natgillin/translations-raw huggingface dataset:
54 A new greening payment was introduced in the CAP for the period 2014–2020. 
54 A 2014–2020-as időszakra szóló KAP új, zöldítést előmozdító kifizetést vezetett be.
The farming practices under greening have similarities with previous GAEC standards which covered agricultural practices such as crop rotation, the protection of permanent pastures, or the retention of landscape features. 
A zöldítési kifizetés hatálya alá tartozó gazdálkodási gyakorlatok hasonlóak a korábbi HMKÁ-előírásokhoz, amelyek olyan mezőgazdasági gyakorlatokat fedtek le, mint például a vetésforgó, az állandó legelők védelme és a tájképi jellegzetességek megőrzése.
Thus, for the period 2014–2020 there are two sets of complementary agricultural practices which target the same objectives: the maintenance of land and the protection of bio‐diversity. Box 4 
A 2014–2020-as időszakra így a mezőgazdasági gyakorlatok két párhuzamos rendszere létezik, amelyeknek azonos a célja: a termőföld fenntartása és a biológiai sokféleség védelme. 4. háttérmagyarázat
Observations 26 55 In its 2014 annual activity report, DG AGRI explained that both these compulsory instruments – greening and GAEC – contribute towards the same objective: ‘Therefore, the CAP will be able to improve its environmental performance by ensuring that a substantial part of the agricultural area in Europe is affected by cross‐compliance requirements, ‘greening’ obligations as well as agri‐environmental commitments’. 
Észrevételek 26 55 A DG AGRI 2014. évi éves tevékenységi jelentésében kifejtette, hogy e két kötelező eszköz – a zöldítés és a HMKÁ – ugyannak a célnak az eléréséhez járul hozzá: „A KAP így javítani tudja majd környezeti teljesítményét, annak biztosítása révén, hogy Európa mezőgazdasági területének jelentős részét érintsék a kölcsönös megfeleltetési követelmények, a környezetbarátabbá tételi kötelezettségek és az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások”.
56 On‐the‐spot checks for greening are performed on a sample of 5 % of farmers as part of the verifications regarding the eligibility criteria for the direct payment schemes31, in a system outside the control framework for GAEC, which verifies a sample of 1 % of farmers subject to cross‐compliance checks32. 
56 A zöldítéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzéseket a mezőgazdasági termelők 5%-os mintáján végzik el a közvetlen kifizetési rendszerek31 támogathatósági kritériumaival kapcsolatos ellenőrzések részeként, a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők 1%-os mintáját ellenőrző HMKÁ ellenőrzési rendszerén kívüli rendszerben32.
As a result, compliance with complementary mandatory environmentally beneficial practices is checked within two different frameworks. 
Ebből adódóan a környezetvédelmi szempontból előnyös, egymást kiegészítő kötelező gyakorlatoknak való megfelelést két különböző rendszerben ellenőrzik.
57 Under greening, farmers have to comply with the obligation to have at least 5 % of the arable land of the holding as Ecological Focus Areas. 
57 A zöldítés keretében a mezőgazdasági termelőknek be kell tartaniuk azt az előírást, hogy a mezőgazdasági üzem szántóterületének legalább 5%-át ökológiai jelentőségű területként kell használni.
The regulation also provides that cross‐compliance protected elements (such as landscape features or buffer strips) may as well count to fulfil this obligation. 
A rendelet azt is meghatározza, hogy e kötelezettség teljesítésébe a kölcsönös megfeleltetés keretében védett elemek (például tájképi elemek vagy védősávok) is beszámíthatók.
These are therefore managed under two different set of rules and checks. 
Ezeket ezért két különböző szabály-és ellenőrzési rendszer alapján kezelik.
58 Thus, with the introduction of greening, there are now two control systems for compulsory environmentally‐friendly practices which complement each other and contribute to the same objective of improving the environmental performance of the CAP. 
58 A zöldítés bevezetésével tehát immár két kontrollrendszer szolgál a kötelező környezetbarát gyakorlatok ellenőrzésére, amelyek kiegészítik egymást, és ugyanahhoz a célhoz – a KAP környezeti teljesítményének javításához – járulnak hozzá.
While the cross‐compliance regulation states that Member States may make use of existing control systems to check cross‐compliance obligations33, there are risks of inefficiencies in the Member State control systems and of additional burdens on farmers. 
