azok elérésének értékelésére. Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások keretében az irányító hatóságoknak releváns és mérhető teljesítménymutatók rendszerét kell létrehozniuk23.
With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24. 
A Bizottság segítségével e hatóságoknak a projektek eredményeinek (pl. a megtakarított energia mennyisége és költsége és az energiahatékonysági politika célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulás) nyomon követését elősegítő releváns iránymutatásokat kell kiadniuk. Az összegyűjtött adatoknak elfogadható minőségűnek kell lenniük a relevancia, összehasonlíthatóság és megbízhatóság szempontjából24.
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators. 
23 Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 27. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy egyedi, mérhető, elérhető, szakszerű és időzített célokat kell meghatározni az uniós költségvetésben szereplő minden tevékenységi ágazatra vonatkozóan. E célok elérését teljesítménymutatókkal kell nyomon követni.
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p. 1). 18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
24 A Számvevőszék 7/2011. sz. véleménye (HL 47., 2012.2.17., 1. o.). 21/2012. sz. különjelentés – Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes. 
19 30. Az irányító hatóságoknak az operatív programjaik elkészítése során nem álltak rendelkezésre referenciaadatok a beruházásra kiválasztott ágazatok energiamegtakarítási potenciáljáról.
Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not. 
Ezek nélkül az adatok nélkül a döntéshozók nem tudták kellő tájékozottsággal megbecsülni, hogy egy program mennyiben járul hozzá egy szakpolitikai cél eléréséhez, és ez alapján azt sem tudták megítélni, hogy a programok támogatásra érdemesek-e. 31.
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes. 
Az energiahatékonysági intézkedésekhez tartozó teljesítménymutatók nem voltak megfelelőek a programok megfelelő nyomon követéséhez.
While the use of performance indicators was mandatory for the managing authorities, the type of indicator was not prescribed. as a result, the audited managing authorities used different measurement methodologies and units. therefore, the results of the energy efficiency measures are not comparable across the Eu and cannot be aggregated. 
Noha a teljesítménymutatók alkalmazása kötelező volt az irányító hatóságok számára, a mutatók típusát nem írták elő. Ennek eredményeképpen az ellenőrzött irányító hatóságok eltérő mérési módszereket és mértékegységeket alkalmaztak. Ebből következik, hogy az energiahatékonysági intézkedések eredményei nem hasonlíthatók össze uniós szinten, és azokat összesíteni sem lehet.
32. in the Environment op (czech republic), the indicator for the energy efficiency measure was the total amount of energy saved by the measure in GJ. data were reported at project level and then aggregated. these data were accurate and reliable since they were calculated by certified energy auditors. 
32. A Környezetvédelem operatív program (Cseh Köztársaság) esetében az energiahatékonysági intézkedés mutatója az intézkedés által megtakarított energia összmennyisége volt (GJ-ban).