natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When data were available, the contribution of the Structural Funds projects to the integration of the Roma population depend‐ ed to some extent on whether specific success factors concerning Roma inte‐ gration had been respected in policy design and when projects were designed, selected and implemented. 
Amennyiben rendelkezésre álltak adatok, a strukturális alapok keretében finanszírozott projekteknek a roma népesség integrációjához való hozzájárulása bizonyos mértékig attól függött, hogy a romák integrációjával kapcsolatos konkrét sikertényezőket figyelembe vették-e a szakpolitika kialakítása, illetve a projektek kialakítása, kiválasztása és végrehajtása során.
122 In the 2014‐2020 programme period, the design and criteria of funding priori‐ ties have been improved. 
122 A 2014–2020-as programozási időszakban a finanszírozási prioritások kialakítása és kritériumai javultak.
Roma integration has been explicitly referred to in the ESIF legislation. 
Az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok egyértelműen utalnak a romák integrációjára.
Finally, the new results‐oriented approach of the ESIF legislation introduces a monitoring framework that should eventually improve the quality of data which can be collected. 
Végezetül az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok új eredményorientált megközelítése olyan monitoringkereteket vezet be, amelynek révén javulhat a gyűjthető adatok minősége.
However, it is too early to make a meaningful assess‐ ment of how this has been implemented. 
Ahhoz azonban még korán van, hogy ennek végrehajtásáról érdemi értékelést készíthessünk.
123 Despite the progress which has been made, certain obstacles and dilemmas re‐ main. These make it more difficult for the ESIF to maximise their impact on Roma integration. 
123 Az eddig megtett előrelépések ellenére még továbbra is vannak akadályok és dilemmák, amelyek miatt az ESB-alapok nehezebben maximalizálják a romák integrációjával kapcsolatos hatásukat.
These shortcomings are presented below, together with recommen‐ dations for addressing them. 
A hiányosságokat alább ismertetjük, az azok orvoslását célzó ajánlásainkkal együtt.
Progress made in terms of strategies in place at EU and Member State level, but most improvements came too late to have an impact on the 2007-2013 programme period 124 The Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration over the last decade. 
Az uniós és tagállami szinten létrehozott stratégiákat illetően történtek előrelépések, azonban a legtöbb fejlesztésre túl későn került sor ahhoz, hogy hatással lehessenek a 2007–2013-as programozási időszakra 124 A Bizottság az elmúlt évtizedben jelentős előrelépéseket tett a romák integrációját elősegítő szakpolitikai kezdeményezések kidolgozása terén.
Since 2011, the Commission has devoted greater attention to Roma integration, requiring each Member State to draft a NRIS and to set up a NRCP. 
2011 óta a Bizottság nagyobb figyelmet fordított a romák integrációjának területére: minden tagállam számára előírta nemzeti romaintegrációs stratégia kidolgozását, valamint nemzeti roma kapcsolattartó pontok létrehozását.
This has however come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF OPs and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period (see paragraphs 29 to 34 and 38 to 40). 
Ez azonban túl későn történt ahhoz, hogy még a 2007–2013-as programozási időszakban hatással lehessen az ERFA és ESZA operatív programok kialakítására és a projektkiválasztásra (lásd: 29–34. és 38–40. bekezdés).
Conclusions and recommendations 65 125 The NRIS, and later the Council Recommendation of 2013, transformed Roma integration from an issue dealt with exclusively through policies into a Member States’ political commitment reflecting established provisions protecting human rights. 
Következtetések és ajánlások 65 125 A nemzeti romaintegrációs stratégiák és később a 2013-as tanácsi ajánlás a romák integrációját egy kizárólag szakpolitikák révén kezelt kérdésből az emberi jogok védelmében létrejött rendelkezéseket tükröző tagállami politikai kötelezettségvállalássá alakították.
With this change, anti‐discrimination was established as a key area where action by the Member States was required (see paragraphs 35 to 37 and 43 to 45). 
E változás révén a megkülönböztetésmentesség mint olyan fő terület jött létre, ahol kötelező volt a tagállami fellépés (lásd: 35–37. és 43–45. bekezdés).
126 Our audit identified a number of shortcomings as regards these NRIS: — First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion. 
