natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annexes 76 1 2 Finding at the time of the audit visit. 
Mellékletek 76 1 2 Az ellenőrző látogatás idején.
No of projects Member State Port Project examined Project costs in euros EU-funding in euros Project contents Capacity Connection Others Uncom-pleted output1 Output completed and used as planned1 Output completed and unused or heavily underused % of amount of unused or heavily underused EU funding spent or to be spent2 sum 2 (only re-audit-projects) 777 695 152 3 239 241 773 328 777 612 1 405 404 468 Total of the re-audited projects per category: 326 857 948 1 919 664 601 578 290 0 7 0 18 5 17 310 936 562 sum 3 (Re-audit + audited projects) Total of all audited projects per category: 774 411 522 1 405 404 468 29 414 656 Grand total of all audited projects: Grand total of all audited projects in % of total: 55.10 943 805 903 42.80 2.09 Infrastructure related to increasing the potential for transhipment: Annex II 
Pro­ Tag­ állam Projekt­ költség, euró Uniós forrás, euró A projekt tartalma Kapacitás Össze­ köttetés Egyéb Befe­ jezet­ len output1 jezett és terv szerint használt output1 jekt száma Kikötő Vizsgált projekt 2. összeg (csak az újból ellenőrzött projektek) 777 695 152 3 239 241 773 328 777 612 1 405 404 468 Az újból ellenőrzött projektek összesen, kategóriánként: 326 857 948 774 411 522 1 405 404 468 1 919 664 601 578 290 0 7 0 18 5 17 310 936 562 3. összeg (újból ellenőrzött + ellenőrzött projektek) Az összes ellenőrzött projekt összesen, kategóriánként: 29 414 656 Az összes ellenőrzött projekt mindösszesen: Az összes ellenőrzött projekt mindössze-sen, a teljes összeg %-ában: 55,10 42,80 2,09 Az átrakodási lehetőségek növelésével kapcsolatos infrastruktúra: 943 805 903 Befe­ Befeje­ zett, de haszná­ laton kí­ vüli vagy nagyon kihasz­ nálatlan output A hasz­ nálaton kívüli vagy nagyon kihasz­ nálatlan outputokra költött vagy költendő uniós források összege2 II. melléklet
Annexes 77 Overview of non‐completed projects Member State Port concerned Non-completed project When was the project expected to end (initial date in the contract)? How important is the delay compared to the initial set target (in months, as known now)? EU-amount concerned (euros) Logistics and ports. 
Mellékletek 77 A befejezetlen projektek áttekintése Tagállam Érintett kikötő Befejezetlen projekt A projekt befejezésének tervezett időpontja (az eredeti időpont a szerződésben) A késés mértéke az eredetileg tervezett idő­ ponthoz képest (hónap, a jelenlegi ismeretek alapján) Érintett uniós forrás (euró) Logisztika és kikötők.
Integrated port Salerno 31.12.2015 13 months 53 262 297 Salerno Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 1st lot 30.6.2014 Minimum 36 months 115 245 000 Italy Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 2nd lot Taranto Rail connection of the port of Taranto to the national rail network 31.12.2015 Minimum 24 months 1 875 000 Dredging and reclaiming of land 31.12.2014 Minimum 26 months 15 000 000 Poland Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk - Trasa Słowackiego 30.9.2015 Minimum 16 months 273 634 889 Szczecin - Świnoujście Modernisation of the fairway Świnoujście - Szczecin (Kanał Piastowski i Mieliński) - phase II, from east to west 30.9.2015 No delay 65 264 553 Total minimum delay in months already known at time of the audit: 115 524 281 739 Annex III 
Integrált kikötő, Salerno 31.12.2015 13 hónap 53 262 297 Salerno Út-és vasút-összeköttetések a salernói kikötő nyugati kapujánál, 1. tétel 30.6.2014 Legalább 36 hónap 115 245 000 Olaszország Út-és vasút-összeköttetések a salernói kikötő nyugati kapujánál, 2. tétel Taranto A tarantói kikötő vasúti összeköttetése az országos vasúthálózattal 31.12.2015 Legalább 24 hónap 1 875 000 Kotrás és talajfeltöltés 31.12.2014 Legalább 26 hónap 15 000 000 Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk - Trasa Słowackiego 30.9.2015 Legalább 16 hónap 273 634 889 Lengyelország Szczecin-Świnoujście A Świnoujście-Szczecin (Kanał Piastowski i Mieliński) hajózó csatorna modernizálása – II. szakasz, keletről nyugatra 30.9.2015 Nincs késés 65 264 553 Az ellenőrzéskor ismert összes késedelem: legalább 115 hónap 524 281 739 III. melléklet
Annexes 78 Main characteristics of Member States’ port systems, and overview of EU and EIB 1. 
