natgillin/translations-raw huggingface dataset:
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X A határőrök az információs rendszerekből nem mindig kapnak időszerű és hiánytalan adatokat.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Egy név ellenőrzésekor például akár több száz eredmény is feljöhet a SIS II rendszerben (többnyire téves találatok), és a jogszabály értelmében ezeket manuálisan mind ellenőrizniük kell.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits. 
Ez nemcsak a határforgalom-ellenőrzések hatékonyságát csökkenti, hanem a valódi találatok figyelmen kívül hagyásának kockázatát is növeli.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI Az Eurodac kivételével általában nincs kötelező határidő az adatok bevitelére.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Az Eurosur célja szerint például valós idejű információkkal szolgál a határokon kialakult helyzetről.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Míg azonban az ellenőrzésünk által érintett országok némelyike csakugyan valós időben viszi be az információkat az Eurosur rendszerbe, más országok ezt csak hetente egyszer teszik meg.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII A következő ajánlásokat fogalmazzuk meg a Bizottság részére: o ösztönözze a SIS II és a VIS képzési környezetének alkalmazását o gyorsítsa fel a schengeni értékelések során feltárt hiányosságok kijavítását o elemezze a vízumellenőrzésekkel kapcsolatos eltéréseket o fejlessze tovább az adatok minőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokat o csökkentse az adatok bevitelével kapcsolatos késedelmeket 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Bevezetés A schengeni térség 01 A jelenleg 26 schengeni államból álló schengeni térség (lásd: 1. ábra) létrehozása lehetővé tette minden utazó számára, hogy a belső határokat határforgalom-ellenőrzés nélkül lépje át.
In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation. 
A határellenőrzés eltörlése érdekében a részt vevő országok közös vízumpolitikában is megállapodtak, továbbá hivatalos formába öntötték a rendőrségi és igazságügyi együttműködést.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 A schengeni térséget az uniós polgárok kétharmada az Unió legfőbb vívmányai egyikének tartja.
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 
Közel 70%-uk azonban azt is elvárja az Uniótól, hogy többet tegyen a külső határok védelme érdekében1.
7 1 Eurobarometer 89.2, 2018. 
1 Eurobarométer 89.2, 2018.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
A schengeni térség külső határainak ellenőrzéséhez használt információs rendszerek 03 A belső határok eltörlése szükségessé teszi, hogy a bűnözés és a terrorizmus megelőzése és a migráció ellenőrzése érdekében a külső határok ellenőrzése és őrizete eredményes legyen.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
Annak érdekében, hogy segítse a határőröket a schengeni térség külső határainak ellenőrzésében, az Unió több információs rendszert, illetve az információcseréhez szükséges közös keretet hozott létre.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
A legszélesebb körben használt rendszerek a következők: Schengeni Információs Rendszer (SIS II); Vízuminformációs Rendszer (VIS); Eurodac (európai ujjnyomat-azonosító rendszer); európai határőrizeti rendszer (Eurosur) és az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) kezelésére szolgáló rendszerek (lásd: 2. ábra).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. 
Ezenfelül az Unió két további, a határbiztonság szempontjából fontos információs rendszer – a határregisztrációs rendszer, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer – létrehozásán fáradozik, amelyek közül az előbbi várhatóan 2020-ban, az utóbbi várhatóan 2021-ben lép működésbe.
8 04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 A schengeni államok határátkelőhelyein a határőrök a SIS II, a VIS és az Eurodac rendszert használják személyi ellenőrzésre.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
Az Eurosur és a PNR rendszer az Unió külső határain vagy azokon túl bekövetkező eseményekről, valamint a határra érkező légi járatok utasairól szolgál információkkal.
They help to anticipate events relevant to border security. 
E két rendszer révén előre lehet látni a határbiztonság szempontjából lényeges eseményeket.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 9 
A 3. ábra részletesebben ábrázolja, hogyan használják elvben a határőrök e rendszereket a határforgalom-ellenőrzések során, valamint azt is, hogy a mellékletben ismertetettek szerint mely országok számára mely információs rendszerek elérhetőek. 9
05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system. 
