natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020. 28 Member State Date of publication of the strategy Ireland August 2012: National Broadband Plan. 
Előfordult, hogy a kitűzött célértékek ambiciózusabbak voltak, mint az Európa 2020 stratégia célértékei: • Németország a 2. cél esetében a stratégiában szereplő értékek (30 Mbit/s-os lefedettség 2020-ig) helyett azt a célt tűzte ki, hogy 2018-ra a lakosság 100%-a számára legyen elérhető az 50 Mbit/s-os sebesség; • Magyarország, szintén a 2. cél esetében, a legalább 30 Mbit/s-os internetszolgáltatáshoz való hozzáférést minden háztartás számára a 2020-as céldátum helyett már 2018-ra kívánja megvalósítani.
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target. 
30 4. táblázat. 1 5 2. 3.
39. Some Member States’ strategies provided more detail on their targets than the high level Europe 2020 targets. 
Egyes tagállamok esetében a stratégiák részletesebben határozták meg a célértékeket, mint az Európa 2020 magas szintű célkitűzései.
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively. 
A magyarországi stratégia a minimális letöltési és a feltöltési sebességekre is tartalmazott célértékeket: a letöltésre vonatkozóan 7,5 Mbit/s-ban, a feltöltésre vonatkozóan pedig 1,7 Mbit/s-ban határozta meg azokat.
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability. 
Az írországi stratégiai dokumentum a minimális letöltési sebességet 30 Mbit/s-ban határozta meg és további célokat is megfogalmazott, például a minimális feltöltési sebesség és a szolgáltatás hozzáférhetősége tekintetében.
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps. 
A vizsgált tagállamok egyike sem építette be a tagállami célok közé az arra vonatkozó 3. célt, hogy a háztartások 50%-a fizessen elő az ultragyors (legalább 100 Mbit/s-os) sávszélességű szolgáltatásokra.
Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps. 
Magyarország, Lengyelország és Olaszország esetében a cél a lefedettségre vonatkozott, vagyis arra, hogy a háztartások számára elérhető legyen a 100 Mbit/s-os internetsebesség.
(Coverage is a necessary condition for achieving the take-up target, but not sufficient.) 
(A lefedettség az előfizetéssel kapcsolatos cél eléréséhez szükséges előfeltétel ugyan, de önmagában még nem minősül elégségesnek.)
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest. 
célértéket a következőképpen fogalmazta meg: legalább 100 Mbit/s-os internetsebesség elérhetővé tétele a lakosság 85%-a, valamint a középületek, az ipari területek, logisztikai központok és a nagy gazdasági jelentőségű területek számára.
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target. 
Noha az olasz stratégia nem tartalmaz célt az előfizetésekre nézve, a stratégia végrehajtásának módját tartalmazó beruházási tervben már erre vonatkozó célérték is szerepelt.
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020. 
Magyarország és Lengyelország esetében a célok a következők: 2020-ra a háztartások 50%-a rendelkezzen hozzáféréssel legalább 100 Mbit/s-os sebességű internetszolgáltatásokhoz.
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41. 
A vizsgált tagállamok Bizottsághoz benyújtott stratégiái nem voltak mindig teljes körűek 41.
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period. 
Hogy megbizonyosodhasson az európai strukturális és beruházási alapok eredményes és hatékony felhasználásához szükséges feltételek meglétéről, a Bizottság előzetes feltételrendszert (EAC) dolgozott ki a 2014–2020-as programozási időszakra.
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42. 
A tagállamok a finanszírozás folyósításához kötelesek voltak megállapítani, hogy a vonatkozó előzetes feltételek teljesültek-e, és ezt a partnerségi megállapodásokban22 vagy az operatív programokban is dokumentálniuk kellett (illetve arra vonatkozó terveket készíteni, hogy mindezt 2016 végéig végrehajtják)23. 42.
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43. 
Azoknak a tagállamoknak, amelyek ERFA társfinanszírozásban kívánnak részesülni, a szélessávú infrastruktúrával kapcsolatos előzetes feltételrendszer értelmében rendelkezniük kell olyan nemzeti vagy regionális szélessávú tervvel, amely tartalmazza a következőket: • egy olyan infrastruktúra-beruházási terv, amely a meglévő magán-és állami infrastruktúrákon és a tervezett beruházásokat is figyelembe vevő gazdasági elemzésen alapul; A partnerségi megállapodások kifejtik, hogy a tagállami hatóságok hogyan tervezik felhasználni az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott finanszírozást, valamint felvázolják az egyes országok stratégiai céljait és beruházási prioritásait, összekapcsolva azokat az Európa 2020 stratégia általános céljaival.