Mellékletek 78 A tagállamok kikötői rendszereinek főbb jellemzői és áttekintés az ellenőrzött kikötői területek számára nyújtott uniós és EBB-finanszírozásról (a 2000 és 2013 közötti időszakban)1 1.
Germany Germany has about 21 seaports and about 250 inland ports. 
Németország Németországnak körülbelül 21 tengeri és körülbelül 250 belvízi kikötője van.
There is a division of responsibilities between Federal Government, the Federal States (Länder) and local authorities and other main port stakeholders (e.g. industry, trade unions) which makes it difficult to identify common goals and strategies. 
Az ezekhez kapcsolódó felelősségek megoszlanak a szövetségi kormány, a tartományok, a helyi hatóságok és a kikötőkben érdekelt más fontosabb szereplők (például ágazati szereplők, szakszervezetek) között, ami megnehezíti közös célok és stratégiák meghatározását.
The Federal Government is essentially responsible for establishing the regulatory transport framework plan and providing infrastructure links to and from seaports and inland ports (hinterland-connection), whereas the Federal States (and local authorities) are mainly responsible for the port infrastructure and industry and trade unions ensure port operations. 
A szövetségi kormány alapvetően a közlekedési szabályozási keretterv megalkotásáért és a tengeri és belvízi kikötők infrastrukturális kapcsolódásaiért (összeköttetés a hátországgal) felelős, míg a tartományok (és a helyi hatóságok) főként a kikötői infrastruktúráért felelősek, az ágazat és a szakszervezetek pedig a kikötők működését biztosítják.
The following main investments (structural funds) have been identified: support for the audited port areas (2000‐2013 period) 1 Annex IV million euros Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 1 Source: ECA compilation of Commission data and EIB publicly available data (website). 
A főbb beruházások (strukturális alapok) az alábbi ábrán láthatók: IV. melléklet millió euró Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 1 Forrás: A Bizottság adataiból és az EBB nyilvánosan hozzáférhető adataiból (weboldal) a Számvevőszék által készített összeállítás.
Annexes 79 2. 
Mellékletek 79 2.
Spain Spain has one of the longest coastlines in Europe (8 000 km). 
Spanyolország Spanyolország az egyik leghosszabb tengerparttal (8000 km) rendelkező ország Európában.
Its geographical location, being closest to the axis of one of the world’s major maritime routes, also strengthens its position as a strategic area in international shipping and a logistics platform in southern Europe. 
A legközelebb lévén a világ egyik legforgalmasabb tengeri útvonalának tengelyéhez, földrajzi elhelyezkedése is erősíti po-zícióját: stratégiai terület a nemzetközi szállítmányozásban és logisztikai platform Dél-Európában.
The State-owned Spanish Port System includes 46 ports of general interest, managed by 28 Port Authorities, whose investments; coordination and efficiency are monitored and managed by a government agency Puertos del Estado, a body depending on the Ministry of Public Works which is responsible for implementing the government’s port policy. 
Az állami tulajdonú spanyol kikötői rendszerbe 46 általános érdekű kikötő tartozik, amelyeket 28 kikötői hatóság irányít – ezek beruházásait, koordinációját és hatékonyságát a Puertos del Estado nevű kormányzati szerv felügyeli és irányítja, a szerv a kormányzat kikötői politikájának végrehajtásáért felelős Közműügyi Minisztériumhoz tartozik.
Spain is the country that has invested most of the EU-money in its ports (almost 40 % of the entire EU amount). 
Spanyolország az, ahol a legtöbb uniós forrást ruházták be a kikötőkbe (a teljes uniós összeg majdnem 40%-át).
Annexes 80 3. 
Mellékletek 80 3.
Italy The Italian ports system is fragmented. 
Olaszország Az olasz kikötői rendszer széttagolt.
It consists of a multitude of small ports characterised by scale inefficiency and limited market power vis-à-vis global terminal operators. 
A rendszer nagyszámú kisméretű kikötőből áll, amelyeket méretgazdaságosság hiánya és a globális terminálüzemeltetőkkel szembeni korlátozott piaci erő jellemez.
