natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 04 51-54 The existing key performance indicators are not suited for effective monitoring 55-57 Business participation could be improved 58-62 The EIT model does not sufficiently set targets to support existing SMEs 63-64 There are not enough concrete synergies and complementarities 65-68 Some EIT elements are well appreciated: focus on the market, long-term perspective, autonomy of the KICs and the co-location centres 69-95 The implementation of the EIT model needs to improve 69 The EIT is not yet fully autonomous 70-72 The EIT has not fulfilled its role as an impact investor 73 The competitive funding mechanism undervalues performance 74-79 There are significant administrative and audit burdens on KIC partners 80-84 The EIT is under-resourced and has in the past been poorly managed 85-86 The EIT financial support is concentrated 87-88 The KICs lack transparency 89-95 The KICs have stimulated an innovation network and entrepreneurial culture but with little evidence of tangible results or impact to date 96-103 The future 97-98 Financial sustainability principles have been introduced 99-100 The definition of KIC complementary activities has been revised 101 More meaningful key performance indicators will be developed 102 The EIT is trying to involve more countries 103 New framework partnership agreements are currently being discussed 
Tartalomjegyzék 04 51 –54 55 –57 58 –62 63 –64 65 –68 69 –95 69 70 –72 73 74 –79 80 –84 85 –86 87 –88 89 –95 A jelenlegi fő teljesítménymutatók nem alkalmasak az eredményes monitoringra A vállalkozások részvétele lehetne szélesebb körű Az EIT-modell nem határoz meg elég célt a meglévő kkv-k támogatásához Nincs elég konkrét szinergia és egymást kiegészítő hatás Az EIT egyes elemeit nagyra értékelik; ilyenek: a piac előtérbe helyezése, a hosszú távú perspektíva, a TIT-ek autonómiája és a helymegosztási központok Az EIT-modell végrehajtása javításra szorul Az EIT még nem teljes mértékben autonóm Az EIT mint hatásvezérelt befektető nem töltötte be szerepét A versenyeztetésen alapuló finanszírozási mechanizmus alulértékeli a teljesítményt Jelentősek a TIT-partenerekre nehezedő adminisztratív és az ellenőrzési terhek Az EIT túl kevés erőforrással rendelkezik és korábban nem volt megfelelő az irányítása Az EIT pénzügyi támogatása erős koncentrációt mutat A TIT-ek nem átláthatóak A TIT-ek serkentően hatottak az innovációs hálózatra és a vállalkozói kultúrára, de mindmáig kevés bizonyíték van kézzelfogható eredményekre, illetve hatásokra A jövő 96 –103 97 –98 99 –100 101 Érdemi fő teljesítménymutatókat fognak kidolgozni 102 Az EIT igyekszik az eddiginél több országot bevonni 103 Jelenleg új partnerségi keretmegállapodásokról folynak tárgyalások Bevezették a pénzügyi fenntarthatóság alapelveit Átdolgozták a kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározását
Contents 05 104-111 Conclusions and recommendations 105 Rationale 106-107 Design 108-109 Implementation and impact Annex I — Regional co-location centres across Europe Annex II — Objectives of the EIT Reply of the Commission 
Tartalomjegyzék 05 104–111 Következtetések és ajánlások 105 Létjogosultság 106–107 Tervezés 108–109 Megvalósítás és hatás I. melléklet – Regionális helymegosztási központok Európában II. melléklet – Az EIT céljai A Bizottság válaszai
Glossary and 06 abbreviations Basic research: Basic research is experimental or theoretical work undertaken primarily to acquire new knowledge of the underlying foundation of phenomena and observable facts, without any particular application or use in view. 
Alapkutatás: Az alapkutatás kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek és megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok konkrét alkalmazását vagy felhasználását.
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs: The Directorate‐General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs of the European Commission has the mission to promote a growth‐friendly framework for EU enterprises. 
Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás-és Kkv-politikai Főigazgatóság: Az Európai Bizottság Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás-és Kkv-politikai Főigazgatóságának alapvető célja, hogy segítsen az európai vállalatok számára növekedésbarát keretrendszert biztosítani.
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs is responsible for a number of actions to improve the business environment, notably for SMEs, and to support the development of a strong and sustainable industrial base able to compete globally. 
A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás-és Kkv-politikai Főigazgatóság felelős különböző olyan intézkedésekért, amelyek célja az üzleti környezet javítása, különösen a kkv-k számára, és egy globálisan versenyképes, erős és fenntartható ipari bázis fejlesztésének támogatása.
ECA: The European Court of Auditors. 
ECA: Európai Számvevőszék.