05 A különböző nemzeti bűnüldöző hatóságok, valamint a vám-, vízum-és igazságügyi hatóságok szintén használják e rendszereket.
At the same time, they are responsible for entering the relevant data in these systems. 
Ugyanakkor ők felelnek a vonatkozó adatok e rendszerekbe való beviteléért is.
In the case of PNR, the information is provided by airlines. 
A PNR esetében az információkat a légitársaságok szolgáltatják.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. 
06 Az e rendszereket a tagállamokban használó határőrök (és más hatóságok) a külön erre a célra kifejlesztett saját nemzeti rendszereiken keresztül férnek hozzá a központi uniós rendszerekhez.
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 
Az uniós jogalkotók az uniós jogban2 minimumkövetelményeket határoztak meg e nemzeti információs rendszerek végrehajtására vonatkozóan.
07 At EU level, the European Commission, specifically the Directorate General for Migration and Home Affairs (DG HOME), has overall responsibility for the development and funding of the information systems, except PNR which does not have an EU-level central component (but can benefit from EU funding). 
07 Uniós szinten az Európai Bizottság, ezen belül a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (DG HOME) visel általános felelősséget az információs rendszerek fejlesztéséért és finanszírozásáért, a PNR kivételével, amelynek nincs uniós szintű központi eleme (de részesülhet uniós támogatásban).
Since 2012, the Commission has tasked the European Union Agency for the Operational Management of Large-Scale Information systems in the Area of Freedom, Security and Justice (“eu-LISA”) with storing data and maintaining SIS II, Eurodac, and VIS. 
A Bizottság 2012-től kezdődően megbízta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséget (eu‐LISA) az adatok tárolásával, valamint a SIS II, az Eurodac és a VIS rendszerek fenntartásával.
Eurosur, meanwhile, is managed by the European Border and Coast Guard Agency (EBCGA), known as Frontex, and the Member States. 
Az Eurosur kezelését időközben az Európai Határ-és Partvédelmi Ügynökség, más néven Frontex, illetve a tagállamok vették át.
11 2 Regulation (EU) No 1987/2006 for SIS II, Council Decision 2007/533/JHA on SIS II No 767/2008 for VIS, Regulation (EU) No 603/2013 for Eurodac and Regulation (EU) No 1052/2013 for Eurosur. 
11 2 A SIS II-ről szóló 1987/2006/EK rendelet, a SIS II-ről szóló 2007/533/IB határozat, a VIS-ről szóló 767/2008/EK rendelet, az Eurodacról szóló 603/2013/EU rendelet és az Eurosurról szóló 1052/2013/EU rendelet.
Directive (EU) 2016/681for PNR. 
A PNR-ről szóló (EU) 2016/681 irányelv.
08 Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million3 to cover the cost of setting up the EU level components for the systems covered by our audit. 
08 A rendelkezésre álló adatok alapján végzett becslésünk szerint az uniós költségvetés több mint 600 millió eurót3 bocsátott az ellenőrzésünk tárgyát képező rendszerek uniós szintű elemeinek létrehozásával kapcsolatos költségek fedezésére.
The total annual cost of operating the systems was approximately €61.5 million4. 
A rendszerek üzemeltetésének éves költsége összesen megközelítőleg 61,5 millió euró volt4.
In addition, Member States contribute towards the cost of developing and maintaining the national systems from their own budgets. 
Ezenfelül saját költségvetésükből a tagállamok is hozzájárulnak a nemzeti rendszerek kifejlesztésével és fenntartásával járó költségekhez.
Although information on Member States’ spending on their national systems is not always available, there are indications that these amounts are significant. 
Habár a nemzeti rendszerekkel járó tagállami kiadásokra vonatkozó információk nem állnak minden esetben rendelkezésre, a jelek szerint jelentős összegekről van szó.