The Italian government has recently adopted a new law for port reform, amongst others, to merge ports located close to each other and their port authorities to rationalise the ports system, improve coordination, attract additional cargo and investments, and provide more financial autonomy. 
Az olasz kormányzat nemrég új törvényt fogadott el egy kikötőreformról, amely többek között összevonja az egymás közelében lévő kikötőket és kikötői hatóságokat, hogy ésszerűsítse a kikötői rendszert, javítsa a koordinációt, újabb áruforgalmat és befektetéseket vonzzon, és nagyobb pénzügyi önállóságot biztosítson.
Investments in the Southern part of the country were mainly from the cohesion policy funds, whereas the northern part was focusing on both EIB and TEN-T money. 
Az ország déli részében történő beruházások főként a kohéziós alapokból származnak, míg az északi részen az EBB-és TEN-T-források voltak jellemzőek.
Annex IV million euros 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5 
A beruházások az alábbi ábrán láthatók: IV. melléklet millió euró 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5
Annexes 81 4. 
Mellékletek 81 4.
Poland The 2007 ‘National Strategy on development of Polish ports by 2015’ had the objectives of improving the competitiveness of Polish ports, increasing their contribution to the socioeconomic development of the country and strengthening their significance within the international transport network. 
Lengyelország A 2007-es „Nemzeti stratégia a lengyel kikötők fejlesztéséről 2015-ig” céljai közé tartozott a lengyel kikötők versenyképességének javítása, az ország társadalmi-gazdasági fejlődéséhez való hozzájárulásuk növelése, és fontosságuk erősítése a nemzetközi közlekedési hálózaton belül.
Three ports were considered key for the functioning of the national economy: Gdańsk, Gdynia and Szczecin-Świnoujście. 
A nemzetgazdaság működése szempontjából három kikötő tekinthető kulcsfontosságúnak: Gdańsk, Gdynia és Szczecin-Świnoujście.
The bulk of the public investments therefore are concentrated on these three ports, and their connections to the international corridors, as follows: Annex IV million euros 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio € 
A közberuházások döntő többsége ezért erre a három kikötőre és a nemzetközi folyosókkal való összeköttetéseikre összpontosult, a következőképpen: IV. melléklet millió euró 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio €
Annexes 82 5. 
Mellékletek 82 5.
Sweden The Swedish law provides to the central state the management and financial responsibilities for the fairways outside, but leading to, the ports, and for the connections to the hinterland whereas the area within the port zone is the responsibility of the local or regional authority. 
Svédország A svéd törvények a központi kormány irányítási és pénzügyi felelősségi körébe utalják a kikötőkön kívüli, de azokhoz vezető hajózó csatornákat, valamint a hátországgal való összeköttetéseket, ugyanakkor a kikötői zónán belüli területek a helyi vagy a regionális hatóság felelősségi körébe tartoznak.
Since 2010, there is a global national investment plan for infrastructure projects for all transport modes in Sweden. 
2010 óta Svédországban az összes szállítási mód infrastrukturális projektjeire globális országos beruházási terv van érvényben.
The plan covers the period 2010 to 2021, is updated every 4 years, and includes maritime transport, ports and fairways. 
A terv a 2010–2021-es időszakra vonatkozik, és négyévente aktualizálják, alá tartozik a tengeri szállítás, a kikötők és a hajózó csatornák.
For port infrastructure investments the port authorities, belonging to the local communes, decide and the state has no say in this because of the regional and local autonomy; whereas the dues for the fairways, managed by the Swedish Maritime Administration (SMA), are State responsibility. 
A kikötői infrastruktúrába történő beruházásokról a helyi önkormányzathoz tartozó kikötői hatóságok döntenek, és az állam a regionális és helyi autonómia miatt ezekbe nem szól bele, ugyanakkor a Svéd Tengerészeti Hivatal (SMA) kezelésébe tartozó hajózó csatornák illetékei az állam felelősségi körébe tartoznak.