EIT: The European Institute of Innovation and Technology. 
EIT: Európai Innovációs és Technológiai Intézet.
Europe 2020: Europe 2020 is the EU’s growth strategy for the coming years and aims to make the EU a smart, sustainable and inclusive economy. 
Európa 2020: Az Európa 2020 az Unió következő évekre szóló növekedési stratégiája, amelynek célja, hogy az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá váljék.
H2020: Horizon 2020 is the successor to FP7. 
H2020: A Horizont 2020 a 7. keretprogram utódja.
With an original budget of 77 billion euro over the 2014‐2020 period, its main objective is to ensure the EU produces world‐class science, removes barriers to innovation and makes it easier for the public and private sectors to work together in delivering innovation. 
A 2014 és 2020 közötti időszakra eredetileg 77 milliárd euró költségvetésű program fő célja annak biztosítása, hogy az európai tudomány világszínvonalú legyen, elháruljanak az innováció útjában álló akadályok, és a köz-és a magánszféra könnyebben együtt tudjon működni az innováció előrevitelében.
The EIT is part of H2020. 
Az EIT része a H2020-nak.
Impact: Long‐term socioeconomic consequences that can be observed after a certain period following the completion of an intervention, which may affect either direct addressees of the intervention or indirect addressees falling outside the boundary of the intervention. 
Hatás: A beavatkozás befejezése után megfigyelhető hosszú távú társadalmi-gazdasági következmények, amelyeket a beavatkozás a közvetlen címzettekre vagy a beavatkozás hatókörén kívül eső közvetett címzettekre gyakorolt.
Glossary and abbreviations 07 KIC: A knowledge and innovation community is a highly autonomous partnership of leading higher education institutions, research organisations, companies and other stakeholders in the innovation process that tackles societal challenges through the development of products, services and processes and by nurturing innovative, entrepreneurial people. 
TIT: A tudományos és innovációs társulás az innovációs folyamatban részt vevő felsőoktatási intézmények, kutatási szervezetek, vállalkozások és más érdekeltek közötti autonóm partnerség, amely különböző termékek, szolgáltatások és folyamatok kifejlesztésével, valamint innovatív, vállalkozó szellemű emberek támogatásával szolgálja a társadalmi kihívásokkal való szembenézést.
Knowledge triangle: The contribution of higher education to jobs and growth can be enhanced through close, effective links between education, research, and innovation — the three sides of the knowledge triangle. 
Tudásháromszög: A felsőoktatás munkahelyteremtéshez és növekedéshez való hozzájárulása az oktatás, a kutatás és az innováció – a „tudásháromszög” három oldala – közötti szoros és eredményes kapcsolaton keresztül javítható.
KPIs: Key performance indicators are used to measure the factors which are crucial for the success of an organisation. Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of the participation in an intervention. 
Üzleti inkubátor: Az üzleti inkubátor a vállalkozások sikeres létrehozásának és további fejlesztésének támogatását szolgáló szervezet. Gyakran ad hozzáférést fizikai üzleti infrastruktúrához, egyedi igényekhez szabott üzleti támogatási szolgáltatásokhoz és hálózatépítési lehetőségekhez.
Executive 08 summary IWeak links between the worlds of education, science and business is often cited as one of the main reasons why the EU is falling short in innovation performance compared to its competitors. 
Összefoglaló 08 IAz oktatás, a tudomány és a gazdaság világa közötti kapcsolat gyengeségét gyakran említik annak egyik fő okaként, hogy Európa innovációs teljesítménye elmarad a versenytársaiétól.
Created in 2008, the European Insti‐ tute of Innovation and Technology (EIT) has the ambitious objective of overcoming this barrier. 
A 2008-ban létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) azt a nagyszabású célt tűzte maga elé, hogy leküzdje ezt az akadályt.
The EIT’s mission is to reinforce the EU’s innovation capacity ‘by promoting synergies and cooperation among ... higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’. 
Az EIT küldetése megerősíteni az Unió innovációs kapacitását azáltal, hogy „integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatást, kutatást és innovációt, valamint előmozdítja a köztük létrejövő szinergiákat és együttműködést, többek között a vállalkozói készség fokozása révén”.
II With an original budget of 3 billion euro over the 2008‐2020 period, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth. 
II A 2008–2020-as időszakra szóló, eredetileg 3 milliárd eurós költségvetésével az EIT-nek kiemelt szerep jut az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiában.
Covering the entire innovation cycle at EU level, from laboratory to market, the EIT aims to bring the best creative and innovative partners from academia, research and business to work together on major societal challenges such as climate change, energy efficiency, digital inno‐ vation, health and raw materials. 
