natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(41) Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union’s finances based on the results achieved, Brussels 26.6.2015 COM(2015) 313 final, pages 5 and 6. 
(41) A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről, Brüsszel, 2015.6.26. (COM(2015) 313 final, 5. és 6. o.
This type of report has since been consolidated with the requirement in Article 66(9) of the Financial Regulation for a summary of AARs to be incorporated into the AMPR. 
Ezt a jelentéstípust azóta összevonták az éves tevékenységi jelentések – a költségvetési rendelet 66. cikke (9) bekezdésének előírása szerint az éves irányítási és teljesítményjelentésbe belefoglalandó – összefoglalójával.
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/103 Box 3.9 — Challenges for using performance information referred to by the six DGs interviewed Source: ECA. THE COURT’S OBSERVATIONS 3.34. 
Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 357/103 3.9. háttérmagyarázat. A teljesítményinformációk felhasználásának a megkérdezett hat főigazgatóság által említett nehézségei Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.34.
Our survey included questions on attitudes to performance (see Box 3.10). 
Felmérésünkben szerepeltek a teljesítményhez való hozzáállásra vonatkozó kérdések is (lásd: 3.10. háttérmagyarázat).
Although the overall results were positive, respondents' opinions varied widely. The respondents giving negative replies generally used performance information less frequently. 
Az eredmények általában véve ugyan kedvezőek voltak, de a válaszadók véleménye erősen eltért. A negatív válaszokat adók rendszerint ritkábban használtak fel teljesítményinformációkat.
We also noted that senior managers used performance information no more frequently than heads of unit did. 
Megjegyeztük azt is, hogy a felső vezetők nem használtak fel gyakrabban teljesítményinformációkat, mint az egységvezetők.
Furthermore, the results of our survey suggested a strong need for more training on the use of performance information, and better sharing of knowledge about good practices. 
Felmérésünk eredményei arra is utaltak, hogy nagy szükség van még több, a teljesítményinformációk felhasználásáról szóló képzésre és a követendő példák szélesebb körben történő megismertetésére.
In our opinion, these good practices could be shared with other DGs. 
Véleményünk szerint ezeket meg lehetne osztani más főigazgatóságokkal is.
We also noted some differences in perception. 
Észleltünk néhány megítélésbeli különbséget is.
We asked our interviewees whether they agreed that managers, and staff, had a significant role to play in developing performance measures. 
Megkérdeztük interjúa-lanyainkat, hogy szerintük a vezetők, illetve az egyéb munkatársak jelentős szerepet játszanak-e a teljesítményre irányuló intézkedések kidolgozásában.
Of the senior managers we interviewed, 80 % agreed that managers played such a role, and 84 % agreed that staff did. 
A megkérdezett felső vezetők 80%-a szerint a vezetőknek, 84%-uk szerint pedig az egyéb munkatársaknak van ilyen szerepük.
When we asked heads of unit the same question, only 52 % agreed that managers played an important role, and 53 % agreed that staff did. 
Amikor ugyanezt a kérdést egységvezetőknek tettük fel, csak 52%-uktól kaptunk olyan választ, hogy a vezetők jelentős szerepet játszanak ebben, míg 53 %-uk nyilatkozott így az egyéb munkatársakról.
This suggests that the Commission’s senior managers have a more positive view of attitudes to performance at the Commission than middle managers do. 
Ez arra utal, hogy a Bizottság felső vezetői a középvezetőknél pozitívabb véleménnyel vannak a teljesítményhez való bizottsági hozzáál-lásról.
The replies to our survey mentioned a number of opportunities for progress in terms of using performance information (see Box 3.11). 
A felmérésünkre adott válaszok több előrelépési lehetőséget említettek a teljesítményinformációk felhasználására nézve (lásd: 3.11. háttérmagyarázat).
Respondents most frequently emphasised the Commission’s need to change its culture to become more performance-driven. 
A válaszadók leggyakrabban azt hangsúlyozták, hogy a Bizottságnak változtatnia kell a kultúráján, hogy teljesítményorientáltabb legyen.
They stated that the Commission should focus less on monitoring the absorption of funds and assessing the regularity of expenditure (since the overall error rate affecting the EU budget is declining each year). 