Jóllehet a kölcsönös megfeleltetésről szóló rendelet szerint tagállamok használhatják meglévő kontrollrendszereiket a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek ellenőrzésére33, fennáll a tagállami kontrollrendszerek hatékonytalanságainak és a mezőgazdasági termelők további terheinek a kockázata.
31 Title III of Commission Regulation (EU) No 809/2014. 
31 A 809/2014/EK bizottsági rendelet III. címe.
32 Title V of Commission Regulation (EU) No 809/2014. 
32 A 809/2014/EK bizottsági rendelet V. címe.
33 Article 96 of Regulation (EU) No 1306/2013. 
33 Az 1306/2013/EU rendelet 96. cikke.
Observations 27 The specific costs associated with the implementation of cross‐compliance are not sufficiently quantified 59 The Commission needs a reliable estimate of the overall cost of cross‐compliance, aggregating the main stakeholders involved (EU institutions, Member State management and control authorities, and farmers) in order to ensure that the system is cost‐effective. 
Észrevételek 27 A kifejezetten a kölcsönös megfeleltetés végrehajtásához kapcsolódó költségeket nem számszerűsítik megfelelően 59 A Bizottságnak a kölcsönös megfeleltetés költséghatékonyságának megítéléséhez szüksége van a kölcsönös megfeleltetés szintjén olyan összesített összköltségre vonatkozó megbízható becslésre, amely figyelembe veszi az összes szereplőt (uniós intézmények, tagállami irányító és ellenőrző szervek, mezőgazdasági termelők).
60 DG AGRI has estimated that the total costs of managing and controlling agricultural expenditure are close to 4 billion euro or approximately 7 % of the total EU‐funding34. 
60 A DG AGRI becslése szerint a mezőgazdasági kiadások irányításának és ellenőrzésének összköltsége közel 4 milliárd euró, avagy a teljes uniós finanszírozás hozzávetőlegesen 7%-a34.
However, as far as cross‐compliance is concerned, the costs are not quantified and no reliable estimate exists. 
Ami azonban a kölcsönös megfeleltetést illeti, a költségeket nem számszerűsítik, és nincsenek megbízható becslések.
61 At Member State level, significant costs are due to the requirements of the cross‐compliance control system. 
61 Tagállami szinten jelentős költségek tudhatók be a kölcsönös megfeleltetés kontrollrendszerére vonatkozó követelményeknek.
Firstly, checks are required for GAEC, which are an additional set of rules applicable only to farmers benefiting from CAP payments. 
Először is, ellenőrzéseket kell végezni a HMKÁ-előírások tekintetében, amelyek a csak a KAP-kifizetésekben részesülő mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó további szabályrendszert alkotnak.
Secondly, in relation to SMRs, which are based on existing directives and regulations (‘sectoral legislation’)35, specialised control bodies have to check a minimum control rate of 1 % required under cross‐compliance rules and have additional reporting obligations regarding these checks. 
Másodszor, a JFGK-kkal kapcsolatban, amelyek hatályos irányelveken és rendeleteken („ágazati jogszabályok”)35 alapulnak, a szakosodott ellenőrző szerveknek úgy kell ellenőrzéseket végezniük, hogy elérjék a kölcsönös megfeleltetési szabályokban előírt 1%-os minimális ellenőrzési arányt, és ezekre az ellenőrzésekre vonatkozóan további jelentéstételi kötelezettségek terhelik őket.
62 At farm level, the introduction of SMRs created more administrative obligations for farmers, such as record keeping and participating in cross‐compliance inspections36. 
62 A gazdaságok szintjén a JFGK-k bevezetése további adminisztratív kötelezettségekkel járt a mezőgazdasági termelők számára, úgymint nyilvántartás vezetése és a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekben való részvétel36.
Furthermore, compliance with GAECs, implies costs concerning the agricultural practices required (labour costs, costs of machinery, fuel and other consumables), the income forgone because the GAECs prohibit or impose certain practices (e.g. reduction in yield), but also other costs such as the use of third‐party service providers (e.g. consultants for certain cross‐compliance topics). 
Továbbá, a HMKÁ-előírásoknak való megfelelés költségekkel jár az előírt mezőgazdasági gyakorlatokkal (munkaerőköltségek, gépek költsége, üzemanyag és egyéb fogyóeszközök) kapcsolatban, az amiatt kieső jövedelemmel kapcsolatban, hogy a HMKÁ-előírások tiltanak vagy kötelezően előírnak bizonyos gyakorlatokat (például a hozam csökkentése), de más költségekkel is jár, például harmadik fél (pl. bizonyos kölcsönös megfeleltetési témákkal foglalkozó tanácsadók) igénybevételével összefüggésben.
