natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party. 
A köz-magán társulás esetében a kockázatot elvben annak a félnek kell viselnie, amely azt a legjobban tudja kezelni, mivel a cél az, hogy optimális egyensúly jöjjön létre a kockázat áthelyezése és a kockázatviselő félnek nyújtott kompenzáció között.
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks. 
A tervezéssel, kivitelezéssel, finanszírozással, működtetéssel és fenntartással kapcsolatos kockázatokat gyakran a magánpartner viseli, míg a szabályozási és politikai kockázatokat a közszférabeli partner vállalja.
The most common form of PPP is the ŇDesign-Build-Finance-Maintain-OperateÓ (DBFMO) contract4. 
A köz-magán társulás leggyakoribb formája az ún.
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising. This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ. 
Ebben az esetben a magánpartner feladata az infrastruktúra megtervezésétől a kivitelezéséig, működtetéséig és fenntartásáig valamennyi projektszakasz végrehajtása, beleértve a források bevonását is.
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner. The public partner starts to pay the private party for the use of the service, once the construction OECD, ŇPrinciples of Public Governance of Public-Private PartnershipsÓ, 2012. 
Az 1. ábra grafikus formában ábrázolja, hogy a DBFMO PPP egyes szakaszaiban mire terjed ki a közszférabeli, illetve a magánpartner felelőssége. A közszférabeli partner a kivitelezési szakasz befejezése után kezdi meg a szolgáltatás használatáért járó fizetés folyósítását a magánpartner részére.
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract. 12 3 4 
4 A köz-magán társulások három fő kategóriája a következő: a) koncesszió, amelynek keretében a szolgáltatás végső felhasználói rendszerint közvetlenül a magánpartnernek fizetnek, és a közszférabeli partnerektől nem (vagy csak csökkentett összegben) származik díjazás; b) közös vállalkozás, azaz intézményi köz-magán társulás, ahol a magán-és a közszférabeli partnerek egyaránt részvényesei lesznek egy harmadik vállalatnak; c) szerződéses köz-magán társulás, ahol a felek közötti viszonyokat szerződés szabályozza.
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors. 
1. ábra. Egy tipikus rendelkezésreállás-alapú5 DBFMO PPP sematikus ábrázolása 16 A kormányzat közbeszerzést indít az infrastruktúra kivitelezésére és működtetésére Az infrastruktúra átadása a közszférának PROJEKT KEZDETE TERVEZÉS Rendelkezésre állási díj fizetése a magánpartnernek a szerződés hátralévő időtartamára Nem áll rendelkezésre = nincs díjfizetés RENDELKEZÉSRE ÁLLÁSI DÍJAK MŰKÖDTETÉS ÉS FENNTARTÁS (30 év) MŰKÖDTETÉS ÉS FENNTARTÁS (30 év) A működtetést és a fenntartást a magánpartner biztosítja PROJEKT VÉGE A kiválasztott magánpartner megtervezi a megoldást és biztosítja a finanszírozást Forrás: Európai Számvevőszék.
5 PPPs under which the public partner pays the private partner for the services provided. PRIVATE PUBLIC 
KIVITELEZÉS Az infrastruktúra kivitelezése a magánpartner által 5 Az ilyen köz-magán társulás esetében a közszférabeli partner a nyújtott szolgáltatásokért fizet a magánpartnernek.
Reasons for implementing PPPs 5. 
A köz-magán társulás alkalmazásának okai 5.
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods. 
A vonatkozó szakirodalom és kutatások6 szerint a köz-magán társulások alkalmazásának elsődleges indítóoka az, hogy általa a hagyományos beszerzési módokhoz képest potenciális előnyökre lehet szert tenni.
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope. 
Ilyen előnyök többek között a következők: a) a tervezett beruházási program gyorsabban megvalósítható, mivel a köz-magán társulások jelentős összegekkel tudják kiegészíteni a hagyományos költségvetési keretösszegeket; b) a projektvégrehajtás során hatékonyságnövelésre van lehetőség, mivel az egyedi projektek gyorsabban végrehajthatóak; c) a kockázat megosztható a magánpartnerrel, és a projekt teljes életciklusa során lehetőség van a költségek optimalizálására; d) az egész életciklusra szóló megközelítés révén a hagyományos projektekhez képest javítható a fenntartás és a szolgáltatás szintje; e) így párosítható a legeredményesebben a közszférában és a magánszférában fellelhető szakértelem, ami mélyreható projektértékelést és a projekt hatókörének optimizálását teszi lehetővé.