The five examined Member States all determined the EAC on broadband as fulfilled. 
Az öt vizsgált tagállam mindegyike megállapította, hogy a szélessávval kapcsolatos előzetes feltételrendszer teljesül.
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States. 
A partnerségi megállapodások és az operatív programok vizsgálata keretében a Bizottság szintén megállapította, hogy e tagállamok esetében a feltételrendszer teljesül.
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments. 
A tagállami infrastruktúra-beruházási tervek tekintetében azonban hiányosságokat állapítottunk meg.
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy. 
Először is, amint fentebb, a 40. bekezdésben leírtuk, a vizsgált tagállamok egyike sem határozott meg a stratégiájában célértéket az Európa 2020 stratégia harmadik szélessávval kapcsolatos céljával, a 100 Mbit/s-os internetsebességre való előfizetéssel kapcsolatban.
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete. 
Másodsorban Németország esetében a szélessávú terv hiányos volt.
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010. 
A németországi szélessávú stratégia fontos eleme volt a 2010-ben kezdődött feltérképezési folyamat.
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC. 
Ha a folyamat alapján nem állnak rendelkezésre jó minőségű adatok, és így az sem azonosítható, hogy hol valószínűsíthető a magánszektor beruházása és hol van szükség a közszféra nagyobb mértékű beavatkozására, a hatóságok nem tudják az előzetes feltételrendszer által előírt átfogó infrastruktúra-beruházási tervet kidolgozni.
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network. 
A feltérképezés adatainak minősége a 2010-es kezdeti év óta jelentős mértékben javult ugyan, de még mindig nem kielégítő, ugyanis a nagy szélessáv-szolgálatók nem frissítik a térképet a hálózat kiépítésének ütemében.
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45. 
Nem minden vizsgált tagállam foglalkozott a hagyományos infrastruktúrával kapcsolatos nehézségekkel 45.
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets. 
A vizsgált tagállamok mindegyike sajátos technológiai, verseny-és jogi környezetben működik; ez kihat arra is, hogy melyik tagállam hogyan törekszik az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítására.
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems. 
Lengyelország és Magyarország hagyományos rézvezetékes telefon-infrastruktúrája viszonylag alacsony fejlettségű.
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions. 
Amennyiben a szélessávú infrastruktúrával kapcsolatos közbeszerzések esetében az állami hatóságok a résfinanszírozási modellt alkalmazták (lásd: 6. háttérmagyarázat), akkor általában a kábel-vagy az optikai hálózat alkalmazása nyújtott megoldást.
31 Box 6 - Public sector support for broadband According to the Commission25 there are four models for public sector support for broadband: - Direct investment (publicly run municipal investment model) – where the deployment and operation of the network is controlled by a public authority and the network is available to all operators (known as a wholesale open access network); 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools. 
A szélessávú hálózatokra a közszférából érkező támogatás A Bizottság25 az alábbi négy modellt különbözteti meg a közszféra által a szélessávú hálózatokra nyújtott támogatások esetében: - Közvetlen beruházás (a közszféra által működtetett önkormányzati hálózati modell) – ahol a hálózat kiépítését és működtetését állami hatóság felügyeli és a hálózat minden szolgáltató számára elérhető (nagykereskedelmi nyílt hozzáférésű hálózat); - Közvetett beruházás (a magánszféra által működtetett önkormányzati hálózati modell) – ahol egy magánvállalat állami megbízás alapján nyílt hálózatot épít ki, és azon a szolgáltatók az egyéni felhasználók számára szolgáltatásokat nyújthatnak; - Közösségi szinten irányított kezdeményezések támogatása (közösségi szélessávú modell) – alulról építkező megközelítés, amely esetében a szélessáv kiépítése magánkezdeményezéssel, helyi lakosok bevonásával történik; - Üzemeltető támogatása (résfinanszírozási modell) – az állami hatóság rendelkezésre bocsátja a magánszektor szempontjából gazdaságilag életképes beruházás és a megfelelő infrastruktúra biztosításához szükséges összeg közötti különbözetet (rés). 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools.