For example, Member States spent approximately €235 million on setting up SIS II in addition to €95 million paid for from the EU budget5. 
A SIS II létrehozására például a tagállamok az uniós költségvetésből kifizetett 95 millió eurón felül megközelítőleg 235 millió eurót fordítottak5.
3 4 5 The amount is based on information included in documents published by the Commission or information obtained from their accounting system (for SIS II and VIS). 
12 3 4 5 A Bizottság által közzétett dokumentumokban szereplő, illetve a SIS II és a VIS bizottsági számviteli rendszeréből szerzett információk alapján.
This amount does not include the cost of developing Eurodac, for which no aggregated figures were available. 
Az összegbe nem tartoznak bele az Eurodac fejlesztési költségei, amelyekre nézve nem állnak rendelkezésre összesített adatok.
This includes eu-LISA’s 2017 commitments directly related to the information systems covered by the audit and Frontex’s 2017 commitments related to Eurosur, and SIS/VIS/Eurodac implementation of payments appropriations from DG Home 2017. 
Ez magában foglalja az eu-LISA keretében az ellenőrzésünk által érintett információs rendszerekhez közvetlenül kapcsolódó kiadásokra vállalt 2017. évi kötelezettségeket és a Frontex Eurosurhoz kapcsolódó 2017. évi kötelezettségvállalásait, valamint a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság SIS/VIS/Eurodac rendszerhez kapcsolódó 2017. évi kifizetési előirányzatainak végrehajtását.
European Court of Auditors, Special Report 03/2014, “Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II)”. 12 
Az Európai Számvevőszék 03/2014. sz., „A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) az Európai Bizottság általi kifejlesztése: tanulságok” című különjelentése.
Audit scope and approach 09 The EU is continuously working to improve the security of EU borders, which is an important topic for EU citizens. 
Az ellenőrzés hatóköre és módszere 09 Az Unió folyamatosan törekszik az uniós határok biztonságának javítására, ami fontos kérdés az uniós polgárok számára.
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently. Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Tekintettel arra, hogy a közelmúltban kialakult biztonsági és migrációs helyzetből fakadóan az Unió külső határaira növekvő nyomás nehezedik, ellenőrzésünk révén olyan szempontokat igyekeztünk feltárni e rendszerek kialakítását és használatát illetően, amelyek révén nőhet a határőrök munkájának hatékonysága Észrevételeink és ajánlásaink segítséget nyújthatnak az e rendszerek támogatására a következő többéves pénzügyi keretben rendelkezésre bocsátandó uniós források céljainak meghatározásában is.
6 The main audit question was: Are the main EU information systems for internal security supporting border control efficiently? 
10 A fő ellenőrzési kérdés a következő volt: • Hatékonyan támogatják a fő uniós belső biztonsági információs rendszerek a határellenőrzést?
This audit question was broken down into the following sub-questions: Are the EU information systems for internal security well designed to facilitate efficient border checks? Are the EU information systems for internal security providing border guards with relevant, timely and complete information during border checks? 
11 Ezt az ellenőrzési kérdést a következő részkérdésekre bontottuk fel: • Megfelelően alakították ki az uniós belső biztonsági információs rendszereket ahhoz, hogy elősegítsék a hatékony határforgalom-ellenőrzést? • Releváns, időszerű és hiánytalan információkkal látják el az uniós belső biztonsági információs rendszerek a határőröket a határforgalom-ellenőrzések során?
Our audit covered the following five systems: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR). 
12 Ellenőrzésünk a következő öt rendszerre terjedt ki: Schengeni Információs Rendszer (SIS II); Vízuminformációs Rendszer (VIS); Eurodac (európai ujjnyomat-azonosító rendszer); európai határőrizeti rendszer (Eurosur) és az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) kezelésére szolgáló rendszerek.
13 We have already covered some issues linked to illegal migration in special report 06/2017 “EU response to the refugee crisis: the ‘hotspot’ approach” and will further analyse these issues in forthcoming publications. 
