natgillin/translations-raw huggingface dataset:
External aspects of justice and home affairs at global level contribute to creating an area of freedom, security and justice within the EU. 
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség Unión belüli fenntartásában szerepük van a bel-és igazságügy globális szintű külső vonatkozásainak is.
For example, a weak rule of law in a third country may provide opportunities for traffickers active in Europe to launder criminal proceeds and make it more difficult to investigate their crimes. 
Például ha egy harmadik országban gyenge a jogállamiság, akkor az Európában aktív emberkereskedők könnyebben tisztára moshatják a bűncselekményeikből származó jövedelmeket, míg tetteik felderítése nehezebbé válhat.
Promoting the rule of law in a third country may therefore have a positive impact all over the EU. 
Így a jogállamiság harmadik országokban történő előmozdítása az egész Unióra pozitív hatással lehet.
Logframe: A logframe (also called a logframe matrix) is a project management tool which provides a systematic and logical way of setting a project’s overall and specific objectives and defining its activities. 
Logikai keret: A logikai keret (vagy logikai keretmátrix) olyan projektirányítási eszköz, amelynek révén szisztematikusan és logikus módon meg lehet határozni egy projekt általános és konkrét célkitűzéseit, illetve tevékenységeit.
A logframe presents the causal relationships between the different levels of objectives, provides indicators to check whether those objectives have been achieved, and identifies the assumptions made. 
A logikai keret bemutatja a célkitűzések különböző szintjei közötti ok-okozati összefüggéseket, mutatókkal szolgál a kitűzött célok elérésének ellenőrzéséhez, és világossá teszi az alapfeltevéseket.
Programming: An essential decision-making process which the EEAS and the Commission use to define aid strategies, priorities and allocations. 4 
Programozás: Az EKSZ és a Bizottság alapvető döntéshozatali folyamata, amelynek révén meghatározzák a támogatási stratégiákat, prioritásokat és juttatásokat. 4
EXECUTIVE SUMMARY I. Trafficking in human beings is a highly profitable crime, a gross violation of human rights and a global security threat. 
ÖSSZEFOGLALÓ I. Az emberkereskedelem rendkívül jövedelmező bűncselekmény, az emberi jogok durva megsértése, és egyben globális biztonsági fenyegetés.
While fighting human trafficking remains the Member States’ responsibility, the EU is also committed to eradicating it and has adopted several actions to support Member States in this regard. 
Noha az emberkereskedelem elleni küzdelem továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, az Unió is elkötelezte magát annak felszámolása mellett, és e téren számos, a tagállamokat támogató intézkedést fogadott el.
While human trafficking is a global problem from which no country is immune, the EU is particularly vulnerable as it is an attractive destination for victims from a wide range of countries. 
Az emberkereskedelem ugyan világméretű probléma, és egyetlen ország sem mentes tőle, ám az Unió számos különböző országból származó áldozat számára vonzó célpontot jelent, s így különösen ki van téve ennek a jelenségnek.
Asia, the world’s most populous region, is a significant region of origin for victims of transregional trafficking. 
Ázsiából, a világ legnépesebb térségéből származik a régiókon átnyúló emberkereskedelem áldozatainak jelentős része.
Human trafficking cannot be isolated from poverty, education and health access, gender discrimination or minority injustices. 
Az emberkereskedelem nem választható el a szegénység, az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés, a nemek közötti megkülönböztetés vagy a kisebbségekkel szembeni igazságtalanságok problémakörétől.
It is commonly accepted that poverty, gender discrimination and conflict are among the most important root causes of trafficking. 
Általános nézet, hogy a szegénység, a nemek közötti megkülönböztetés és a konfliktusok az emberkereskedelem talán legfőbb kiváltó okai.
The entry into force of the Lisbon Treaty reinforced the Commission’s role in coordinating and steering the EU response. 
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével megerősödött a Bizottságnak az uniós válaszadás koordinálásában és irányításában betöltött szerepe.
A Directive was adopted in 2011 and a human-trafficking strategy (THB Strategy 2012-2016) was issued shortly after. 
Ebben a témakörben 2011-ben irányelvet fogadtak el, majd nem sokkal később kibocsátották az emberkereskedelem elleni küzdelem stratégiáját.
This strategy is complemented by a number of other policy documents which, taken as a whole, set out the EU’s approach to fight human trafficking. 
Ezt a stratégiát számos más szakpolitikai dokumentum is kiegészíti, amelyek együttesen meghatározzák az emberkereskedelem elleni küzdelem uniós megközelítését.
A post-2016 anti-trafficking strategy has not yet been presented. 