63 A report commissioned by DG‐AGRI37 and published in 2014 assessed the actual costs that EU farmers incurred in order to comply with selected legislation in the fields of the environment, animal welfare and food safety. 
63 Egy a DG AGRI megbízásából készített és 2014-ben közzétett jelentés37 értékelte az uniós mezőgazdasági termelőknél annak érdekében felmerülő tényleges költségeket, hogy megfeleljenek a környezet, az állatjólét és az élelmiszer-biztonság területén egyes kiválasztott jogszabályoknak.
The study was built on case studies from the eight most representative agricultural sectors in the EU. 
A tanulmány az EU nyolc legreprezentatívabb mezőgazdasági szektorából vett esettanulmányokra épült.
It gives an indication of the financial impact such obligations have on farmers (see Box 5 for a summary of the results for the wheat sector). 
Jelzést ad az ilyen kötelezettségek mezőgazdasági termelőkre gyakorolt pénzügyi hatásairól (a búzaágazatra vonatkozó eredmények összefoglalóját lásd: 5. háttérmagyarázat).
34 DG AGRI 2014 annual activity report. 
34 A DG AGRI 2014-es éves tevékenységi jelentése.
35 For example: Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1); Regulation (EC) No 1760/2000 of European Parliament and of the Council of 17 July 2000 establishing a system for the identification of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealing Council Regulation (EC) No 820/97 (OJ L 204, 11.8.2000, p. 
35 Például: a Tanács 1991. december 12-i 91/676/ EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/ EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).
1). 36 Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013: The cross‐compliance system implies certain administrative constraints for both beneficiaries and national administrations since records keeping has to be ensured, checks have to be carried out and where necessary penalties have to be applied. 
36 A 1306/2013/EU rendelet 57. preambulumbekezdése: A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni, ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni.
37 ‘Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety’ (AGRI‐2011‐EVAL‐08). 
37 Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety [A mezőgazdasági termelőknél a környezet, az állatjólét és az élelmiszer-biztonság területére tartozó uniós jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatban felmerülő költségek értékelése] (AGRI-2011-EVAL-08).
Study undertaken by: CRPA ‐ Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), in association with: TI ‐ Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN ‐ International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE). 
A tanulmányt a következők készítették: CRPA – Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), a következőkkel partnerségben: TI – Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN – International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE).
Observations 28 Impact of compliance with selected obligations on production costs in the wheat sector Out of the full cross‐compliance scope applicable until 2013, the study for the wheat sector took into consideration the cumulative effects of five compulsory GAECs (minimum soil cover, land management, establishment of buffer strips and avoiding the encroachment of unwanted vegetation and retention of landscape features), one optional GAEC (crop rotation) and the legislation underlying the basis of two SMRs (the Nitrates Directive and the Regulation on plant protection products). 
Észrevételek 28 Egyes kiválasztott kötelezettségek teljesítésének a termelési költségekre gyakorolt hatása a búzaágazatban A kölcsönös megfeleltetés 2013-ig alkalmazandó teljes hatóköréből a búzaágazatra vonatkozó tanulmány öt kötelező HMKÁ-előírás (minimális talajborítás, földgazdálkodás, védősávok létrehozása és a nem kívánt növényzet elszaporodásának megakadályozása, valamint a tájképi elemek megőrzése), egy opcionális HMKÁ-előírás (vetésforgó) és két JFGK alapjául szolgáló jogszabály (a nitrátirányelv és a növényvédő szerekről szóló rendelet) halmozott hatásait vette figyelembe.
Another requirement outside the scope of cross‐compliance was also taken into account: the Directive on the sustainable use of pesticides. 
Egy másik, a kölcsönös megfeleltetés hatókörén kívül eső követelményt is figyelembe vettek: a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvet.
The authors of the survey concluded that the actions taken by farmers to ensure compliance with the rules listed above would increase production costs by amounts ranging from 1.97 % in Hungary to 3.42 % in Denmark. 
A felmérés szerzői megállapították, hogy a mezőgazdasági termelők által a fent felsorolt szabályok betartása érdekében tett intézkedések a termelési költségeket 1,97% (Magyarország) és 3,42% (Dánia) között szóródó összegekkel növelnék.