Ilyen átkelőhelyek a szárazföldi határátkelőhelyek, a tengeri kikötők és a repülőterek (amelyek bizonyos tagállamok esetében azok egyedüli külső uniós határai). „Az EU válasza a menekültválságra: a hotspot-rendszer” című 6/2017. sz. különjelentésünkben már foglalkoztunk az irreguláris migrációhoz kapcsolódó néhány kérdéssel, és azokat későbbi kiadványainkban is tovább fogjuk vizsgálni. 13 6
14 We reviewed and analysed the strategic documents, evaluations and statistics relating to the five systems covered by our audit, as well as a variety of documents relating to their implementation at both national and EU level. 
14 Áttekintettük és elemeztük az ellenőrzésünk tárgyát képező öt rendszerhez kapcsolódó stratégiai dokumentumokat, értékeléseket és statisztikákat, valamint azok nemzeti és uniós szintű végrehajtásához kapcsolódó számos dokumentumot.
In addition, we visited border checkpoints and interviewed border authorities in Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland. 
Emellett felkerestünk határátkelőhelyeket Finnországban, Franciaországban, Olaszországban, Luxemburgban és Lengyelországban, és interjút készítettünk a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságokkal.
We also interviewed staff of DG HOME, Frontex and eu-LISA. 
Készítettünk interjúkat a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság, a Frontex és az eu-LISA munkatársaival is.
15 We also conducted a survey of EU border guards in 28 EU Member States and 4 Schengen associated states (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland) to obtain their views as users of the systems. 
15 A 28 uniós tagállamban és a 4 schengeni társult államban (Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc) felmérést végeztünk továbbá az uniós határőrök körében, hogy megtudjuk, használóként hogyan vélekednek a rendszerekről.
14 Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time 16 We assessed whether the Schengen States we visited had set up the information systems as and when required by the relevant EU legislation. 
14 Megállapítások Az információs rendszerek kialakítása hatékony határforgalom-ellenőrzést tesz lehetővé, de a hiányosságok felszámolása soká tart 16 Megvizsgáltuk, hogy az általunk felkeresett schengeni államok a vonatkozó uniós jogszabályokban előírtaknak megfelelő módon és időben hozták-e létre az információs rendszereket.
We also examined the Schengen evaluation mechanism and the extent to which the Schengen States had used the available EU funding to set up and improve their national systems. 
Megvizsgáltuk továbbá a schengeni értékelési mechanizmust és azt, hogy a schengeni államok milyen mértékben vették igénybe a rendelkezésre álló uniós forrásokat saját nemzeti rendszereik létrehozásához és fejlesztéséhez.
Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency 17 18 19 15 While each Schengen State is solely responsible for protecting its own borders, effective cooperation between them to protect the area requires a certain level of harmonisation of border checks. 
Az információs rendszerek általában megfeleltek az uniós követelményeknek, de nem egyforma hatékonysággal működtek 17 18 19 15 Míg az egyes schengeni államok egyedül felelnek saját határaik védelméért, a térség védelme érdekében folytatott eredményes együttműködésükhöz a határforgalom-ellenőrzések bizonyos fokú összehangolására van szükség.
Minimum governance requirements help ensure the consistency and quality of border checks and of the data entered in the information systems. 
A határforgalom-ellenőrzések, valamint az információs rendszerekbe bevitt adatok egységességét és minőségét irányítási minimumkövetelmények segítenek biztosítani.
Each Schengen State must set up its own complementary national systems, which connect to the central EU systems. 
Minden schengeni államnak létre kell hoznia az uniós központi rendszerekhez kapcsolódó saját kiegészítő nemzeti rendszereit.
The Schengen States we visited had all done so in line with the requirements defined in the relevant legislation. 
Az általunk felkeresett schengeni államok mindegyike megtette ezt, a vonatkozó jogszabályokban meghatározott követelményeknek megfelelően.