The following main EU and EIB investments were noted since 2000: Annex IV million euros Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Stockholm: EU: 14 Karlskrona: EU: 17 Lulea: EU: 3.7 0 700km 
IV. melléklet A 2000 óta történt fontosabb uniós és EBB-beruházások az alábbi ábrán láthatók: millió euró Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Karlskrona: EU: 17 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Stockholm: EU: 14 Lulea: EU: 3.7 0 700km
28876 - allegations) 159 768 000 less then 50 % 35 000 000 C21/09 Port Authority of Piraeus 5 2011 6 2011 Latvia Ventspils a) construction of a dry cargo terminal; b) construction of berths c) construction of breakwater; d) dredging; e) construction of railroads; f) renovation of mooring jetties; g) fortification of the coast of the channel Unknown, for confidentiality reasons no figures provided 62.86 % 31 400 000 C39/09 (ex. 358/09) Ventspils Port Authority 7 2011 Creation of a multimodal container hub 60 km from Rotterdam Sea terminal. 
28876 – állítások) 159 768 000 50%-nál kisebb 35 000 000 C21/09 Port Authority of Piraeus 5 2011 Lettország Ventspils a) szárazáru-terminál építése; b) horgonyzóhelyek kiépítése; c) hullámtörő építése; d) kotrás; e) vasútépítés; f) kikötőgátak építése; g) csatorna-part megerősítése nem ismert, titoktartási okokból nincs adatszolgáltatás 62,86% 31 400 000 C39/09 (korábban 358/09) Ventspils Port Authority 6 2011 7 2011 Lettország Hollandia Krievu Sala Rotterdam A rigai szabadkikötő áthelyezése a város-központból a Kirevu Sala nevű használaton kívüli kikötői területre, ami lehetővé teszi a város terjeszkedését 195 380 916 46 300 000 61,10% 17,90% 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Riga Freeport Authority nem kikötői projekt nem kikötői projekt Multimodális konténer-csomópont létrehozása a rotterdami tengeri kikötőtől 60 km-re Ablasserdam container transferium VI. melléklet
15 2013 Italy Capo d’Orlando Breakwater dock, dredging, mooring, touristic infrastructure 48.71 % 20 020 000 SA.36621 b) internal transport network within ports (roads, railways, underground passages, parking lots, storage yards; telecommunication systems. Annex VI 
15 2013 Olaszország Capo d'Orlando Hullámtörő dokk, mederkotrás, horgonyzási és turisztikai infrastruktúra 48,71% 20 020 000 SA.36621 VI. melléklet
Annexes 87 State aid cases in Year Country Seaport concerned Type of good covered, infrastructure (l) and/or superstructure (S) Planned investment costs (in euros) Aid intensity Aid (in euros) Decision number Beneficiary sea ports 16 2014 17 2014 Latvia Greece Ventspils Patras Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - first decision 6 150 000 52 247 600 38.60 % 100 % 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Port Authority of the Free Port of Ventspils 18 2014 19 2014 Italy Latvia Salerno Ventspils a) Expanding Port Entrance; b) Stabilising the dock, c) Dredging 73 000 000 97.28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Port Authority of Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 21 2015 Latvia Ventspils Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - second decision (see also SA.38771) 6150000 (see first decision in 2014) increase aid from 38.6 % to 85 % updated figure: from 3 775 918 euro up to 5 227 500 euro SA. 
Mellékletek 87 Állami tá­ mogatás Ország Érintett ten­ geri kikötő Az érintett áruk típusa, infrastruktúra (I), illetve felépítmény (S) Tervezett beruházási költség (euró) Támogatási intenzitás Támogatás (euró) Hatá­ rozat száma Kedvezményezett tengeri Év kikötők esetében 16 2014 17 2014 Lettország Görögország Ventspils Patras A Venta River csatorna partján a talajstabilitás javítása a 2. és 3. horgonyzóhely mögött – első határozat 6 150 000 52 247 600 38,60% 100% 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Port Authority of the Free Port of Ventspils 18 2014 19 2014 Olaszország Lettország Salerno Ventspils a) kikötőbejárat bővítése; b) dokk stabilizálása; c) kotrás 73 000 000 97,28% 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Port Authority of Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 Lettország Ventspils A Venta River csatorna partján a talajstabilitás javítása a 2. és 3. horgonyzóhely mögött – második határozat (lásd még: SA.38771) 6 150 000 (lásd: első 2014-es határozat) megnövelve 38,6%-ról 85%-ra aktualizált adatok: 3 775 918 euróról 5 227 500 euróra SA.