A laboratóriumtól a piacig az innovációs ciklus egészét uniós szinten lefedő EIT célja, hogy a tudományos, a kutatói és az üzleti élet legjobb kreatív és innovatív partnereit együttműködésre ösztönözze az olyan jelentős társadalmi kihívások kapcsán, mint az éghajlatváltozás, az energiahatékonyság, a digitális innováció, az egészségügy és a nyersanyagok.
III The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. Instead, it provides grants to the knowledge and innovation communities (KICs). 
III Az EIT nem kutatóközpont, és nem vesz részt közvetlenül egyedi projektek finanszírozásában, hanem a tudományos és innovációs társulásokat (TIT) részesíti támogatásban.
Selected on a competitive basis, the KICs are autono‐ mous partnerships of existing businesses, research institutes and universities. 
A versenyeztetéssel kiválasztott TIT-ek meglévő vállalkozásokból, kutatóintézetekből és egyetemekből álló autonóm partnerségek.
They mainly carry out: (1) training and education activities; (2) collaborative innovation‐driven research; and (3) innovative business creation and development. 
Ezek főként a következőket végzik: 1) képzési és oktatási tevékenységek, 2) együttműködésen alapuló, innováció-központú kutatás; 3) innovatív vállalkozások létrehozása és fejlesztése.
IV We examined whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
IV Megvizsgáltuk, hogy az EIT eredményes eszköz-e az Unióban zajló innováció előmozdítására.
We considered whether the EIT’s rationale and design address the needs of the innovation communities and assessed the implementation and moni‐ toring of the EIT’s activities. 
Vizsgáltuk, hogy az EIT létjogosultsága és megtervezése megfelel-e az innovációs társulások igényeinek, és értékeltük az EIT tevékenységeinek végrehajtását és monitoringját.
We conclude that, despite a valid raison d’être, the EIT’s complex operational framework and management problems have impeded its overall effectiveness. 
Következtetésünk az, hogy az EIT általános eredményességét – az Intézet kétségtelen létjogosultsága ellenére – gátolta működési keretének összetett volta, valamint az irányítási problémák.
VThe main reasons for setting up the EIT are well founded and generally supported by its stakeholders: weak links between business, research institutes and higher education, little success in bringing research outcomes to market and a lack of entrepreneurial culture were arguments to justify its creation to address these specific issues. 
VAz EIT létrehozásának alapos okai voltak, és az érdekelt felek általában véve támogatják ezeket: az üzleti élet, a kutatóintézetek és a felsőoktatás közötti kapcsolat gyengesége, a kutatási eredmények piacosításának szerény sikere, a vállalkozói kultúra hiánya mind olyan tényező, amely indokolta az ezekkel a gondokkal szembenéző EIT létrehozását.
Thanks to the EIT, the three KICs launched in 2010 have brought more than 500 partners together across disciplines, coun‐ tries and sectors. 
Az EIT-nek köszönhetően a 2010-ben elindított három TIT-ben több mint 500, különböző tudomá-nyágakat, országokat és ágazatokat képviselő partner vesz részt.
Through the EIT, the KICs have offered new opportunities to carry out innovative activities and have promoted an entrepreneurial culture. 
Az EIT révén a TIT-ek új lehetőségeket kínáltak innovációs tevékenységek végzésére, és támogatták a vállalkozói kultúrát.
Executive summary 09 VI However, the audit has identified several weaknesses in key concepts and operational processes, as detailed below. (a) The funding model of the EIT includes the concept of KIC complementary activities, which are not funded by the EIT. 
Összefoglaló 09 VI Az ellenőrzés azonban több hiányosságot tárt fel egyes fő koncepciók és működési folyamatok terén: a) az EIT finanszírozási modellje kiterjed a kiegészítő TIT-tevékenységekre, amelyeket az EIT nem finanszíroz.
There is little or no added value to this funding condition, which unnecessarily complicates the monitor‐ ing and reporting of the EIT’s financial contribution. (b) The practical arrangements between the EIT and the KICs, such as the procedures for EIT grants to the KICs, are ill suited given the nature of the innovation activities the EIT aims to support. (c) The financial sustainability of the KICs is doubtful. 
Ez a finanszírozási feltétel kevés vagy semmilyen hozzáadott értékkel nem bír, és feleslegesen bonyolítja az EIT pénzügyi hozzájárulásának monitoringját és az arról történő beszámolást; b) az EIT és a TIT-ek közötti gyakorlati együttműködés, például a TIT-eknek nyújtott EIT-támogatások módozatai az EIT által támogatni szándékozott innovációs tevékenységek jellegét tekintve kevéssé célszerűek; c) a TIT-ek pénzügyi fenntarthatósága kétséges.