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items. 
Ezenkívül az uniós számviteli keretek (ESA 2010)7 – bizonyos feltételek mellett – lehetővé teszik közszférabeli partnerek köz-magán társulásokban való részvételének mérlegen kívüli tételként való nyilvántartását.
This incentivises their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria, also known as the Maastricht criteria8. 
Ezért ösztönözheti használatukat az eurókonvergencia-kritériumoknak, más néven maastrichti kritériumoknak8 való fokozott megfelelésre való törekvés is.
The European PPP market 7. 
Az európai PPP-piac 7.
According to the European PPP Expertise Centre (EPEC), 1 749 PPP projects worth a total of 336 billion euro reached financial close in the EU PPP market between 1990 and 2016. 
Az Európai PPP Szakértői Központ (EPEC) szerint 1990 és 2016 között az Unió PPP-piacán 1749, összesen 336 milliárd eurós értékű PPP ért a pénzügyi zárás szakaszába.
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2). 
A pénzügyi és gazdasági válság előtt a PPP-piac volumene meredeken növekedett, 2008 óta azonban az új PPP-projektek száma jelentősen lecsökkent (lásd: 2. ábra).
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro. 
2016-ban az uniós piacon a pénzügyi zárás szakaszát elérő 64 PPP-tranzakció összesített értéke 10,3 milliárd euró volt.
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors. 
A legtöbb projekt a közlekedési ágazathoz tartozott: 2016-ban az összes PPP-beruházás egyharmada ebben az ágazatban valósult meg, megelőzve az egészségügyet és az oktatást.
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency. 
2. ábra. Az Unió PPP-piaca (1990–2016) 19 30 160 Projektek száma Projektek értéke (milliárd euró) 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Év Forrás: Európai Számvevőszék, az EPEC által szolgáltatott információk alapján.
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period. 
A 3. ábra tanúsága szerint az uniós PPP-piac túlnyomórészt az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Spanyolországban, Portugáliában és Németországban koncentrálódik: az 1990 és 2016 közötti időszakban az ezekben a tagállamokban végrehajtott projektek összértéke tette ki a teljes piac 90%-át.
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects. 
Egyes tagállamok nagyszámú PPP-projektet hajtottak végre ebben az időszakban, ilyen volt pl. az Egyesült Királyság több mint 1000 (összesen közel 160 milliárd euró értékű) PPP-projekttel, megelőzve Franciaországot, amely 175 (közel 40 milliárd euró összértékű) PPP-projektet hajtott végre.
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC. 
3. ábra. Az Unió PPP-piaca tagállamonként (1990–2016) 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Projektek száma (milliárd euró) 1200 1 100 1 000 900 Projektek értéke 800 700 600 500 400 300 200 100 00 Forrás: Európai Számvevőszék, az EPEC által szolgáltatott információk alapján.
PPPs and EU funds 9. 
A köz-magán társulások és az uniós források 9.
PPP projects that combine EU funds with private financing resources are called blended PPPs. 
Az uniós forrásokat magán finanszírozási forrásokkal ötvöző PPP-projekteket vegyes finanszírozású PPP-projektnek nevezzük.
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels. 
Az uniós források PPP-projektbe való bevonása révén a közszféra megfizethetőbbé teszi a projektet, mivel csökkenti a szükséges finanszírozás szintjét.
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs. 
Az Európa 20209 stratégia például kiemeli a köz-magán társulások fontos szerepét.
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020. 
A stratégia szerint az Unió csak úgy érheti el az abban kitűzött célokat, ha magán-és közforrások ötvözésével mozgósítja a pénzügyi eszközöket, és ha a szükséges beruházások finanszírozására innovatív eszközöket hoz létre.
11. 
21 11.
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism. 
A közlekedésről szóló 2011-es bizottsági fehér könyv10 többek között a köz-magán társulások minél gyakoribb alkalmazására ösztönzi a tagállamokat, elismerve ugyanakkor, hogy a mechanizmus nem minden projekt esetében alkalmazható.
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale. 
Elismeri a fehér könyv azt is, hogy a pénzügyi eszközök a PPP-k nagyobb mértékű támogatását teszik lehetővé.
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect. 
A 2014–2020-as időszak többéves pénzügyi keretében a Bizottság a korábbinál nagyobb jelentőséget tulajdonít a közforrások magántőke révén történő intenzívebb mozgósításának és a köz-magán társulások ebben potenciálisan játszott szerepének.