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure. 
Németország, Olaszország és Írország hagyományos rézvezetékes infrastruktúrája megfelelően fejlett.
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator). 
Németországban és Olaszországban, amennyiben a szélessávú infrastruktúrával kapcsolatos közbeszerzések esetében a résfinanszírozási modellt alkalmazták, általában az inkumbens szolgáltató (a korábbi nemzeti távközlési szolgáltató) tulajdonában lévő rézvezetékes infrastruktúra felhasználására esett a választás.
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds. 
Írországban a szélessávú rendszerekkel kapcsolatos nemzeti tervet érintő közbeszerzések esetében a résfinanszírozási modellt alkalmazzák, azonban a pályázati eljárás kialakításából adódóan a rézvezetékes hálózatok a sebességkövetelmények miatt nem kapnak hangsúlyos szerepet.
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network. 
Az olasz hatóságok 2016-ban a közbeszerzések esetében a szélessávú infrastruktúra nagykereskedelmi nyílt hozzáférésű hálózaton keresztül történő kiépítése céljából a közvetlen beruházási modell alkalmazása mellett döntöttek.
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices. 
Ennek eredményeként gyakoribbá vált az optikai szál alkalmazása és megfizethető áron nyílt hozzáférés az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz.
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage. This is a technology that allows increased speed over copper lines. 
Németországban a szélessávú lefedettség növelése érdekében az inkumbens szolgáltató széles körben alkalmazza a vektoring technológiát, amely rézvezetékes telefonvonalakon keresztül teszi lehetővé a sebesség növelését.
Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure. However, vectoring also has its limitations. 
A vektoring előnye, hogy gazdaságosabb, mint ha teljesen új infrastruktúrát kellene létrehozni, megvannak azonban a korlátai is.
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed. 
Először is a meghirdetett sebességek csak csekély számú felhasználó számára állnak rendelkezésre; minél több felhasználó csatlakozik a hálózathoz, annál alacsonyabb a sebesség.
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are. 
Másodsorban a vektoring inkább rövid távú megoldást jelent, mivel az optikai szálhoz vagy a koaxiális kábelhez képest kevésbé tekinthető időtálló beruházásnak.
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8). 
Míg az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához a vektoring megfelelő megoldást nyújthat, a gigabitalapú társadalom 2025-ös ambiciózus, 1 Gbit/s-os sebesség elérésére irányuló céljaihoz ez a technológia már nem elegendő (8. bekezdés).
physical access to the last mile (Figure 1), potentially restricting competition. 
Harmadsorban a vektoring azon előfeltétele, hogy a végfelhasználókhoz kapcsolódó helyi hurokhoz (last mile) csak egy szolgáltató rendelkezhet kizárólagos fizikai hozzáféréssel (1. ábra), potenciálisan korlátozza a versenyt.
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7). 
E probléma kezelése céljából Németország 2016 szeptemberében – a Bizottsággal folytatott kiterjedt megbeszéléseket követően – értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy a közfinanszírozású szélessávú 35
33 Box 7: Regulating Vectoring through VULA in Germany A VULA product requires the network operator to transport competitors' data traffic at conditions similar to those the competitors would have had with physical access to the copper lines. 
7. háttérmagyarázat: A vektoring szabályozása a VULA segítségével Németországban A VULA termék előírja a hálózatüzemeltető számára, hogy a versenytárs adatforgalmát olyan feltételekkel továbbítsa, mint amilyenek a versenytársra a rézvezetékes telefonvonalakhoz való fizikai hozzáférés esetén vonatkoznának.
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator. 
Ez fenntartja a versenytársak számára annak lehetőségét, hogy saját ajánlatot tegyenek diverzifikált nagysebességű internetszolgáltatásra ügyfeleik részére akkor is, ha a hálózatüzemeltető vektoringot alkalmaz.
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme. 
2016 szeptemberében Németország három olyan VULA termékről értesítette a Bizottságot, amelyeket különböző távközlési vállalatok javasoltak szélessávú internetszolgáltatások nemzeti szélessávú programon belüli bevezetésére irányuló projektjeikben.
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure. 