Szerintük a Bizottságnak kevésbé kellene a források felhasználásának figyelemmel kísérésére és a kiadások szabályszerűségének értékelésére összpontosítania (mivel az Unió költségvetésére vonatkozó általános hibaarány évről évre csökken).
Instead, it should use performance management techniques more widely, with a focus on achieving planned results and impacts (42). 
Ehelyett szélesebb körben kellene teljesítménymenedzsment-technikákat alkalmaznia, különös tekintettel a tervezett eredmények és hatások elérésére (42).
THE COMMISSION’S REPLIES 3.36. 
A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.36.
Concerning the issue of cultural change, the Commission considers that it already has a very well embedded performance culture in its services: in 2017, the OECD found that ‘The EU system of budgeting for performance and results is advanced and highly specified, scoring more highly than any OECD country in the standard index of performance budgeting frameworks. [...] 
A kulturális változással kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatokban már nagyon jól meghonosodott a teljesítmény-kultúra: 2017-ben az OECD megállapította, hogy „A teljesítményalapú uniós költségvetési rendszer és az eredmények fejlettek és nagyon konkrétak, és bármely más OECD-országnál sokkal jobb pontszámot érnek el a teljesítményalapú költségvetési keret standard indexe tekintetében. [...]
EU budgetary practices include many effective and innovative aspects, which may hold lessons for national governments in reflecting on their own agendas of performance-focused budgetary reform.’ 
Az uniós költségvetési gyakorlat sok eredményes és innovatív elemet tartalmaz, ami tanulsággal szolgálhat a nemzeti kormányok számára a teljesítményalapú költségvetési reformmal kapcsolatos saját terveiket illetően.”
It also found that ‘More generally, the Commission has undertaken extensive streamlining of its reporting in recent years, yielding clearer insights on performance and results including via the new Annual Management and Performance Report (AMPR) ....’ 
Azt is megállapította, hogy „Általánosabban nézve a Bizottság jelentős mértékben növelte a jelentéstételi hatékonyságát az elmúlt években, és egyértelműbb betekintést ad a teljesítménybe és az eredményekbe, többek között az éves irányítási és teljesítményjelentések révén ....”
The Commission would also point to the examples highlighted in paragraph 3.32 above of the steps the Commission has taken to reinforce the performance culture. 
A Bizottság emellett rámutat az olyan lépéseknek a fenti 3.32. bekezdésben kiemelt példáira, amelyeket a Bizottság a teljesítménykultúra megerősítésére tett.
(42) Such a cultural change might include evolution over time in various areas, as part of a change management process. 
(42) A kultúra ilyen megváltozása a változáskezelési folyamat keretében bizonyos idő elteltével különböző területeken hozhat fejlődést.
These may include changes in management and staff behaviours, incentives for using performance information better, data/ evidence based decision-taking, internal communication, resources and tools, and values. 
Itt gondolhatunk a vezetés és a munkatársak viselkedésének változásaira, a teljesítményinformációk jobb felhasználására irányuló ösztönzőkre, az adatokon, illetve tényeken alapuló döntéshozatalra, a belső kommunikáció, az erőforrások és eszközök, illetve az értékek változására.
(2) See executive summary of ‘Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results’, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1. 
(2) Lásd a „Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results” (Költségvetés-tervezés és teljesítmény az Európai Unióban – Az OECD áttekintése az eredményközpontú uniós költségvetés kapcsán) vezetői összefoglalóját, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1. HU 2018.10.4.
THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — RESULTS OF THE COURT’S PERFORMANCE AUDITS: CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS WITH THE GREATEST IMPACT Introduction 3.37. 
A SZÁMVEVŐSZÉK TELJESÍTMÉNY-EL-LENŐRZÉSEINEK EREDMÉNYEI: A LEGNAGYOBB HATÁSSAL BÍRÓ KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK Bevezetés 3.37.
Each year, we publish a number of special reports in which we examine how well the principles of sound financial management have been applied in implementing the EU budget. 