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources. 
Mind a 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet, mind a CEF-rendelet11 olyan eszköznek tekinti a köz-magán társulást, amelynek révén – különböző formájú köz-és magánforrásokat ötvözve – potenciálisan eredményesen hajthatóak végre a közpolitikai célok megvalósítását biztosító infrastrukturális projektek.
The European Fund for Strategic Investments (EFSI) regulation adopted in 2015 also envisages the use of a wide range of financial products with a view to mobilise private investments. 
Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) szóló, 2015-ben elfogadott rendelet a magánberuházások mozgósítása céljából szintén előirányozza pénzügyi termékek széles skálájának az alkalmazását.
EFSI can also be used to support PPPs12. 
Az ESBA köz-magán társulások támogatására is felhasználható12.
COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p. 28. 
Görögország részesült COM(2011) 144 final, 2011. március 28., „Fehér könyv: Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé”, 28. o.
Regulation (EU) 2015/1017 of the European Parliament and of the Council of 25 June 2015 on the European Fund for Strategic Investments, the European Investment Advisory Hub and the 17 9 10 11 12 EU-supported projects until 2014 15. 
Az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendelete az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.). 10 11 12
By far the largest recipient of EU contributions was Greece (59 % of the total or 3.3 billion euro). 
22 messze a legtöbb uniós hozzájárulásban (a teljes összeg 59%-a, azaz 3,3 milliárd euró).
In 13 Member States there have been no EU-supported PPPs at all (see Annex I). 
13 tagállamban nem találtunk egy uniós támogatásban részesülő köz-magán társulást sem (lásd: I. melléklet).
As indicated in Table 1, the transport sector had the largest share in terms of total cost (88 %), while Information and Communication Technologies (ICT) accounted for around 5 % and all other sectors (leisure, water services, environment, etc.) accounted for 7 %. 
Amint az 1. táblázat is mutatja, az összköltség döntő része (88%) a közlekedési ágazatot érintette, míg az információs és kommunikációs technológiákra (IKT) az összköltség kb. 5%-a irányult, a többi ágazat (szabadidő, vízszolgáltatás, környezetvédelem stb.) pedig 7%-ot tett ki.
Table 1 - Funds allocated to EU-supported PPP projects for the period 2000-2014, in million euro, by sector Source: ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected Member States. 
Az Unió által támogatott köz-magán társulásokra elkülönített összegek a 2000– 2014-es időszakban, ágazatonként (millió euró) Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság, az EPEC és a kiválasztott tagállamok által szolgáltatott adatok alapján.
Structural and Cohesion Funds grants were the main EU source of PPP funding (67 of the 84 projects) during the 2000-2014 period. 
A 2000–2014-es időszakban a köz-magán társulások legfőbb uniós finanszírozási forrását a strukturális alapok és a Kohéziós Alap vissza nem térítendő támogatásai jelentették (a 84 projektből 67. részesült ilyen támogatásban).
The Commission supported the other 17 PPPs through financial instruments, often in cooperation with the European Investment Bank (EIB): (a) Six PPP projects were supported by the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network Projects (LGTT) and four by Project Bond Initiative (PBI)13 European Investment Project Portal and amending Regulations (EU) No 1291/2013 and (EU) No 1316/2013 Đ the European Fund for Strategic Investments (OJ L 169, 1.7.2015, p. 
A Bizottság 17 köz-magán társulást finanszírozott pénzügyi eszközök révén, sok esetben az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve: a) Hat PPP-projekt támogatása a „Kölcsöngarancia transzeurópai közlekedési hálózati projektek számára” (LGTT), négy projekté pedig a „Projektkötvény-kezdeményezés” (PBI)13 eszköz révén valósult meg; ezek végrehajtásáról és kezeléséről a Bizottsággal kötött együttműködési megállapodások keretében az EBB gondoskodott.
1). Regulation (EC) No 680/2007 of the European Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport and energy networks (OJ L 162, 22.6.2007, p. 
A 2012. július 11-i 670/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet által módosított, a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló, 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 162., 2007.6.22., 1. o.).