64 Furthermore, in the view of the majority of the Paying Agencies, the changes in the CAP for the period 2014 – 2020 are not likely to lead to a decrease in costs. 
64 Továbbá, a kifizető ügynökségek többségének véleménye szerint nem várható, hogy a 2014–2020-as időszakra szóló KAP változásai költségcsökkenéshez vezetnek.
When asked in the survey whether these changes will lead to lower, similar or higher costs for implementing, managing and controlling cross‐compliance obligations, the Paying Agencies’ replies were: Paying Agencies’ estimate of the impact of the CAP 2014– 2020 changes on their cross‐compliance management and control system No opinion; 6 % Higher costs; 14 % Similar costs; 61 % Source: European Court of Auditors. 
Amikor a felmérésben arról kérdezték a kifizető ügynökségeket, hogy e változások a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek alkalmazása, irányítása és ellenőrzése tekintetében kisebb, hasonló vagy nagyobb költségekhez fognak-e vezetni, a válaszok a következők voltak: A kifizető ügynökségek becslése a KAP 2014–2020-as változásainak a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos irányítási és kontrollrendszereikre gyakorolt hatására vonatkozóan Nincs vélemény; 6% Nagyobb költségekhez vezetnek; 14% Hasonló költségekhez vezetnek; 61% Forrás: Európai Számvevőszék.
Lower costs; 19 % Figure 4 Box 5 
Kisebb költségekhez vezetnek; 19% 4. ábra 5. háttérmagyarázat
Observations 29 The basis for the calculation of cross‐compliance penalties for farmers across the EU is not sufficiently harmonised 65 The EU legislation stipulates that where a farmer does not comply with the rules on cross‐compliance, an administrative penalty should be imposed if the non‐compliance results from an act or an omission directly attributable to that beneficiary. 
Észrevételek 29 Az uniós mezőgazdasági termelőkre kirótt szankciók kiszámításának alapja nincs megfelelően harmonizálva 65 Az uniós jogszabályok kikötik, hogy amennyiben egy mezőgazdasági termelő nem felel meg a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak, adminisztratív szankciót kell kiszabni, ha a szabálytalanság az adott kedvezményezettnek közvetlenül felróható cselekményből vagy mulasztásból ered.
Such penalties should be established having regard to the principle of proportionality (graded according to the seriousness of the non‐compliance committed38 and calculated as a percentage on the CAP payment) and only be applied where the non‐compliance is attributable to the farmer’s actions, committed either negligently or intentionally. 
Az ilyen szankciókat az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani (fokozataikat az elkövetetett szabálytalanság súlyosságához igazítva38 és a KAP-kifizetés százalékában kiszámítva), és alkalmazásukra csak akkor kerülhet sor, ha a szabálytalanság a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan elkövetett cselek-ményének tudható be.
66 When calculating those penalties, account should be taken of the severity, extent, permanence and reoccurrence of the non‐compliance found. 
66 A szankciók kiszámításakor figyelembe kell venni a megállapított szabálytalanság súlyosságát, mértékét, tartósságát és visszatérő jellegét.
In the case of non‐compliance due to negligence, the maximum reduction is 5 % and, in the case of reoccurrence, 15 %. 
A gondatlanságból eredő szabálytalanság esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5%-ot, ismételt szabálytalanság esetén pedig a 15%-ot.
In the case of intentional non‐compliance, there is a minimum reduction of 20 % and it may go as far as total exclusion from one or several aid schemes for one or more calendar years. 
Szándékos szabálytalanság esetén a támogatáscsökkentés minimális mértéke 20%, valamint az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy akár több naptári évre teljesen ki is zárható egy vagy több támogatási rendszerből.
67 We found that the practical application of the concept of intentional non‐compliance raises significant uncertainties at Member State level. 
67 Megállapítottuk, hogy a szándékos szabálytalanság fogalmának gyakorlati értelmezése tagállami szinten jelentős bizonytalanságokat kelt.
The representatives of the Paying Agencies and the farmers’ associations in the three Member States visited indicated that the proof of intentionality is difficult to sustain, unless the farmer is caught ‘red‐handed’. 
A kifizető ügynökségek és a gazdálkodói szövetségek képviselői a felkeresett három tagállamban jelezték, hogy a szándékosság nehezen bizonyítható, hacsak nem „tetten érik” a mezőgazdasági termelőt.
