natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Észrevételek 22 Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása (2014–2016) költségvetési területenként Más, természeti erőforrásokkal kapcs. finanszírozási források (ETHA + LIFE): 1% Horizont 2020: 8% Kohéziós politika (ERFA + KA): 27% Forrás: A 2014-es, 2015-ös és 2016-os költségvetés-tervezetek bizottsági programnyilatkozatai.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Más területek: 9% Közös agrárpolitika (EMGA + EMVA): 55% A bizottsági nyomonkövetési módszer nemzetközi módszertant vesz ugyan alapul, de vannak még hiányosságai 34 A különböző intézkedések eltérő mértékben járulnak hozzá az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Ki kellett tehát dolgozni egy rendszert annak megállapításához, hogy mely intézkedés vehető figyelembe a 20%-os célhoz.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
A Bizottság egy nemzetközileg elfogadott módszert, az OECD „Rio-markerek” elnevezésű módszerét vette alapul, amely a 2. táblázatban bemutatott szabályok szerint rendel kategóriákat a kiadásokhoz.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
Az Unió nyomonkövetési módszere – a kiadások három kategóriáját létrehozva – a különböző finanszírozási eszközök és szakpolitikai területek éghajlat-politikához való hozzájárulását méri.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. 
A „Rio-markerek” pénzügyi adattá való alakítása céljából az uniós kiadásokra – a különböző kiadási területekre vonatkozó külön szabályok alapján – a 0%-os, a 40%-os és a 100%-os uniós éghajlat-együtthatókat alkalmazták.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Észrevételek 23 Az OECD kategóriái és az Európai Unió által alkalmazott éghajlat-együtthatók OECD EU Alkalmazott kategória Tevékenységi kategóriák Uniós éghajlat-együtthatók Példa: Az európai strukturális és beruházási alapok esetében használt kritériumok 2 Olyan tevékenységek kiadásai, amelyek esetében az éghajlatváltozás elleni küzdelem a fő (elsődleges) célkitűzés.
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100% A támogatás jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozással kapcsolatos célokhoz.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Olyan tevékenységekkel kapcsolatos kiadások, amelyek esetében az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentős, de nem az elsődleges célkitűzés.
40 % The support makes a moderate contribution to climate change. 
40% A támogatás mérsékelten járul hozzá az éghajlatváltozással kapcsolatos célokhoz.
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0% A támogatás nem járul hozzá ezekhez a célokhoz, illetve hozzájárulásának mértéke jelentéktelen.
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Forrás: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers (Kézikönyv az OECD-DAC éghajlatváltozással kapcsolatos markereiről), http://www.oecd. org/dac/stats/48785310.pdf; az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 8. cikke.
320). 35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure. 
35 A vizsgált bizottsági főigazgatóságok és tagállamok úgy vélték, hogy e három éghajlat-együttható használata gyakorlati szempontból megfelelő módszer az éghajlattal kapcsolatos kiadások nyomon követéséhez.
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2). 
Mi azonban két fő hiányosságot találtunk a nyomonkövetési rendszerben: – Egyes területeken az uniós éghajlat-együtthatók alkalmazása során nem tartották be következetesen azt az óvatossági elvet (lásd: 51–59. bekezdés), amelyet a Világbank arra dolgozott ki, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása területén elkerülhető legyen a túlbecslés (lásd: 2. háttér­ magyarázat).
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution. 
Amiatt, hogy nem tartották be ezt az elvet, az éghajlattal kapcsolatos fellépésekre elkülönített összegek túlbecslésére került sor. – Az európai strukturális és beruházási alapokról szóló rendelet az OECD kate-góriáitól eltérő megközelítést alkalmaz; a 100%-os együttható az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez jelentős mértékben hozzájáruló támogatásokra vonatkozik, míg a 40%-os együttható a mérsékelt hozzájárulást jelzi.
Assigning the top weighting to contributions which are merely ‘significant’, rather than only to those where climate change is the primary objective, increases the number of cases in which the maximum coefficient can be used. 