18 Sectors Number of projects Total cost % EU contribution % Transport 24 25 538 87 4 555 81 ICT 28 1 740 6 472 8 All other sectors 32 1 964 7 613 11 Total 84 29 242 100 5 640 100 13 
Ágazat Projektek száma Összköltség % Uniós hozzájárulás % Közlekedés 24 25 538 87 4 555 81 IKT 28 1 740 6 472 8 Minden egyéb ágazat 32 1 964 7 613 11 Összesen 84 29 242 100 5 640 100 13
instruments, which were implemented and managed by the EIB under cooperation agreements established with the Commission. (b) Four PPP projects were funded under the Marguerite Fund14 - an initiative of the EIB, national promotional banks and the Commission to undertake equity investments in EU infrastructure projects. (c) Three PPP projects were funded using the Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (JESSICA). 
23 b) Négy PPP-projekt finanszírozása a Marguerite Alap14 keretében történt: ez utóbbi az EBB, nemzeti fejlesztési bankok és a Bizottság kezdeményezése, célja tőkeberuházások végrehajtása uniós infrastrukturális projektekben. c) Három PPP-projektet a fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai program (JESSICA) támogatott.
According to the Commission15, financial instruments like the LGTT and direct EU investment in the Marguerite Fund (80 million euro) are expected to increase the rate and pace of deployment of TEN-T infrastructure and leverage the impact of TEN-T funds. 
A Bizottság szerint15 az olyan pénzügyi eszközök, mint az LGTT, illetve a Marguerite Alapba történő közvetlen uniós befektetés (80 millió euró), várhatóan növelni fogja a TEN-T infrastruktúra kiépítésének arányát és ütemét és megnöveli a TEN-T alapok hatását is.
Latest developments 18. 
A legújabb fejlemények 18.
Later on, in 2015, the Commission and the EIB formally launched the CEF debt instrument, which followed and built on the portfolios previously developed by the LGTT and PBI. 
Később, 2015-ben a Bizottság és az EBB hivatalosan elindította a CEF hitelfinanszírozási eszközét, amely az LGTT és a PBI által korábban kifejlesztett portfóliók helyébe lépett, illetve azokra épített.
The CEF equity instrument, which aims at providing equity or quasi-equity financing to smaller and riskier projects, was under development at the time of the audit. 
A CEF tőkebefektetési eszköze, amelynek célja, hogy sajáttőke-, illetve kvázisajáttőke-finanszírozást nyújtson kisebb és kockázatosabb projektek számára, ellenőrzésünk idején még fejlesztés alatt állt.
Since 2015 PPP projects have also been funded under the EFSI, which is a Commission-EIB joint initiative. 
2015 óta az ESBA (a Bizottság és az EBB közös kezdeményezése) keretében is történt PPP-projektfinanszírozás.
18 out of the total number of 224 projects approved as of June 2017 had been flagged as PPPs. 
A 2017 júniusáig jóváhagyott 224 projektből 18-at jelöltek meg mint PPP-projektet.
The main objective of our audit was to examine whether EU-funded PPP projects had been effectively managed and provided adequate value-for-money, account being taken of Commission decision C(2010) 941 of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund). 
Elsősorban a következőket vizsgáltuk: Az Európai Uniónak a 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap) való részvételéről szóló, 2010. február 25-i C(2010) 941 bizottsági határozat.
Commission decision C(2010) 796 final of 2010 establishing an annual work programme for granting financial aid in the field of trans-European Transport network (TEN-T) for 2010. 
A transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) területén történő pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó éves munkaprogram létrehozásáról szóló, 2010-es C(2010) 796 bizottsági határozat.
19 14 15 
14 15
In particular, we examined whether: (a) the audited projects have been able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver (see paragraphs 24 to 46); (b) the audited projects were based on sound analyses and suitable approaches (see paragraphs 47 to 59); (c) the overall institutional and legal frameworks within the audited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs (see paragraphs 60 to 76). 
24 a) az ellenőrzött projektek ki tudták-e használni a köz-magán társulásoktól várható előnyöket (lásd: 24–46. bekezdés); b) az ellenőrzött projekteket megfelelő módszerekkel végzett, alapos elemzések előzték-e meg (lásd: 47–59. bekezdés); c) a felkeresett tagállamokban az átfogó intézményi és jogszabályi keretek megfelelőek voltak-e a köz-magán társulások sikeres alkalmazásához (lásd: 60–76. bekezdés).
The audit work was carried out between May-2016 and September-2017 both at the Commission (DGs MOVE, REGIO, ECFIN and ESTAT) and in four Member States: France, Ireland, Greece and Spain. 
Az ellenőrzést 2016 májusa és 2017 szeptembere között végeztük egyrészt a Bizottságnál (Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság és az Eurostat), másrészt a következő négy tagállamban: Franciaország, Írország, Görögország és Spanyolország.