Nevertheless, we found that, while all the systems met the common minimum requirements, not all national systems were equally efficient. 
Megállapítottuk azonban, hogy bár az összes rendszer eleget tesz a közös minimumkövetelményeknek, nem minden nemzeti rendszer egyformán hatékony.
The following paragraphs provide some examples of this. 
Ezzel kapcsolatban a következő bekezdésekben bemutatunk néhány példát.
Some countries do not make all the functions offered in the central EU systems available through their national systems, thus reducing the efficiency of border checks. 
Egyes tagállamokban a nemzeti rendszereken keresztül nem érhető el az uniós központi rendszerek által kínált összes funkció, ami csökkenti a határforgalom-ellenőrzések hatékonyságát.
For example, the central SIS II system offers the option to store and check fingerprints. 
A központi SIS II rendszer például lehetőséget kínál az ujjnyomatok tárolására és ellenőrzésére.
This is important because it is not always possible to uniquely identify a person from basic personal data such as a name or a date of birth. 
Ez azért fontos, mert nem mindig lehetséges egyedileg azonosítani egy személyt az alapvető személyes adatok, azaz a név vagy a születési dátum alapján.
Such data can be forged, or a person can refuse to provide it. 
Ezek az adatok meghamisíthatók, illetve az érintett megtagadhatja azok megadását.
Fingerprints make it possible to identify a person with a much higher degree of certainty. 
Az ujjnyomatok sokkal nagyobb bizonyosággal teszik lehetővé egy adott személy azonosítását.
However, the option perform biometric searches on the basis of fingerprints stored in SIS is not yet available in all Schengen States’ national systems, as some require more time than others to implement the necessary technical solutions. 
Nem minden schengeni állam nemzeti rendszerén keresztül lehet azonban még biometrikus keresést végezni a SIS-ben tárolt 20 16 ujjnyomatok alapján, mivel a szükséges műszaki megoldások végrehajtása egyes országokban tovább tart, mint másutt.
When fingerprint identification was available at the central level, only 10 Schengen States confirmed that they were ready to use it. 
Amikor központilag elérhetővé vált az ujjnyomat-azonosítás, csupán tíz schengeni állam erősítette meg, hogy kész annak használatára.
20 21 In the case of SIS II, Schengen States can either access and submit queries to the central database or create their own national copies for this purpose. 
21 A SIS II esetében a schengeni államoknak lehetőségük van vagy belépni a központi adatbázisba és onnan adatokat lekérdezni, vagy e célból saját nemzeti másolatokat létrehozni.
While most of them operate their own national copies, some (Denmark, Finland, Liechtenstein, Norway and Slovenia) connect directly to the European database. 
Az államok többsége saját nemzeti másolatot használ, néhányuk (Dánia, Finnország, Liechtenstein, Norvégia és Szlovénia) viszont közvetlenül kapcsolódik az európai adatbázishoz.
Where Schengen States use national copies of SIS II, these must be synchronised with the central European database at all times in order to ensure that border checks are based on the most up-to-date information. 
Amennyiben egy schengeni állam a SIS II nemzeti másolatát használja, azt mindenkor össze kell hangolni a központi európai adatbázissal, hogy a határforgalom-ellenőrzések a legfrissebb információkra támaszkodhassanak.
However, in two of the countries in our sample (Poland and France), evaluations have indicated discrepancies between records in the national copies and in the central database. 
A mintánk részét képező országok közül kettő (Lengyelország és Franciaország) esetében azonban az értékelésekből az derült ki, hogy eltérések vannak a nemzeti másolatokban és a központi adatbázisban szereplő adatok között.
22 We also found that certain legal constraints at the Member State level (rules on data protection and national security) prevented the efficient sharing of human resources. 
22 Megállapítottuk azt is, hogy bizonyos tagállami szintű jogi akadályok (adatvédelmi és nemzetbiztonsági szabályok) gátolják az emberi erőforrások hatékony elosztását.