Minden évben számos különjelentésben vizsgáljuk, hogy az uniós költségvetés végrehajtása során mennyire jól alkalmazzák a gondos pénzgazdálkodás elveit.
In 2017, we adopted 27 special reports (43) (see Box 3.12). 
2017-ben 27 különjelentést (43) fogadtunk el (lásd: 3.12. háttérmagyarázat).
They covered all multiannual financial framework headings (44) and contained a total of 238 recommendations covering a wide range of topics (Box 3.13). 
E különjelentések a többéves pénzügyi keret valamennyi fejezetét(44) felölelték és összesen 238 különböző témájú ajánlást tartalmaztak (3.13. háttérmagyarázat).
We also published four special reports in the area of ‘Functioning Single Market and Sustainable Monetary Union’. 
Négy különjelentést tettünk közzé a „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” témájában.
The published replies to our reports show that more than two thirds of our recommendations were fully accepted by the auditee, which was the Commission in most cases (Box 3.14). 
A jelentéseinkre adott, közzétett válaszokból az derül ki, hogy az ellenőrzött szervezetek – rendszerint a Bizottság – ajánlásaink közel kétharmadát maradéktalanul elfogadták (3.14. háttérmagyarázat).
Annex 3.3 is a summary of the recommendations addressed to Member States in our 2017 special reports. 
A 2017. évi különjelentéseinkben a tagállamokhoz intézett ajánlásokat 3.3. melléklet foglalja össze.
Box 3.13 — Recommendations cover a wide range of topics Source: ECA. 
Az ajánlások a témák széles körét ölelik fel Forrás: Európai Számvevőszék.
EN C 357/108 Official Journal of the European Union 4.10.2018 THE COURT’S OBSERVATIONS Headings 1a ‘Competitiveness for growth and jobs’ and 1b ‘Economic, social and territorial cohesion’ 3.38. 
HU C 357/108 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2018.10.4. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 1a. fejezet: „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”, illetve 1b. fejezet: „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” 3.38.
In 2017, we adopted seven special reports for these multiannual financial framework headings (45). 
2017-ben hét különjelentést fogadtunk el a többéves pénzügyi keret ezen fejezeteire vonatkozóan(45).
We wish to draw attention to some key conclusions and recommendations for three of these reports. (i) Special report No 2/2017 — The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion 3.39. 
E jelentések közül háromnak a fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. i) 2/2017. sz. különjelentés: A Bizottság tárgyalásai a 2014– 2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról 3.39.
We found that partnership agreements had been effective in focusing funding on the EU 2020 strategy, and that the operational programmes had a robust ‘intervention logic’. However, programme-specific and common indicators had been set for both output and results. 
Megállapításunk szerint a partnerségi megállapodások eredményesen összpontosítottak az EU 2020 stratégia finanszírozására, és az operatív programok megbízható „beavatkozási logikával” rendelkeztek, azonban mind az outputokra, mind az eredményekre nézve programspecifikus és közös mutatókat is meghatároztak.
This had created an excessive number of indicators, which risked an additional administrative burden and problems with aggregation at national and EU level. 
Így túlságosan sok mutató jött létre, ami a nagyobb adminisztratív terhelés kockázatával járt és megnehezítette a nemzeti és uniós szinten történő összesítést.
THE COMMISSION’S REPLIES 3.39. 
A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.39.
The Commission notes that programme specific performance indicators for results are not intended to be aggregated at EU level. 
A Bizottság megjegyzi, hogy nem tervezi a programspecifikus eredménymutatók uniós összesítését.
Those specific indicators are suited for target setting and reporting on performance in relation to the targets, while common indicators allow reporting on achievements based on pre-defined categories that reflect frequently used investments across the EU. 
Ezek a specifikus mutatók a célok meghatározására és a célokhoz kapcsolódó teljesítményről szóló jelentéstételre szolgálnak, míg a közös mutatók az Európai Unió-szerte gyakran használt beruházásokat tükröző előre meghatározott kategóriákon alapuló eredményekről szóló jelentéstételt teszik lehetővé.
Programme-specific output indicators refer to the physical products that allow grasping the changes achieved by the EU-funded interventions in programmes. 