40838 Port Authority of the Free Port of Ventspils 22 2015 23 2015 Expansion of the Port of Calais and build a new cross Channel terminal to allow better operation of cross-Channel sea transport services Germany France Sassnitz Calais Extension of the port by constructing a new berth (No 10) to optimise the use of berths 8 and 9 5 100 000 887 500 000 88.68 % 30.40 % 4 523 000 270 000 000 SA.41865 SA.39688 Fährhafen Sassnitz GmbH Port de Calais Italy Taranto Dredging and disposal of dredging materials due to inadequacy of the infrastructure to accomodate increasingly larger container ships 83 000 000 54 % 38 158 587 SA.39542 Port Authority of Taranto a) upgrading of the port of Patras (5th pier); b) road and rainwater drain works; c) Terminal building 1; d) Terminal building 2; e) Auxiliary building, Patras Port Authority S.A. 
40838 Port Authority of the Free Port of Ventspils 21 2015 22 2015 23 2015 Németország Sassnitz Calais Taranto A kikötő bővítése új (10. sz.) horgonyzóhellyel, a 8. és 9. sz. horgonyzóhelyek használatának optimalizálása céljából 5 100 000 887 500 000 83 000 000 88,68% 30,40% 54% 4 523 000 270 000 000 38 158 587 SA.41865 SA.39688 SA.39542 Fährhafen Sassnitz GmbH Port de Calais Port Authority of Taranto Franciaország A Calais-i kikötő bővítése és új Csatorna-terminál építése, hogy jobban tudják működtetni a Csator-nán keresztüli tengeri szállítási szolgáltatásokat Olaszország Kotrás és a kotrott anyag elhelyezése. Ok: az infrastruktúra alkalmatlan az egyre nagyobb konténerhajók fogadására a) a Patrasi kikötő modernizálása (5. móló); b) útépítési és esőelvezetési munkák; c) 1. terminálépület; d) 2. terminálépület; e) melléképületek Patras Port Authority S.A.
(OLPa) Soil stabilisation 2 300 000 Annex VI 
(OLPa) Talajstabilizálás 2 300 000 VI. melléklet
Reply of the Commission 89 Executive summary III First indent The Commission notes that the TEN-T Regulation and the Core Network Corridor Work Plans foresee the developing of strategies at EU level so as to ensure that European priorities are taken into consideration for port developments. 
A Bizottság 89 válaszai Összefoglaló III Első francia bekezdés A Bizottság megjegyzi, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatra (TEN-T) vonatkozó rendelet és a közlekedési törzsfolyosók munkatervei uniós szintű stratégiák kidolgozását vetítik előre, hogy a kikötői fejlesztéseknél figyelembe vegyék az európai prioritásokat.
The TEN-T Regulation provides for an EU-wide infrastructure planning since 2013 by establishing a Core and Comprehensive networks associated with technical standards and implementation deadlines. 
A törzs-és átfogó hálózatok létrehozásával, valamint a hozzájuk kapcsolódó műszaki szabványok és végrehajtási határidők megállapításával a TEN-T hálózatra vonatkozó rendelet 2013-tól érvényes uniós szintű infrastrukturális tervezésről rendelkezik.
This regulation results from the analysis of the traffic volumes of EU seaports. 
Ez a rendelet az uniós tengeri kikötők forgalmának elemzése alapján született.
The implementation of the TEN-T Core and Comprehensive networks is supported by governance tools such as the Corridor Work Plans, the support of the European Coordinators, the Corridor Fora that help better monitoring TEN-T implementation and identifying the projects pipeline. 
A TEN-T törzs-és átfogó hálózatainak létrehozását olyan szabályozási eszközök támogatják, mint például a folyosó-munkatervek, az európai koordinátorok segítsége, valamint a folyosófórumok, melyek elősegítik a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának figyelemmel kísérését és a tervezett projektek azonosítását.
The Commission also develops a long-term strategy for port activities aiming at increasing the efficiency of port services and the transparency of public funding. 
A Bizottság emellett hosszú távú stratégiát dolgoz ki a kikötői tevékenységekre vonatkozóan, melynek célja a kikötői szolgáltatások hatékonyságának javítása és az állami támogatás átláthatóságának növelése.
In this context, the Commission has put forward a draft regulation1 which is currently being examined by co-legislators. 
Ebben az összefüggésben a Bizottság egy rendelettervezetet1 nyújtott be, melyet a társjogalkotók éppen most vizsgálnak.
It also monitors the respect of Article 49 TFEU on the freedom of establishment. 
A Bizottság emellett nyomon követi az EUMSZ a letelepedés szabadságára vonatkozó 49. cikkének betartását.