Azzal, hogy a legnagyobb súlyozást minden, csupán „jelentős” mértékű hozzájárulás is megkaphatja, és nem csak azok, amelyeknek az éghajlatváltozás elleni küzdelem az „elsődleges” céljuk, megnöveli a legnagyobb együttható alkalmazási eseteinek a számát.
Observations 24 36 We found weaknesses in the reporting arrangements. 
Észrevételek 24 36 A beszámolási keretek tekintetében szintén találtunk hiányosságokat.
Unlike other international systems (see Box 2), the EU’s tracking system provides no information on how much is spent on climate change mitigation and adaptation23. 
Más nemzetközi rendszerektől eltérően (lásd: 2. háttérmagyarázat)) az uniós nyomonkövetési módszer nem nyújt információt arról, hogy mekkora összeget fordítottak az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra23.
23 According to the Commission, the only exception is the climate tracking applied for external instruments, as reported by the Directorate-General for International Cooperation and Development to the OECD. 
23 A Bizottság szerint ez alól az egyetlen kivétel az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásoknak a külső támogatási eszközök esetében alkalmazott – a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága által az OECD-nek megküldött beszámolóban szereplő – nyomon követése.
We audited this area in Special Report No 17/2013, ‘EU climate finance in the context of external aid’ (http://eca. europa.eu). 
Ezt a területet a 17/2013. sz., „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében” című különjelentésünkben (http:// eca.europa.eu) ellenőriztük.
Principles developed by international actors for tracking climate financing The ‘Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking’, developed by the joint climate finance group of Multilateral Development Banks24 and the International Development Finance Club, include the principle of conservativeness, which dictates that ‘where data is unavailable, any uncertainty is to be overcome following the principle of conservativeness where under-reported rather than over-reported climate finance is preferable’. 
Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésének nemzetközi szereplők által kidolgozott alapelvei A multilaterális fejlesztési bankoknak24 és a Nemzetközi Fejlesztésfinanszírozási Klubnak az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával foglalkozó közös csoportja által kidolgozott „az éghajlatváltozás mérséklésére fordított kiadások nyomon követésére vonatkozó közös alapelvek” egyike az óvatosság elve, amelynek értelmében „adathiány esetén a bizonytalansági tényezőt az óvatosság elvét követve kell ellensúlyozni, amely elv szerint az éghajlatváltozás kapcsán a kiadási összegek alulbecslése előnyösebb a túlbecslésüknél”.
The EIB has incorporated this principle within its general principles for recording its climate action lending: ‘Credibility: the recording system must maintain the credibility of the Bank’s reporting on climate action, and thus, in the case of doubt or uncertainty around climate impacts, the presumption will be to exclude.’ 
Az EBB ezt az elvet az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre nyújtott hitelek nyilvántartására vonatkozó általános elveinek részévé tette: „Hitelesség: a nyilvántartási rendszernek meg kell őriznie a bank éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekről szóló beszámolóinak hitelességét, ezért az éghajlatra gyakorolt hatásokkal kapcsolatos kétség vagy bizonytalanság esetén a hatást a priori ki kell zárni.”
The EIB’s other general principles include that, as far as possible only the climate relevant parts of projects and programmes should be recorded, and that mitigation and adaptation are to be recorded separately. 
Az EBB általános alapelvei között szerepel az is, hogy a projektek és a programok éghajlat szempontjából releváns részeit lehetőség szerint külön kell nyilvántartásba venni, ezen belül is elválasztva az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos részeket.
24 The African Development Bank, the Asian Development Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Inter American Development Bank, and the International Finance Corporation, World Bank from the World Bank Group. 
24 Afrikai Fejlesztési Bank, Ázsiai Fejlesztési Bank, Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, Európai Beruházási Bank, Amerika-közi Fejlesztési Bank, és a Világbank-csoportból a Világbank és a Nemzetközi Pénzügyi Társaság.