A programspecifikus teljesítménymutatók olyan fizikai termékekre utalnak, amelyek lehetővé teszik az uniós finanszírozású beavatkozások révén a programokban elért változások megértését.
(45) Special report No 2/2017 ‘The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements (PAs) and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance’, special report No 4/2017 ‘Protecting the EU budget from irregular spending: The Commission made increasing use of preventive measures and financial corrections in Cohesion during the 2007-2013 period’ that contained no performance-related conclusions or recommendations. 
(45) 2/2017. sz. különjelentés: „A Bizottság tárgyalásai a 2014–2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról: a kiadások célzottabban irányultak az Európa 2020 stratégia prioritásaira, de a teljesítménymérés rendszere egyre bonyolultabbá vált”; 4/2017. sz. különjelentés: „Az Unió költségvetésének védelme a szabálytalan kiadásokkal szemben: a Bizottság a 2007–2013-as időszakban fokozottan élt a kohéziós politika területén a megelőző intézkedések és a pénzügyi korrekciók lehetőségével”: ezek nem tartalmaztak a teljesítményre vonatkozó következtetéseket vagy ajánlásokat.
Special report No 5/ 2017 ‘Youth unemployment — have EU policies made a difference?’, special report No 12/2017 ‘Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remain substantial’, special report No 13/2017 ‘A single European rail traffic management system: will the political choice ever become reality?’, special report No 15/2017 ‘Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments’ and special report No 18/2017 ‘Single European Sky: a changed culture but not a single sky’. 
5/2017. sz. különjelentés: „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpoli-tikák?”, 12/2017. sz. különjelentés: „Az ivóvíz-irányelv végrehajtása: Bulgáriában, Magyarországon és Romániában javult a víz minősége és az ivóvízhez való hozzáférés, de továbbra is jelentősek a beruházási igények”, 13/2017. sz. különjelentés: „Megvalósul-e a gyakorlatban az egységes európai vasúti forgalomirányítási rendszer létrehozására irányuló politikai döntés?”, 15/2017. sz. különjelentés: „Előzetes feltételrendszerek és eredményességi tartalék a kohéziós politika területén: innovatív, de még nem eredményes eszközök”, és a 18/ 2017. sz. különjelentés: „Egységes európai égbolt: megújult, de még nem egységes légiforgalmi kultúra”. HU 2018.10.4.
We recommended that: — Member States should discontinue the use of unnecessary programme specific indicators; and that — the Commission should define a common terminology for — ‘outputs’ and ‘results’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation, determine the most relevant output and result indicators for performance measurement, and apply performance budgeting. of the European Union C 357/109 THE COMMISSION’S REPLIES 3.40. (ii) Special report No 5/2017 — Youth unemployment 3.41. 
Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 357/109 A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.40. Ajánlásaink a következők voltak: — a tagállamok ne alkalmazzanak tovább felesleges programspecifikus mutatókat; — a Bizottság adjon közös meghatározást az „outputok” és az „eredmények” fogalmára és javasolja azok bevezetését a költségvetési rendeletbe, határozza meg, hogy melyek a teljesítmény mérését illetően a legfontosabb output-és eredménymutatók, és alkalmazzon teljesítményalapú költségvetés-tervezést.
We found that, while some progress had been made in implementing the Youth Guarantee, and while some results had been achieved, the situation fell short of the initial expectations raised at the launch of the Youth Guarantee, the aim of which was to provide all young people not in employment, education or training with a good-quality offer of employment, continued education, apprenticeship or traineeship within four months of leaving school or becoming unemployed. 
Megállapításunk szerint történt ugyan valamelyes előrehaladás az ifjúsági garancia végrehajtása terén, és születtek bizonyos eredmények, ám mindez elmaradt az ifjúsági garancia bevezetésekor támasztott kezdeti várakozásoktól, amely garancia célja az volt, hogy minden nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal az iskolai tanulmányai befejezését vagy a munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön.
We found that the contribution of the Youth Employment Initiative to the achievement of the Youth Guarantee objectives was very limited at the time of the audit. A coherent performance terminology is included in the revised Financial Regulation. 