68 The review of the control statistics for cross‐compliance shows that some Member States were stricter than others in applying the concept of intentional non‐compliance: no farmer was penalised during the period 2011–2014 for intentional breaches in certain Member States (Czech Republic, Bulgaria), or very few were (Romania, Portugal, Hungary), while other Member States used this concept much more frequently (Lithuania, Greece, Poland, France, Ireland). 
68 A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kontrollstatisztikák áttekintése azt mutatja, hogy egyes tagállamok másoknál szigorúbban értelmezték a szándékos szabálytalanság fogalmát: bizonyos tagállamokban egyetlen mezőgazdasági termelőt sem (Cseh Köztársaság, Bulgária) vagy csak nagyon kevés mezőgazdasági termelőt (Románia, Portugália, Magyarország) büntettek meg a 2011–2014-es időszakban, míg más tagállamok sokkal gyakrabban alkalmazták ezt az értelmezést (Litvánia, Görögország, Lengyelország, Franciaország, Írország).
38 Recital 35 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance (OJ L 181, 20.6.2014, p. 48). 
38 Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/ EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.)
Observations 30 69 To examine how the same types of non‐compliance are assessed by the Member States, the survey we sent to the Paying Agencies contained two case studies on breaches of the SMRs on cattle identification and registration and the Nitrates Directive (full text of the case studies is included in Annex IV). 
Észrevételek 30 69 Annak megvizsgálása érdekében, hogy a tagállamok hogyan értékelik a meg nem felelés azonos típusait, az általunk a kifizető ügynökségeknek kiküldött felmérés két esettanulmányt tartalmazott, amelyek a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására, illetve a nitrátirányelvre vonatkozó JFGK-k megsértésével foglalkoztak (az esettanulmányok teljes szövege a IV. mellékletben található).
The Paying Agencies were asked to quantify the percentage of penalties that would be applied in these two case studies. 
A kifizető ügynökségeket arra kértük, hogy számszerűsítsék, hogy a két esettanulmány esetében milyen százalékos szankciót alkalmaznának.
Box 6 shows a summary of the case studies presented and the replies received. 
A kiküldött esettanulmányokat és a kapott válaszokat a 6. háttérmagyarázat foglalja össze.
Case studies regarding the penalties applied in Member States Summary of the case studies proposed to the Member States During the calendar year, the farmer sent late notification of the registration of animals for 20 cattle. 
A tagállamokban alkalmazott szankciókkal kapcsolatos esettanulmányok A tagállamoknak elküldött esettanulmányok összefoglalása A mezőgazdasági termelő a naptári év folyamán késve küldte el a 20 szarvasmarha nyilvántartásba vételére vonatkozó bejelentést.
The farmer had an average of 75 cattle during the year. 
A mezőgazdasági termelő az év során átlagosan 75 szarvasmarhával rendelkezett.
During on‐the‐spot checks, the inspectors calculated that the farmer’s manure storage capacity was 10 % less than the minimum required. 
A helyszíni ellenőrzések során az ellenőrök kiszámították, hogy a mezőgazdasági termelő szervest-rágya-tároló kapacitása 10%-kal elmaradt az előírt minimumtól.
Number of Paying Agencies applying each of the possible reduction percentages 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% NR 8 19 29 0% 1% 3% 5% NR NR for ‘No Reply’ – indicates that several Paying Agencies did not quantify the breach. 
Az egyes lehetséges csökkentési százalékarányokat alkalmazó kifizető ügynökségek száma 29 0% 1% 3% 5% Nincs válasz 2 10 5 3 3% 5% 10 13 8 19 0% 1% 29 Nincs válasz NV: nincs válasz; azt jelzi, hogy több kifizető ügynökség nem számszerűsítette a kötelezettségszegést.
Box 6 Observations 31 70 Thus, for the same breach of 20 cattle not registered in due time, almost half of the Member States would apply a 3 % penalty, whereas a fifth of the Member States would apply a 1 % penalty, with the remaining ones applying either a 0 % or a 5 % reduction. 
Észrevételek 31 70 Tehát ugyanazért a kötelezettségszegésért, miszerint 20 szarvasmarhát nem vettek időben nyilvántartásba, a tagállamok csaknem fele 3%-os szankciót alkalmazna, míg a tagállamok ötöde 1%-os szankciót, a többi tagállam pedig vagy 0%-os, vagy 5%-os támogatáscsökkentést alkalmazna.