Source: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31 March 2015. 
Forrás: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking („Az éghajlatváltozás mérséklésére fordított kiadások nyomon követésére vonatkozó közös alapelvek”), 2015. március 31.
European Investment Bank, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy, 22 September 2015. Box 2 
Európai Beruházási Bank, EBB éghajlatváltozási stratégia: az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaságra történő átállás finanszírozása, 2015. szeptember 22. 2. háttérmagyarázat
Observations 25 37 In 2014 the Commission proposed at least doubling expenditure via financial instruments under the European Structural and Investment Funds for the programming period from 2014 to 202025. 
Észrevételek 25 37 2014-ben a Bizottság azt javasolta, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban az európai strukturális és beruházási alapok pénzügyi eszközeinek felhasználásával végrehajtott kiadások összege legalább kétszeresére nőjön25.
Approximatively 21 billion euros will be allocated to financial instruments from these funds26. 
Ezekből az alapokból mintegy 21 milliárd eurót különítenek majd el pénzügyi eszközökre26.
Such financial instruments aim to revolve and to have a multiplier effect generating additional investments. 
E pénzügyi eszközök a célok szerint megújuló források lesznek és multiplikátor hatások révén további beruházásokat hívnak életre.
For example, the EU contribution of 10 million euros in 2016 to the Natural Capital Finance Facility27 is included in the climate tracking exercise. 
2016-ban például az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésében szerepel a Természetitőke-finanszírozási Eszközhöz való 10 millió eurós uniós hozzájáru-lás27.
This facility’s actual contribution could be 10 times as high28. 
Ebből az eszközből tízszer ekkora hozzájárulás is megvalósítható lett volna28.
Tracking progress towards the 20 % in the EU core budget does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action. 
Ha a 20%-os cél felé haladást magában az uniós költségvetésben követjük nyomon, akkor nem kapunk teljes képet arról, hogy milyen pénzügyi hatást érnek el az uniós kiadások az éghajlat-politika terén.
38 At the same time, we found a potential overestimate of the Natural Capital Finance Facility’s contribution to climate action. 
38 Megállapítottuk ugyanakkor azt is, hogy a Természetitőke-finanszírozási Eszköz éghajlat-politikához való hozzájárulását potenciálisan túlbecsülték.
This is because it can also invest in fields which do not have climate expenditure as either a principal or significant objective. 
Ennek oka, hogy az eszköz olyan területeken is megvalósíthat beruházásokat, amelyeken az éghajlattal kapcsolatos kiadások nem tartoznak sem a fő, sem a jelentős célokhoz.
Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 39 The system used to monitor progress towards the 20 % target is incorporated in the Commission’s annual budgetary procedure. 
Összességében történt előrelépés a cél elérése felé, a beszámolás azonban csak részben megbízható és nem összpontosít eléggé az eredményekre 39 A 20%-os cél felé történő előrelépéseket nyomon követő rendszer beépül a Bizottság éves költségvetési eljárásába.
Each directorate-general determines the level of tracking detail required and reports the aggregates to Directorate-General Budget. 
Az egyes főigazgatóságok, miután meghatározták a nyomon követés szükséges részletességének mértékét, az aggregátumokat beszámolóban megküldik a Költségvetési Főigazgatóságnak.
Both Directorate-General Budget and Directorate-General Climate Action monitor progress on an annual basis. 
A Költségvetési Főigazgatóság és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság egyaránt éves rendszerességgel kíséri figyelemmel a haladást.
40 On average, the climate contribution rate has stood at 17.6 % between 2014 and 2016. 
40 2014 és 2016 között az éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz való hozzájárulás aránya stabilan 17,6% maradt.
The Commission working document accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework29 suggests that progress has been made between these years (see Figure 6), since the total EU budget contribution to climate funding was estimated by the Commission to be 13.6 % in 2014, 17.3 % in 2015 and 20.9 % in 2016. 