126 A stratégiák tekintetében ellenőrzésünk során számos hiányosságot állapítottunk meg: – elsőként: a nemzeti stratégiák nem térnek ki arra, hogy milyen mértékű finanszírozásra van szükség a romák társadalmi befogadását célzó javasolt intézkedések megvalósításához.
They also do not state the amount of money available for such measures, from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget (see paragraph 47). — Second, anti‐discrimination and anti‐gypsyism have not been provided enough attention. 
Azt sem jelzik, hogy az ilyen intézkedésekhez a tagállami költségvetésből, illetve – az ERFA és az ESZA révén – az uniós költségvetésből mekkora pénzösszegek állnak rendelkezésre (lásd: 47. bekezdés), – másodsorban nem kapott elég figyelmet a megkülönböztetésmentesség, illetve a cigányellenesség.
None of the NRISs which we assessed made any reference to anti‐gypsyism as a particular form of discrimination. 
Az általunk vizsgált nemzeti romaintegrációs stratégiák egyike sem utalt a cigányellenességre mint a megkülönböztetés egyik formájára.
In none of the OPs we examined it was explicitly referred to, and we saw almost no projects deal‐ ing specifically with this aspect. 
Az ellenőrzött operatív programok egyike sem tért ki egyértelműen erre a problémára, és alig volt olyan projekt, amely konkrétan figyelembe vette volna ezt a szempontot.
Up to now, the Commission has not required Member States to set measurable targets connected with anti‐discrimination. 
A Bizottság mindeddig nem írta elő a tagállamok számára, hogy tűzzenek ki a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos, mérhető célokat.
The lack of any such targets leaves scope for institutional discrimination to develop or continue unchecked; this can significantly undermine the effec‐ tiveness of Roma integration projects, including those co‐financed from the EU budget (see paragraphs 34 to 44 and 54). — Third, the need for active participation by civil society organisations, in par‐ ticular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted. 
Az ilyen célok hiánya teret hagy annak, hogy az intézményes megkülönböztetés még tovább erősödjék, illetve ellenőrizet-lenül folytatódjék; ez jelentős mértékben alááshatja a romák integrációjára irányuló – köztük az uniós költségvetésből társfinanszírozott – projektek eredményességét (lásd: 34–44. és 54. bekezdés), – harmadszor, a kiválasztott tagállamokban a nemzeti romaintegrációs stratégiák kidolgozásakor nem mindig vették figyelembe a civil – és különösen magukat a roma közösségeket képviselő – szervezetek tevékeny részvételének szükségességét.
Failing to include civil society organisations and the Roma community at every stage of the process risks undermining the effectiveness of policies and projects (see paragraph 46). — Finally, the role of NRCPs has sometimes been undermined by a mismatch of resources and responsibilities (see paragraphs 48 to 50). 
Ha a civilszervezeteket és a roma közösséget nem sikerül bevonni a folyamat minden szakaszában, akkor fennáll a kockázata, hogy a szakpolitikák és a projektek nem lesznek kellően eredményesek (lásd: 46. bekezdés), – végezetül a nemzeti roma kapcsolattartó pontok szerepét néha aláásta a források és a feladatok közötti összhang hiánya (lásd: 48–50. bekezdés).
Conclusions and recommendations 66 127 Since 2012, country‐specific recommendations have been used to draw atten‐ tion to various issues; for instance, that of segregation in education. 
Következtetések és ajánlások 66 127 2012 óta országspecifikus ajánlások alkalmazásával igyekeznek felhívni a figyelmet a különböző problémákra; többek között az oktatási rendszerben jelen lévő szegregációra.
During the 2014‐2020 programme period, Member States must comply with these recom‐ mendations when using ESIF funds. 
A 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamoknak az ESB-alapok forrásainak felhasználásakor be kell tartaniuk ezeket az ajánlásokat.
Furthermore, under the Council Recommen‐ dation on Effective Roma Integration measures, Member States will be required from 2016 to provide information on fighting discrimination and anti‐gypsyism. 
A romák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás értelmében továbbá a tagállamok 2016-tól kezdve a megkülönböztetés és a cigány-ellenesség elleni küzdelemről is kötelesek lesznek információkat nyújtani.
The resulting information will give the Commission more information about the progress which has been made in each Member State (see paragraph 36). 
Az így szerzett adatok alapján a Bizottság még több információval rendelkezik majd az egyes tagállamokban elért eredményekről (lásd: 36. bekezdés).
Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. 
1. ajánlás A tagállamok a nemzeti romaintegrációs stratégia felülvizsgálatakor, illetve módosításakor: a) adják meg, hogy a stratégiában javasolt, a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos intézkedések végrehajtásához milyen mértékű forrásokra van szükség.
NRISs should indicate the funding avail‐ able for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
A stratégia térjen ki arra, hogy az ilyen intézkedésekhez a tagállami költségvetésből, illetve – az ERFA és az ESZA révén – az uniós költségvetésből mekkora pénzösszegek állnak rendelkezésre.
The Member States should also formally undertake to ensure that efforts to implement measures in favour of Roma integration are not jeopardised by short‐term changes in political priorities; (b) include indicators and target values which deal with anti‐discrimination or, more specifically, anti‐gypsyism. 
A tagállamok továbbá hivatalosan vállalják annak biztosítását, hogy a romák integrációját elősegítő intézkedések végrehajtására való törekvéseket nem hátráltatják a politikai prioritásokban bekövetkező rövid távú változások; b) alkalmazzanak a megkülönböztetésmentességre, illetve konkrétabban, a cigányellenességre vonatkozó mutatókat és célértékeket is.
Conclusions and recommendations 67 Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational pro‐ grammes, that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation. 
Következtetések és ajánlások 67 2. ajánlás a) A Bizottság a vonatkozó operatív programok felülvizsgálatakor győződjön meg arról, hogy az ESB-alapok keretében végrehajtott intézkedések inkluzív jellegűek és a szegregáció elleni küzdelmet célzó rendelkezéseket is tartalmaznak.
Segregational prac‐ tices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects. 
A szegregációs gyakorlatokat világosan le kell írni és azokat az ESB-alapok keretében biztosított finanszírozásból egyértelműen ki kell zárni (nem csak a preambulumbekezdésekben megemlíteni), ezzel kapcsolatban külön figyelmet fordítva az oktatási és a lakhatási projektekre.
This would help to reinforce the link between CSRs and the use of the ESIF. (b) The Commission should make full use in OP monitoring committee meetings of the information contained in the reports which Member States are re‐ quired to provide from 2016 under the Council Recommendation on Effective Roma Integration measures, as well as of the findings arising from that infor‐ mation. 
Ez elősegítené az országspecifikus ajánlások és az ESB-alapok felhasználása közötti kapcsolódás megerősítését. b) A Bizottságnak az operatív programok monitoringbizottságainak ülésein teljes mértékben fel kell használnia a romák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás értelmében a tagállamok által 2016-ig elkészítendő jelentésekben szereplő információkat, valamint az információk alapján tett megállapításokat.
More attention given to Roma integration measures in the 2014-2020 period as compared to 2007-2013 128 Despite the lack of focus on Roma integration during the 2007‐2013 programme period, the selected OPs made reference to the need to promote the inclu‐ sion of the Roma population. 
A 2014–2020-as időszakban a 2007–2013-ashoz képest nagyobb hangsúly kerül a romák integrációját célzó intézkedésekre 128 Annak ellenére, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban kevés figyelem irányult a romák integrációjának kérdésére, a kiválasztott operatív programokban szerepelt utalás arra, hogy szükség van a roma népesség társadalmi befogadásának elősegítésére.
Similarly, most of the assessed calls for proposals made reference to the Roma people as a target group, or referred to the need to promote the social inclusion of the Roma people. 
Hasonlóképpen, a legtöbb vizsgált pályázat vagy célcsoportként hivatkozott a roma népességre, vagy utalt arra, hogy szükség van a roma népesség társadalmi befogadásának támogatására.
Overall, however, the design of the ERDF and ESF during the 2007‐2013 programme period was poorly suited for Roma‐inclusion measures: OPs contained few Roma‐specific indicators and the assessed calls for proposals, despite having often Roma marginalised population as a target group, did not specify selection procedures that would take into ac‐ count the specific requirements of Roma projects such as making use of the ‘best practice’ criteria for Roma integration (such as the Council’s 10 CBPs) or the fund‐ ing of long‐term projects. 