A 2016 utáni időszakra nézve még nem került bemutatásra emberkereskedelem elleni stratégia.
In this report, we examine the effectiveness of EU support for the fight against human trafficking in South/South-East Asia. 
E jelentésünkben az emberkereskedelem elleni küzdelemre Dél-és Délkelet-Ázsiában nyújtott európai uniós támogatás eredményességét vizsgáljuk.
The audit examined the comprehensiveness of the EU’s approach to fighting human trafficking in relation to these regions and whether EU human trafficking projects in South/South-East Asia during the 2009-2015 period contributed effectively to the fight against human trafficking. 
Ellenőrzésünk arra vonatkozott, hogy mennyiben volt átfogó az emberkereskedelem elleni küzdelem uniós megközelítése ezekben a régiókban, és hogy az ezen a téren létrejött dél-és délkelet-ázsiai uniós projektek a 2009–2015-ös időszakban eredményesen járultak-e hozzá az emberkereskedelem elleni küzdelem sikeréhez.
It requires addressing a number of root causes (e.g. gender inequality, poverty, minority rights, education and health) and disrupting the activities of criminal networks. 
Feltétlenül részét képezi ennek több kiváltó ok kezelése (ilyen ok pl. a nemek közötti egyenlőtlenség, a szegénység, a kisebbségi jogok, illetve az oktatásügy és az egészségügy helyzete), valamint a bűnözői hálózatok tevékenységének meghiúsítása.
Human trafficking is by nature a clandestine crime, for which sufficient and comparable statistical data is rarely available. 
Az emberkereskedelem jellegénél fogva illegális bűncselekmény, elégséges és összevethető statisztikai adat tehát ritkán áll rendelkezésre róla.
The EU’s human trafficking policy framework provides for a comprehensive approach to addressing human trafficking, although some aspects are not yet fully developed or relevant to South/South-East Asia. 
Az emberkereskedelem elleni küzdelem uniós politikai kerete átfogó módon közelíti meg az emberkereskedelem problémakörét, bár néhány szempontból még nincsen teljesen kidolgozva, illetve egyes szempontjai Dél-és Délkelet-Ázsiában nem relevánsak.
The Commission and the EEAS use a variety of tools in fighting human trafficking, either directly or indirectly: human rights dialogues are particularly useful; other tools include bilateral dialogues and support to regional fora (i.e. ASEAN and ASEM in Asia). 
A Bizottság és az EKSZ számos különböző eszközt alkalmaz az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, akár közvetlenül, akár közvetve: különösen hasznosnak bizonyulnak az emberi jogi párbeszédek; más ilyen eszközök a kétoldalú párbeszédek és a regionális fórumoknak (vagyis Ázsiában az ASEAN-nak és az ASEM-nak) nyújtott támogatás.
So far no new partnerships dedicated to combat human trafficking have been created between the EU and any of the countries in South/South-East Asia. 
Ami a partnerségeket illeti, mindeddig az emberkereskedelem elleni küzdelemnek szentelt egyetlen új partnerség sem született az Unió, illetve bármely dél-vagy délkelet-ázsiai ország között.
Despite specific weaknesses, most of the examined projects in South/South-East Asia produced some positive results in the fight against human trafficking, although sustainability was a concern. 
Bizonyos hiányosságok ellenére a legtöbb megvizsgált dél-és délkelet-ázsiai projekt hozott néhány pozitív eredményt az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, azok tartóssága azonban kétséges maradt.
Since 2009, the fight against human trafficking in the regions has improved overall, although there are significant differences between countries and it is difficult to link overall development to the results achieved by specific EU actions. 
2009 óta az emberkereskedelem elleni küzdelem e régiókban általában véve mindenütt egyre eredményesebb, bár jelentősek az egyes országok közötti különbségek, és nehéz egyértelmű összefüggést megállapítani az általános fejlődés és az egyes konkrét uniós intézkedések által elért eredmények között.
The framework for selecting projects did not facilitate a comprehensive approach and project design had weaknesses, particularly in the formulation of objectives and indicators. 
A projektkiválasztási keretrendszer nem segítette elő az átfogó megközelítést; a projektek kidolgozása hiányos volt, különösen a célkitűzések és mutatók megfogalmazását illetően.
Furthermore, implementation was hampered by local constraints and delays. 
A végrehajtást továbbá helyi korlátok és késedelmek is gátolták.
On the basis of the audit, we recommend that the Commission, in coordination with the EEAS, should: • Develop the human trafficking strategic framework further, by making it more relevant to South/South-East Asia • Optimise the impact of projects by integrating them into a comprehensive framework. 