A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához csatolt bizottsági munkadokumentum29 alapján arra következtethetünk, hogy ezekben az években előrelépés történt (lásd: 6. ábra), mivel a Bizottság becslése szerint a teljes uniós költségvetésből az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására 2014-ben összesen 13,6%-ot, 2015-ben 17,3%-ot, 2016-ban pedig 20,9%-ot fordítottak.
For 2017, the Commission estimates — based on its draft budget proposal — the climate funding to be 19.3 %. 
2017-ben a Bizottság – költségvetésjavaslat-tervezetén alapuló – becslése szerint 19,3%-ot fordítanak majd erre a célra.
25 COM(2014) 903 final of 26 November 2014, ‘An investment Plan for Europe’, pp.7, 10 and 11. 
25 COM(2014) 903 final, 2014. november 26., „Az európai beruházási terv”, 7., 10. és 11. o.
26 Commission estimate as at the end of 2015, see Special Report No 19/2016 ‘Implementing the EU budget through financial instruments — lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period’, paragraph 21 (http://eca. europa.eu). 
26 A Bizottság 2015. év végi becslése, lásd: „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007– 2013-as programidőszak tanulságai” című, 19/2016. sz. számvevőszéki különjelentés 21. bekezdése (http://eca. europa.eu).
27 Developed by the European Investment Bank and the Commission, this financial instrument, which is part of the LIFE programme, seeks to use public funds to leverage private investment in natural capital activities. 
27 Az Európai Beruházási Bank és a Bizottság által kifejlesztett, a LIFE programhoz tartozó pénzügyi eszköz célja, hogy közpénz felhasználásával magánberuházási forrásokat vonjon be természetitőke-tevékenységekbe.
28 The Natural Capital Finance Facility is expected to provide finance of 100 to 125 million euros between 2015 and 2017. 
28 2015 és 2017 között a Természetitőke-finanszírozási Eszköz a várakozások szerint összesen 100–125 millió eurós finanszírozást biztosít majd.
29 SWD(2016) 299 of 14 September 2016 accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework COM(2016) 603 final. 
29 A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához (COM(2016) 603 final) csatolt bizottsági munkadokumentum, SWD(2016) 299, 2016. szeptember 14.
Observations 26 Overview of climate-related spending plans for 2014 to 2016 25 20 15 10 5 0 20.9 % Target 20 % 13.6 % 17.3 % 17.6 % 2014 2015 2016 Average 2014-2016 Source: Commission data, mid-term review of the multiannual financial framework 2014-2020, SWD(2016) 299 final. 
Észrevételek 26 Az éghajlattal kapcsolatos 2014–2016-os kiadási tervek áttekintése 25 20 15 10 5 0 20,9% Cél 20% 17,6% 13,6% 17,3% 2014 2015 2016 Átlagos szint 2014-2016 Forrás: A Bizottság adatai, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős értékelése, SWD(2016) 299 final.
41 The Commission acknowledged in a 2015 annual activity report that it was not in a position to assess with confidence whether it was on track to reach the 20 % objective for the 2014-2020 multiannual financial framework period overall30. 
41 A Bizottság egy 2015-ös éves tevékenységi jelentésében elismerte: nem tudja biztonsággal felmérni, hogy a 2014–2020-as többéves finanszírozási keret időszakára nézve a 20%-os célkitűzés megvalósulásához összességében jó irányban halad-e30.
The Commission assessed progress towards the 20 % target in the multiannual financial framework mid-term review, published on 14 September 2016. 
A Bizottság a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 2016. szeptember 14-én közzétett félidős értékelésében értékelte, hogy milyen előrelépések történtek a 20%-os cél elérése felé.
It estimated that 18.9 % of the EU budget would be spent on climate action. 
Becslése szerint az uniós költségvetés 18,9%-át fordítják majd éghajlat-politikai fellépésekre.
We found that the figures for 2014 and 2015 were largely based on estimates. 
Megállapítottuk, hogy a 2014-re és 2015-re vonatkozó adatok nagyrészt becsléseken alapulnak.