Businesses are not involved enough in the KIC activities even though their participation was a prerequisite for the EIT to be successful. 
A vállalkozások részvétele a TIT-ek tevékenységeiben nem elégséges, noha részvételük előfeltétele az EIT sikerének.
EIT funding is concentrated within a few countries and a limited number of KIC partners. (d) The performance indicators and the monitoring and reporting processes do not provide an informative picture of results and impacts. 
Az EIT finanszírozása néhány országra és korlátozott számú TIT-partnerre összpontosul; d) a teljesítménymutatók, illetve a monitoring-és beszámolási eljárások nem adnak kellő tájékoztatást az eredményekről és a hatásokról.
VII Seven years after its inception, the EIT is not yet fully operationally independent from the European Commission. 
VII Hét évvel létrejötte után az EIT a működésében még ma sem teljesen független az Európai Bizottságtól, ami gátolja a döntéshozatalban.
The EIT is not the impact‐driven institute envisaged. 
Az EIT nem az a hatásvezérelt intézet, aminek szánták.
The performance of the KICs is not sufficiently taken into account when the final payment of the grant is processed. 
A támogatások záró kifizetésekor a TIT-ek teljesítményét nem veszik kellően figyelembe.
The EIT rarely rejected costs based on the lack of performance prior to 2015. 
2015 előtt ritkán fordult elő, hogy az EIT egyes költségeket teljesítményhiány miatt nem térített meg.
VIII The impact of the remedial actions undertaken by the Commission and the EIT in 2015 remains to be seen. 
VIII A Bizottság és az EIT által 2015-ben tett kiigazító intézkedések hatása még várat magára.
The fol‐ lowing conclusions and recommendations are pertinent and need to be followed up. 
Az alábbi következtetések és ajánlások továbbra is érvényesek és megszívlelendőek.
IX If the EIT wants to become the groundbreaking innovative institute it was originally conceived to be, significant legislative and operational adjustments are required to better foster the EU’s innovation potential. 
IX Ha az EIT az az úttörő és újító intézet akar lenni, amelynek eredetileg szánták, akkor jelentős jogi és működésbeli kiigazítások szükségesek ahhoz, hogy jobban növelni tudja az Unió innovációs potenciálját.
To that end, it should seek greater autonomy and make use of the flexibility in the legal basis of Horizon 2020. 
E célból törekedjék nagyobb autonómiára és használja ki jobban a Horizont 2020 jogalapjának rugalmasságát.
In particular, it should adopt specific rules tailored to the needs of the KIC partners. 
Konkrétan: fogadjon el a TIT-partnerek igényeire szabott külön szabályokat.
Introduction 10 Europe is lagging behind in innovation 01 Commission research has shown that the EU lacks an innovation culture where good ideas can be easily transformed into new products and services. 
Bevezetés 10 Európa le van maradva az innováció terén 01 A Bizottság kutatásai is tanúsítják, hogy az Unióban nincsen olyan innovációs kultúra, ahol a nagy ötletek könnyen válhatnának új termékekké és szolgáltatások-ká.
It has failed to convert its excellence in basic research to market‐driven innovation. 
Nem sikerült az alapkutatásra jellemző kiválóságot piacvezérelt innovációra váltani.
Box 1 gives an example of this failure, which has been termed the ‘European paradox’1. 
Az 1. háttérmagyarázat példával szolgál erre az „európai paradoxonnak” is nevezett kudarcra1.
1 Theory developed in the Green Paper on innovation, European Commission, 1995. 
1 Az elméletet az Európai Bizottság innovációról szóló zöld könyve (1995) fejti ki.
The European paradox — the example of graphene Graphene is a structure material based on carbon which was discovered in 2004 by Andre Geim, a physics professor at the University of Manchester. 
Az európai paradox: a grafén példája A grafén szénalapú szerkezeti anyag, amelyet 2004-ben fedezett fel Andre Geim, a manchesteri egyetem fizikaprofesszora.
Because of its many extraordinary properties (it is lighter than steel but nevertheless stronger and holds high heat and electricity conduction capacity), graphene has enormous potential for wide‐ranging applications from high‐performance electronic devices to energy storage. 
Számos rendkívüli tulajdonsága miatt (könnyebb, mégis erősebb az acélnál, és nagyon jó hő-és elektromos vezető) a grafén potenciális alkalmazásai igen széles körűek, a nagy teljesítményű elektronikus eszközöktől az energiatárolásig.