Ellenőrzésünk alapján javasoljuk, hogy a Bizottság az EKSZ-szel együttműködve: 6
INTRODUCTION Background information: Trafficking in human beings 1. 
BEVEZETÉS Háttér-információk: emberkereskedelem 1.
Trafficking in human beings is a serious crime and a gross violation of human rights. 
Az emberkereskedelem súlyos bűncselekmény, az emberi jogok durva megsértése.
Victims are exploited in their own countries or abroad for the benefit of traffickers. 
Áldozatait hazájukban vagy külföldön saját hasznukat kereső emberkereskedők zsákmányolják ki.
No country is immune to the phenomenon, whether as a country of origin, transit and/or destination for victims. 
A jelenségtől – származási, tranzit-vagy célországként – egyetlen ország sem mentes.
Human trafficking has become a global security threat as reflected in assessments made by the EU, UN and the US1. 
Az emberkereskedelem mára globális biztonsági kockázatot jelent, amint azt az EU és az ENSZ által, valamint az Egyesült Államokban készült értékelések is tükrözik1.
There is broad consensus on the need to eradicate human trafficking. 
Széles körű egyetértés alakult ki arról, hogy az emberkereskedelmet fel kell számolni.
170 countries2 have ratified the Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons Especially Women and Children, supplementing the United Nations Convention against Transnational Organized Crime which was adopted in 2000 (the Palermo Protocol). 
Az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni 2000. évi egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nő-és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvet (palermói jegyzőkönyv) már 170 ország2 ratifikálta.
The Palermo Protocol was the first international legally binding instrument with an agreed definition of human trafficking. 
A palermói jegyzőkönyv volt az első jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz, amely elfogadott meghatározást adott az emberkereskedelemről.
Forced labour and 1 2 The 2013 EU Serious and Organised Crime Threat Assessment (SOCTA) report identified human trafficking as a key threat to the EU. 
Emberkereskedelemnek minősül személyek kizsákmányolás céljából való toborzása, szállítása, átadása, rejtegetése vagy fogadása erőszakkal, csalással vagy egyéb kényszer 8 1 A súlyos és szervezett bűnözésre vonatkozó 2013-as uniós fenyegetettség-értékelési jelentés (EU SOCTA) megállapítása szerint az emberkereskedelem ma súlyos fenyegetés az Unió számára.
Human trafficking is one of the topics included in the 2015 European Agenda on Security. 
Az emberkereskedelem a 2015-ös európai biztonsági stratégia egyik témája.
UNODC states that ‘Human trafficking is a global problem and one of the world's most shameful crimes’ and that ‘the underlying threat posed by human trafficking is why the issue is increasingly recognized as one of global security’ (UNODC An Introduction to Human Trafficking Vulnerability, Impact and Action, Background Paper). 
Az ENSZ Kábítószer-és Bűnügyi Hivatala szerint „az emberkereskedelem globális probléma, az egyik legszégyenletesebb bűn a világon”, és „az emberkereskedők jelentette fenyegetés miatt a problémakör egyre inkább globális biztonsági kérdésként vetődik fel” (UNODC, An Introduction to Human Trafficking: Vulnerability, Impact and Action, „Emberkereskedelem, bevezetés: kiszolgáltatottság, hatás és fellépés”, háttéranyag).
Human trafficking is one of the crimes listed by the US National Security Council as a threat to national and international security. 
Az emberkereskedelmet az amerikai Nemzetbiztonsági Tanács is a nemzeti és a nemzetközi biztonságot fenyegető bűncselekmények között sorolja fel.
Status as of January 2017. 
2 2017. januári állapot.
sexual exploitation are the most prevalent types of exploitation worldwide. 
A kényszermunka és a szexuális kizsákmányolás a kizsákmányolás világszerte legelterjedtebb fajtája.
Other types of human exploitation are child labour, organ removal and forced marriage. 
Az emberek kizsákmányolásának egyéb fajtái a gyermekmunka, a szerveltávolítás és a kényszerházasság.
Human trafficking, as other crimes, is a clandestine activity which is difficult to observe and measure. 
Más bűncselekményekhez hasonlóan az emberkereskedelem is rejtett tevékenység, amelyet nehéz megfigyelni és mérni.
When borders are crossed, trafficking often occurs from less developed countries to more developed countries. 
Amikor ennek során határokat lépnek át, akkor az gyakran a kevésbé fejlett országokból a fejlettebb országok felé történik.
The majority of victims are trafficked within the border of their own countries (42 %) or regions (36 %) and often victims and traffickers come from the same place, speak the same language or have the same ethnic background. 