This was particularly the case with the European Structural and Investment Funds. 
Ez történt különösen az európai strukturális és beruházási alapok esetében.
30 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 7. 
30 Lásd: az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentése, 7. o.
Share of climate funding in EU budget Figure 6 
Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának aránya az uniós költségvetésen belül 6. ábra
Observations 27 42 While this was unavoidable, since the spending instruments for the new programming period had only just been set up, and so some information was not yet available, these limitations hampered the comparability from one year to the other of the data provided for the period 2014-2016 (see Figure 6). 
Észrevételek 27 42 Ez ugyan elkerülhetetlen volt – mivel az új programozási időszak kiadási eszközeit nem sokkal korábban hozták létre, és bizonyos információk még nem álltak rendelkezésre –, ám ezek a korlátok gátolták a 2014–2016-os időszakra rendelkezésre álló adatok évek közötti összehasonlíthatóságát (lásd: 6. ábra).
In addition, the approval of the multiannual spending programmes in 2015 automatically contributed to the increase in climate action funding since as programmes were approved their climate-related plans were entered into the system. 
Ráadásul a többéves kiadási programok 2015-ös jóváhagyása automatikusan megnövelte az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések finanszírozási összegét, mivel a programok jóváhagyásával az éghajlattal kapcsolatos kiadási terveik bekerültek a rendszerbe.
As a result, the evolution between 2014 and 2016 cannot be taken as a trend for the whole period. 
Ebből következően a 2014 és 2016 közötti adatok alakulása nem tekinthető az egész időszakra jellemző trendnek.
43 In the fisheries spending area, Member States do not have to report their planned climate measures to the Commission until 2016. 
43 A halászati kiadási területen a tagállamok 2016-ig nem kötelesek beszámolni a Bizottságnak a tervezett éghajlat-politikai intézkedéseikről.
Until they do so, Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries cannot verify the accuracy of the indicative contribution to climate change action objectives communicated by the Member States in their operational programmes. 
Amíg ez fennáll, a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság nem tudja ellenőrizni a tagállami operatív programokban szereplő, az éghajlatváltozással kapcsolatos célok megvalósulásához való indikatív hozzájárulás pontosságát.
44 To date, no tool has been available to provide a multiannual consolidated update on the situation across the EU budget. 
44 Mindeddig nem állt rendelkezésre olyan eszköz, amely többéves konszolidált frissített adattal szolgált volna az uniós költségvetés egészére jellemző helyzetről.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole financial period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
A Bizottság a közelmúltban a többéves pénzügyi keret félidős értékelése keretében a teljes pénzügyi időszakra vonatkozóan aktualizálta az éghajlattal kapcsolatos kiadási adatokat.
Planned expenditure on climate action does not, however, necessarily translate into actual spending. 
Az éghajlat-politikára irányuló tervezett kiadások azonban nem feltétlenül jelennek meg később tényleges kiadásként.
While this audit did not look at actual expenditure, and, in general, data on actual expenditure is not yet available, we found instances which highlighted this inherent risk. 
Ellenőrzésünk ugyan nem vizsgálta a tényleges kiadásokat, és tényleges kiadási adatok általában még nem is állnak rendelkezésre, mégis találtunk több olyan példát, amelyek rávilágítottak erre az eredendő kockázatra.
When comparing actual expenditure at project level against plans in the LIFE programme, we found that the LIFE projects chosen represented an EU climate action contribution of 34 % of the total EU funds allocated to LIFE. 
A tényleges projektszintű kiadások és a LIFE programban szereplő tervek összevetése során megállapítottuk, hogy a kiválasztott LIFE projektek a LIFE-ra elkülönített összes uniós forrás 34%-ának megfelelő uniós éghajlat-politikai hozzájárulásnak feleltek meg.
This fell short of the 49.3 % anticipated in the budgetary documents. 
Ez elmaradt a költségvetési dokumentumokban szereplő, tervezett 49,3%-os aránytól.