Összességében azonban a 2007–2013-as programozási időszakban az ERFA és az ESZA kialakítása csak kis mértékben felelt meg a romák társadalmi befogadásával kapcsolatos intézkedéseknek: az operatív programok kevés, a romák integrációjára vonatkozó mutatót tartalmaztak, és a megvizsgált pályázati felhívásokban, noha azok gyakran irányultak a marginalizált roma népességre mint célcsoportra, nem úgy határozták meg a kiválasztási eljárásokat, hogy azok során figyelembe lehessen venni a roma projektek konkrét követelményeit, pl. a romák társadalmi befogadására vonatkozó „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” (köztük a Tanács 10 közös alapelvét) vagy a hosszú távú projektek finanszírozásának szükségességét.
Financial information on the support made to Roma integration was available for none of the ERDF and ESF OPs examined by us (see paragraphs 59, 61 to 65 and 96). 
Az általunk megvizsgált ERFA és ESZA operatív programok egyikében sem állt rendelkezésre pénzügyi információ a romák integrációjára nyújtott támogatásról (lásd: 59., 61–65. és 96. bekezdés).
Conclusions and recommendations 68 129 A number of these shortcomings have been addressed in the 2014‐2020 period. 
Következtetések és ajánlások 68 129 A 2014–2020-as időszakra e hiányosságok közül sokat orvosoltak.
In particular, Roma integration is explicitly referred to in the ESIF legislation and specific funding priorities have been improved. 
Konkrétan: az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok egyértelműen utalnak a romák integrációjának kérdésére, és a konkrét finanszírozási prioritásokat is továbbfejlesztették.
On the basis of the most recent information made available by the Commission, it can be estimated that around 1.5 billion euros will be available for measures targeting marginalised communi‐ ties (such as Roma). 
A Bizottság által rendelkezésre bocsátott legfrissebb információk alapján a marginalizált közösségekre (köztük a romákra) irányuló intézkedésekre becslés szerint mintegy 1,5 milliárd euró áll majd rendelkezésre.
Further improvements are the issuing of Roma‐specific CSRs and the better alignment of the ESIF framework to EU policy priorities (including those on Roma integration), the availability of common indicators relevant to Roma integration programmes or the issuing of guidance by the Commission such as on the use of ESIF funds in tackling spatial and educational segregation. 
További javulások: a romák integrációjára vonatkozó országspecifikus ajánlások kibocsátása, az ESB-alapok kereteinek jobb összehangolása az uniós – többek között a romák integrációjára vonatkozó – szakpolitikai prioritásokkal, a romák integrációja szempontjából releváns programok esetében közös mutatók bevezetése, illetve útmutatások kibocsátása a Bizottság által, pl. az ESB-alapoknak a térbeli és oktatási szegregáció kezelésére történő felhasználásáról.
Moreo‐ ver, Member States with CSRs related to Roma integration are obliged to devote ERDF and ESF funds to promoting it (see paragraphs 66 to 83 and 92 to 94). 
Továbbá azok a tagállamok, amelyekre vonatkoznak a romák integrációjával kapcsolatos országspecifikus ajánlások, kötelesek az ERFA-és az ESZA finanszírozás egy részét ennek a területnek a támogatására fordítani (lásd: 66–83. és 92–94. bekezdés).
130 We consider, however, that efforts are required at both Commission and Member State level to make sure that these changes will result in projects better contrib‐ uting to Roma integration on the ground: this applies in particular to the criteria used to select the best projects for Roma inclusion and the OP’s monitoring systems for the 2014‐2020 period (see paragraphs 88, 89 and 92 to 94). 
130 Véleményünk szerint ugyanakkor a Bizottság és a tagállamok szintjén is erőfeszítésekre van szükség annak biztosításához, hogy ezek a változások valóban olyan projekteket eredményezzenek, amelyek a gyakorlatban is hatékonyabban segítik elő a romák integrációját: ez elsősorban azokra a kritériumokra vonatkozik, amelyek a romák társadalmi befogadása szempontjából legjobb projektek kiválasztását tennék lehetővé, valamint a 2014–2020-as időszak operatív programjainak monitoringrendszereire (lásd: 88., 89. és 92–94. bekezdés).
131 Furthermore, the way the ESIF, and the ESF in particular, are set up prevents their impact in terms of the social inclusion of Roma people from being maximised. 
131 Ezenkívül az ESB-alapok – és különösen az ESZA – kialakítása nem teszi lehetővé a romák társadalmi befogadása terén elért hatás maximalizálását.