A legtöbben a saját hazájukban (42%) vagy térségükben (36%) esnek emberkereskedők áldozatául: áldozatok és kereskedők gyakran egy helyről származnak, egyazon nyelven beszélnek, vagy az etnikai származásuk azonos.
It is commonly accepted that poverty, gender discrimination and conflict are among the most important root causes of the problem. 
Általános nézet szerint a probléma talán legfőbb kiváltó okai a szegénység, a nemek közötti megkülönböztetés és a konfliktusok.
Human trafficking has been facilitated by economic globalisation. 
Az emberkereskedelmet könnyebbé teszi a gazdasági globalizáció.
The wide market access for cheap labour and cheap products multiply the opportunities for traffickers to benefit from the exploitation of vulnerable victims. 
Az olcsó munkaerőhöz és olcsó termékekhez való széles piaci hozzáférés sokkal több alkalmat teremt arra, hogy az emberkereskedők kizsákmányolják kiszolgáltatott áldozataikat.
Globalisation has thus increased the probability that consumers of goods and services are indirectly connected to human trafficking, for instance to the child being forced to stitch football balls, to the migrant compelled to work as a fisherman in slave-like conditions and to the teenager who runs away from home and ends up a victim of sex trafficking near a tourist destination. 
A globalizációval tehát megnőtt annak a valószínűsége, hogy egyes áruk és szolgáltatások fogyasztói közvetett kapcsolatba kerülnek az emberkereskedelemmel, például azzal, hogy gyermekek kényszermunkában varrnak össze futball-labdákat, hogy migránsok szinte rabszolgaként dolgoznak a halászatban, vagy hogy otthonról elszökött tizenévesek turisztikai célpontok közelében a szexuális célú emberkereskedelem áldozatává válnak.
These factors explain the media attention given to the problem of human trafficking worldwide. 
Mindezen tényezők miatt világszerte nagy médiafigyelem irányul az emberkereskedelem problémájára.
In 2016, the Pulitzer Prize for Public Service was awarded to a group of journalists who did an international investigation of the fishing industry in Southeast Asia which led to the freeing of more than 2000 slaves. 
2016-ban a közszolgálati Pulitzer-díjat egy újságírócsoport a délkelet-ázsiai halászat nemzetközi oknyomozó vizsgálatáért kapta, amelynek nyomán több mint 2000 rabszolga szabadult fel.
The seafood they caught could be traced to supermarkets and pet food providers in developed countries. 
Az utóbbiak munkájából származó tengeri eredetű élelmiszereket fejlett országok áruházainak és állateledel-üzleteinek polcain is fel lehetett fedezni.
Indeed, human trafficking is a highly profitable crime. 
Az emberkereskedelem tehát rendkívül jövedelmező bűncselekmény.
The European Police Office (Europol) estimates that annual proceeds from human trafficking exceed 29 billion euro4. 
Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) becslése szerint a belőle származó éves bevétel meghaladja a 29 milliárd eurót4.
8 9 trafficking, it is estimated that 46 million people are trapped in situations of modern slavery5. 
Bár megbízható statisztikák híján nehéz biztosat mondani az emberkereskedelem nagyságáról, becslés szerint 46 millió embert sújt a modern rabszolgatartás jelensége5.
Map 1 - Human trafficking transregional flows Source: UNODC, “Global Report on Trafficking in Persons 2016”. 
1. térkép. Az emberkereskedelem régiók közötti áramlásai Forrás: 2016. évi átfogó jelentés az emberkereskedelemről, UNODC.
Asia, the most populous region in the world, has an estimated two thirds of the total number of people living in modern slavery. Asia is also a significant region of origin for victims of transregional trafficking6. 
Becslések szerint Ázsiában, a világ legnépesebb térségében él a modern rabszolgaságban élő összes ember kétharmada. A régiókon átnyúló emberkereskedelem áldozatait tekintve Ázsia jelentős származási térség is6.
Media exposure of situations of human trafficking has focused attention on the fight against human trafficking in the region by national governments, international organisations, civil society and donors. 
Amikor ennek egyes eseteiről a média is beszámolt, az ráirányította a figyelmet a nemzeti kormányok, nemzetközi és civil szervezetek, illetve adományozók által a térségben az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelemre.
It requires changes in attitudes, application of the rule of law and a strong civil society. 
Szemléletváltozás, a jogállamiság érvényesítése és erős civil társadalom szükséges hozzá.
Sustainability of human rights-driven projects is always a challenge as it often requires continuous support by donors and building up a national commitment to maintain the achieved results. 