Megállapítottuk továbbá, hogy az ellenőrzés időpontjáig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés igen korlátozott mértékben járult hozzá az ifjúsági garancia céljainak megvalósulásához. — Az átdolgozott pénzügyi szabályozás egységes terminológiát tartalmaz a teljesítménnyel kapcsolatban.
The definition of output and result indicators is now reflected in the Commission’s proposal for a Common Provisions Regulation for the post-2020 programming period (COM(2018) 375 final). 
Az output-és eredménymutatók fogalommeghatározása tükröződik a 2020 utáni programozási időszak tekintetében a közös rendelkezésekről szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatban (COM(2018) 375 final).
The Commission’s proposal for a Regulation on the European Regional Development Fund and on the Cohesion Fund for the post-2020 programming period (COM(2018) 372 final) includes a list of common output and result indicators. 
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló, a 2020 utáni programozási időszakra vonatkozó rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2018) 372 final) tartalmazza a közös output-és eredménymutatók felsorolását.
This list of common indicators is more extensive than the one for the 2014-2020 period, which is expected to help reducing the number of the programme specific indicators. 
A közös mutatóknak ez a jegyzéke részletesebb, mint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó lista, és várhatóan segít csökkenteni a programspecifikus mutatók számát.
Regarding the concept of performance budget, the Commission notes that the EU Budget is already a performance budget which enables the budgetary authority to take performance information into account during the budgetary process by providing information on the objectives of the programmes and the progress in achieving them in the Programme Statements attached to the Draft Budget. 
A teljesítményalapú költségvetés koncepcióját illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az uniós költségvetés már teljesítményalapú költségvetés, amely lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára a teljesítményinformációk figyelembevételét a költségvetési folyamat során, mert információkkal szolgál a programok célkitűzéseivel és az ezek megvalósítása terén elért előrehaladással kapcsolatban a költségvetési tervezethez csatolt programindokolásokban.
Since 2014, when implementation started on the ground, each year there were more than 5 million registrations in the Youth Guarantee and each year since 2014 there were more than 3,5 million exits to employment, education, traineeship or apprenticeship (source: DG EMPL Youth Guarantee database). 
2014 óta, amikor megkezdődött a gyakorlati végrehajtás, évente több mint 5 millió főt vettek nyilvántartásba az ifjúsági garancia vonatkozásában, és 2014 óta évente több mint 3,5 millió fő kapott állásajánlatot, illetve vett részt oktatásban, gyakornoki képzésben vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésben (forrás: A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának ifjúsági garanciával kapcsolatos adatbázisa).
There are now 2,2 million fewer unemployed young people and 1,4 million fewer young people not in employment, education or training (source: Eurostat). 
Jelenleg 2,2 millióval kevesebb a munkanélküli fiatal, és 1,4 millióval csökkent a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok száma (forrás: Eurostat).
YEI-funded actions will continue to run at least until 2023 and support more young people NEET. 
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által finanszírozott fellépések legalább 2023-ig folytatódnak, és több nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalt támogatnak.
To ensure that young people living in Member States struggling with youth unemployment may continue to receive support, the proposal of the Commission for the European Social Fund Plus (ESF+) for 2021-2027 requires that Member States facing high rates of young people not in employment, education and training (NEET) allocate at least 10% of their ESF+ resources to youth employment actions. 
Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamokban élő, ifjúsági munkanélküliséggel küzdő fiatalok továbbra is részesülhessenek támogatásban, a 2021–2027 között időszak vonatkozásában az Európai Szociális Alap Pluszra (ESF+) vonatkozó bizottsági javaslat előírja, hogy azok a tagállamok, amelyekben magas a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya, az ESF+ forrásaik legalább 10%-át az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos fellépésekre különítsék el.
The proposal draws lessons from 2014-2020 and also simplifies some of the requirements with a view to facilitating the roll-out of measures which are key for the implementation of the Youth Guarantee. 
A javaslat levonja a 2014– 2020 közötti időszak tanulságait, és emellett egyszerűsít néhány követelményt, hogy lehetővé tegye az ifjúsági garancia alkalmazása terén központi szerepet játszó intézkedések bevezetését. 3.40.