Source: http://www.sketchport.com, ©Magicalhobo, 2014. 
Forrás: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014.
Since its discovery, more than 11 000 graphene‐related patents and patent applications have been filed worldwide. 
Felfedezése óta több mint 11 000 grafénnal kapcsolatos szabadalmat és szabadalmi bejelentést nyújtottak be világszerte.
But the United Kingdom has accounted for less than 1 % of these, with Asian organisations taking out nearly two thirds according to Cambridge IP, a UK‐based technology strategy company. 
A Cambridge IP, egy brit székhelyű technológiai stratégiai cég szerint azonban ezeknek nem egészen 1 százalékát jegyezték be az Egyesült Királyságban, míg a bejelentések közel kétharmada ázsiai szervezetektől származott.
Source: Sarah Gordon ‘Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance’, Financial Times, December 2014. Box 1 
Forrás: Sarah Gordon „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance” („Szabadalmak: Európa a bürokrácia és a költségek miatt gyengén teljesít”), Financial Times, 2014. december. 1. háttérmagyarázat
Introduction 11 02 To tackle this problem, the EU is striving to become a knowledge‐based economy centred on an ambitious research and innovation agenda. 
Bevezetés 11 02 E probléma megoldása érdekében az Unió igyekszik tudásalapú gazdasággá válni, a középpontban egy nagyra törő kutatási és innovációs ütemtervvel.
The European Union strategy is ‘to create an innovation‐friendly environment that makes it easier for great ideas to be turned into products and services that will bring ... economy growth and jobs’2. 
Az Európai Unió stratégiája „olyan innovációbarát környezet kialakítása, amelyben a nagy ötletek könnyebben válhatnának termékekké és szolgáltatásokká, ami egyben gazdasági növekedést és munkahelyeket eredményezne”2.
Box 2 defines innovation, which is indeed a key driver of eco‐ nomic growth and job creation. 
A 2. háttérmagyarázat meghatározza az innovációt, amely kétségkívül a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés egyik fő hajtóereje.
The definition of innovation An innovation is the implementation of a new or significantly improved product (good or service) or process, a new marketing method or a new organisational method in business practices, workplace organisation or ex‐ ternal relations. 
Az innováció meghatározása Az innováció új vagy jelentős fejlesztésen átesett termék, szolgáltatás vagy folyamat, új marketingmódszer, vagy új szervezési mód bevezetése az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külkapcsolatok terén.
The minimum requirement for an innovation is that the product, process, marketing method or organisational method must be new to the firm, or significantly improved. 
Az innovációval szemben támasztott minimális követelmény az, hogy a termék, folyamat, marketingmódszer vagy szervezési mód a cég számára új (vagy jelentős fejlesztésen átesett) legyen.
Innovation activities are all scientific, technological, organisational, financial and commercial steps which actually, or are intended to, lead to the implementation of innovations. 
Innovációs tevékenységnek minősül minden tudományos, technológiai, szervezeti, pénzügyi és kereskedelmi tevékenység, amely innováció megvalósításához vagy megvalósítási szándékához vezet.
Innovation activities also include R & D that is not directly related to the development of a specific innovation. 
Az innovációs tevékenységek közé tartozik az olyan K+F is, amely nem kapcsolódik közvetlenül egy meghatározott innováció fejlesztéséhez.
Source: OECD/European Communities, Oslo manual — Guidelines for collecting and interpreting innovation data, 2005. 
Forrás: OECD/Európai Közösségek, „Oslo manual - guidelines for collecting and interpreting innovation data” („Oslói Kézikönyv – Iránymutatás az innovációra vonatkozó adatok gyűjtéséhez és értelmezéséhez”), 2005.
Shift in EU policy focus towards innovation 03 Europe’s inability to turn inventions into saleable goods and services has led the EU to rethink its research policies. 
Elmozdulás az uniós politikában az innováció felé 03 Európának az arra való képtelensége, hogy eladható termékekké és szolgáltatásokká tegye a találmányokat, kutatási politikájának újragondolására késztette az Uniót.
EU public policies traditionally concentrated on basic research3, which is driven more by curiosity than by any potential market application. 
Az Unióban a közpolitika hagyományosan az alapkutatásra összpontosí-tott3, amelyet inkább a tudásvágy ösztönöz, mint a potenciális piaci alkalmazások.
The underlying assumption was that basic research would spur ap‐ plied research, which would in turn lead to innovation and commercialisation. 
A kiinduló feltételezés az volt, hogy az alapkutatás majd serkenti az alkalmazott kutatást, az pedig elvezet az innovációhoz és a piaci hasznosításhoz.