Az emberi jogi indíttatású projektek fenntarthatósága mindig problémás, mivel gyakran az adományozók folyamatos támogatása szükséges hozzá, az elért eredmények fenntartásához pedig nemzeti elkötelezettségre van szükség.
Moreover, human trafficking flows and practices are dynamic and adaptable to law-enforcement initiatives. 
Ráadásul az emberkereskedelemben – a bűnüldözök lépéseihez alkalmazkodva – dinamikusan változnak az áramlások és a gyakorlatok.
As it is common for other human rights issues, only in the long term will it be possible to assess whether actions implemented have contributed to its eradication. 
Amint ez az emberi jogok más területein is gyakori, csak hosszú távon lehet majd értékelni, hogy a végrehajtott intézkedések hozzájárultak-e az emberkereskedelem felszámolásához.
An EU strategic framework for combating human trafficking in third countries was introduced in 2009 when the Council adopted the Action-Oriented Paper on strengthening the EU external dimension against trafficking in human beings7. 
Az emberkereskedelem ellen harmadik országokban folytatott küzdelem uniós stratégiai keretét 2009-ben hozták létre, amikor a Tanács intézkedési programdokumentumot fogadott el az Unió külső dimenziójának az emberkereskedelem elleni küzdelem terén történő megerősítéséről7.
This document called for coordinated action by the EU and the Member States to prevent and fight human trafficking in partnership with third countries, regions and organisations at international level. 
A dokumentum arra szólította fel az Uniót és tagállamait, hogy összehangoltan, harmadik országokkal, régiókkal és szervezetekkel partnerségben lépjenek fel nemzetközi szinten az emberkereskedelem megelőzése és az ellene való küzdelem terén.
This approach was confirmed by the broader multiannual programme regarding the areas of freedom, security and justice for 2010-2014 (‘the Stockholm programme’)8. 
11 12 alapuló térségre vonatkozó tágabb többéves, 2010–2014-re szóló program („a stockholmi program”) is8.
The Treaty of Lisbon extended the EU method to areas that previously came under the police and judicial cooperation pillar9, a change which increased the Commission’s role in fighting human trafficking. 
A Lisszaboni Szerződés az uniós eljárásokat olyan területekre is kiterjesztette, amelyek korábban a rendőrségi és igazságügyi együttműködés pilléréhez tartoztak9; e változás nyomán megnőtt a Bizottság szerepe az emberkereskedelem elleni küzdelemben.
Directive 2011/36/EU on preventing and combating trafficking in human beings and protecting its victims10 (the Directive) repeats the call for a 7 8 9 10 Doc. 11450/5/09 REV 5. 
Az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv10 („az irányelv”) ismételten felhív a belső és külső dimenziókat ötvöző átfogó uniós megközelítés kidolgozására.
The Directive calls on Member States to facilitate the work of the EU Anti-Trafficking Coordinator to contribute to ‘a coordinated and consolidated Union strategy’. 
Az irányelv felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő az emberkereskedelem elleni uniós koordinátor munkáját azzal, hogy hozzájárulnak egy „összehangolt és megerősített uniós stratégiához”.
In 2012 the Commission adopted the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings 2012-2016 (the THB Strategy). 
2012-ben a Bizottság elfogadta az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012– 2016-os európai uniós stratégiát (az emberkereskedelemről szóló stratégia).
This set the overall policy framework and identified five priorities the EU should focus on: protecting victims, preventing exploitation of vulnerable persons, prosecuting traffickers, enhancing coordination and cooperation, and knowledge-sharing. 
Ez az általános politikai keretet meghatározva a következő öt prioritást írta elő az Unió számára: az áldozatok védelme, a kiszolgáltatott személyek kizsákmányolásának megelőzése, az emberkereskedők felelősségre vonása, a koordináció és az együttműködés fokozása, az ismeretek bővítése.
The THB Strategy included 40 actions to be implemented by EU institutions and Member States. 
Az emberkereskedelemről szóló stratégia 40, az uniós intézmények és tagállamok által végrehajtandó intézkedést tartalmazott.
A post-2016 anti-trafficking strategy is yet to be presented (as of April 2017). 
A 2016 utánra szóló, emberkereskedelem elleni stratégia még bemutatásra vár (2017. áprilisi állapot).
There is no EU funding instrument that specifically targets human trafficking. 
Nincsen olyan uniós finanszírozási eszköz, amely kifejezetten az emberkereskedelemre irányulna.
That means that funding is provided by a dispersed range of instruments, from security-driven programmes to purely development instruments. 
biztonsági indíttatású programoktól a tisztán fejlesztési célú eszközökig.