Indicators used to allocate ESIF funds among Member States ignore differences in the current situation of the Roma population (see paragraphs 60 and 75). 
Az ESB-alapok forrásainak tagállamok közötti elosztásához használt mutatók nem veszik figyelembe a roma népesség helyzetében jelenleg mutatkozó különbségeket (lásd: 60–75. bekezdés).
Recommendation 3 Member States should make use of the ‘best practice’ criteria for Roma integra‐ tion (such as the Council’s 10 CBPs) when making calls for proposals and select‐ ing projects. 
3. ajánlás A tagállamok a pályázatok kiírásakor és a projektek kiválasztásakor használják a romák társadalmi befogadására vonatkozó „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” (köztük a Tanács 10 közös alapelvét).
Finally, wherever possible, the allocation of ESIF funding should be made subject to the sustainability of projects, without continued EU funding, after their completion. 
Végezetül az ESB-alapokból biztosított források elkülönítését lehetőség szerint ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a projektek befejezésüket követően, uniós finanszírozás folytatása nélkül is fenntarthatók-e.
Conclusions and recommendations 69 Recommendation 4 The Commission should ensure, in the next programme period or when revising the operational programmes, that Roma integration objectives included in the NRISs are reflected in the ESIF framework at all operational levels, whenever ap‐ plicable. 
Következtetések és ajánlások 69 4. ajánlás A Bizottság a következő programozási időszakban, illetve az operatív programok felülvizsgálatakor biztosítsa, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiában szereplő, a romák integrációjával kapcsolatos célkitűzések, adott esetben, minden operatív szinten megjelenjenek az ESB-alapok kereteiben.
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes. 
Ezeknek a mutatóknak összhangban kell lenniük a nemzeti romaintegrációs stratégiákban szereplő mutatókkal, és ezeket később a 2014–2020-as időszak operatív programjainak nyomon követésekor alkalmazni kell.
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employment. 
6. ajánlás A tagállamok a következő programozási időszak előkészítésére való tekintettel fontolják meg a közös cselekvés lehetőségét, és törekedjenek a jogbiztonság szavatolására a társadalmi befogadási intézkedések ESZA-ból történő finanszírozásával kapcsolatban, függetlenül attól, hogy ezek az intézkedések kapcsolódnak-e a foglalkoztatáshoz.
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the population. 
7. ajánlás A Bizottság fontolja meg az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok megváltoztatására irányuló javaslattételt, biztosítandó, hogy a 2020-ban kezdődő programozási időszaktól kezdve a források különböző tagállamok közötti elosztása során figyelembe vesznek kifejezetten a társadalmi befogadásra vonatkozó mutatókat is: elsősorban a marginalizált csoportok (pl. a romák) népességen belüli arányát.
Conclusions and recommendations 70 Most projects were carried out as planned, but not always ‘best practice’ criteria contributing to successful Roma inclusion were applied and monitoring project performance was difficult 132 Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their gen‐ eral objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related. 
Következtetések és ajánlások 70 A legtöbb projekt a terveknek megfelelően valósult meg, azonban a romák sikeres integrációját elősegítő, a „legjobb gyakorlat szerinti kritériumokat” nem mindig alkalmazták, és a projektek teljesítményét nehéz volt figyelemmel kísérni 132 Az ellenőrzésünk során megvizsgált legtöbb ERFA-és ESZA-projekt általános célkitűzései megvalósultak, e célkitűzések azonban gyakran nem kifejezetten a romák integrációjára irányultak.
We also concluded that projects that had been selected in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so called the common basic prin‐ ciples (CBP) on Roma inclusion, were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population (see paragraphs 104 to 115). 
Megállapítottuk továbbá, hogy azok a projektek, amelyek kiválasztása és végrehajtása a Tanács által elfogadott „legjobb gyakorlat szerinti kritériumoknak” (a romák társadalmi befogadására vonatkozó közös alapelveknek) megfelelően történt, nagyobb valószínűséggel járultak eredményesen hozzá a roma népesség integrációjához (lásd: 104–115. bekezdés).
133 Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants. 
133 Emellett úgy találtuk, hogy a romák integrációjával kapcsolatos projektek előrehaladásának figyelemmel kísérése, főként a roma résztvevők adatainak elérhetőségével és minőségével kapcsolatos hiányosságok miatt, nehézséget okozott.