A Bizottság 2017 augusztusában tette közzé határozatát, amelyben kimondja: véleménye szerint a közfinanszírozású szélessávú infrastruktúra esetében a VULA termékek bevezetése ellensúlyozhatja a vektoring kedvezőtlen hatásait.
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back. 
A VULA megoldás ugyanakkor meglehetősen összetett és egyes szakértők szerint alkalmazása visszalépésnek tekinthető.
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level. 
Az alternatív szolgáltatók csak az inkumbens szolgáltató által kínált szolgáltatásokat használhatják, mivel új termékeiket szolgáltatási szinten nem támogatják.
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66). 
Az alternatív szolgáltatók ezért gyakran optikai hálózatok kiépítése mellett döntenek, miután felismerik, hogy a saját infrastruktúra kiépítése gazdaságilag életképesebb beruházás (lásd még: 66. bekezdés).
Various factors limited Member States’ progress towards meeting broadband targets 49. We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets. 
Megvizsgáltuk a szélessávú tervek végrehajtását a tagállamokban, és ez alapján igyekeztünk meghatározni a tagállamokat a szélessávú céljaik elérésében akadályozó tényezőket.
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding. 
Figyelmünk elsősorban a vidéki területek finanszírozására, a szabályozási és versenykörnyezetre, a különböző programozási időszakok közötti koordinációra és a finanszírozási forrásokra irányult.
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50. 
Egyes tagállamok nem oldották meg megfelelően a vidéki és külvárosi területek finanszírozását 50.
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26). 
Értékeltük, hogy a tagállamok és az EBB felmérte-e a szélessáv iránti igényeket a különböző – városi, külvárosi és vidéki – területeken26.
We also checked whether they identified and allocated relevant funding sources to address each area depending on its characteristics, ensuring complementarity and avoiding overlaps. 
Ezenkívül ellenőriztük, hogy megfelelő finanszírozási forrásokat azonosítottak és irányoztak-e elő az egyes területek jellemzőinek függvényében, biztosítva a komplementaritást és elkerülve az átfedéseket.
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013. 
Amint a 9. bekezdésben ismertettük, a 2020-ra elérendő szélessávú célok megvalósulásához szükséges összeget 2013-ban legfeljebb 250 milliárd euróra becsülték.
The EIB also estimated that half of the costs are in rural areas, where 20 % of the population lives. 
Az EBB becslése szerint az összeg felének – a lakosság 20%-át kitevő – vidéki területekre kell irányulnia.
Examined Member States 52. 
A vizsgált tagállamok 52.
Private operators provide most of the investments for broadband. 
A szélessávú beruházásokat döntő részben magánszolgáltatók hajtják végre.
The rest of the funding – the “financing gap” – is decided at the national level. 
A finanszírozási összeg fennmaradó részéről – a „finanszírozási résről” – nemzeti szinten döntenek.
Four of the examined Member States (Hungary, Ireland, Italy and Poland) identified the financing gap. 
A vizsgált tagállamok közül négy (Magyarország, Írország, Olaszország és Lengyelország) határozta meg a finanszírozási rést.
Although all examined Member States used EU funds, with the exception of Poland and Hungary most of the public support for broadband comes from the national budget.27 Three of five examined Member States identified areas with insufficient broadband speed and set aside ESIF and public financing. 
Noha mindegyik tagállam használt fel uniós forrásokat, a szélessáv területén a köztámogatás legnagyobb része – Lengyelország és Magyarország kivételével – a nemzeti költségvetésből származik.27 A vizsgált tagállamok közül három határozta meg a szélessávú hozzáféréssel nem megfelelően ellátott területeket és különített el az esb-alapokból és más közforrásokból származó összegeket erre a célra.
We found that, of the Member States which had identified the financing gap, only Hungary and Italy had allocated sufficient resources to achieve fast broadband coverage for all households. 
Megállapítottuk, hogy a finanszírozási rést meghatározó tagállamok közül csak Magyarország és Olaszország különített el elegendő forrást a háztartások gyors szélessávú hozzáféréssel való lefedettségének kiépítésére.
The Hungarian authorities performed a broadband mapping exercise in 2014-2015 and established that 883 000 premises needed to be covered. 
A magyar hatóságok a 2014–2015-ös időszakban elvégezték a szélessávú hálózatok feltérképezését és megállapították, hogy 883 000 helyszínen van szükség a lefedettség kiépítésére.