natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first study uses a market model (CAPRI), which takes into account price feedback of greening, while the second study uses a farm model (IFM-CAP), which does not take into account the price effects of policy. 
Az első tanulmány a zöldítés ár-visszacsatolását figyelembe vevő piaci modellt (CAPRI) alkalmaz, míg a második tanulmány mezőgazdaságiüzem-modellje (IFM-CAP) nem veszi figyelembe a szakpolitikának az árra gyakorolt hatását.
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers – project hosted by the United Nations Environment Programme and supported by the European Commission, as well as several European governments. 23 
A TEEB („Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági vonatkozásairól a nemzeti és nemzetközi politikai döntéshozók számára”) projekt gazdája az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja, és azt az Európai Bizottság, valamint számos európai kormány támogatja. 26
(c) Based on its meta-analysis of scientific literature, the JRC estimated the value of EU agricultural landscape at between 134 euro and 201 euro per hectare and the total value of EU agricultural landscape at between 24.5 – 36.6 billion euro per year34; (d) Translating environmental benefits into monetary terms poses considerable difficulties. 
b) Az Unió korábban már tulajdonított értéket egyes környezeti tényezőknek: például a talajvédelem 2006-os uniós tematikus stratégiájának hatásvizsgálatában33 a talajban lévő szerves anyagok csökkenésének költségét (a helyszínen és a másutt felmerülő költségeket) évi 3,4 és 5,6 milliárd euró közé becsülte. c) A tudományos szakirodalom metaanalíziséből kiindulva a Közös Kutatóközpont az Unió mezőgazdasági tájainak értékét hektáronként 134 és 201 euró közötti értékre, az Unió mezőgazdasági tájainak összértékét pedig évi 24,5–36,6 milliárd euróra becsülte34. d) Környezeti hasznot monetáris értékben kifejezni jelentős nehézségekkel jár.
The task is somewhat easier where environmental benefits can be matched directly with real costs or revenues (e.g. the value of reduced nitrate pollution in water can be estimated based on the cost of treating polluted water). 
A feladat némileg könnyebb, ha a környezeti haszon közvetlenül valós költségekhez vagy bevételekhez köthető (pl. a víz nitrátszennyezés-csökkenésének értéke megbecsülhető a szennyezett víz kezelésének költsége alapján).
It is more difficult where no such direct matching is possible, as in the case of increased or preserved biodiversity; (e) However, in the case of greening any economic valuation of the environmental benefits was impossible because, as mentioned in paragraph 16, the expected environmental benefits themselves had not been expressed in terms of quantified targets. 
Nehezebb a feladat, ha ilyen közvetlen megfeleltetés nem lehetséges, pl. a biodiverzitás fokozásának vagy megőrzésének esetében. e) A zöldítés esetében azonban nem volt lehetséges a környezeti haszon gazdasági értékelése, mert – mint a 16. bekezdésben említettük – a várt környezeti hasznot nem fejezték ki számszerű célértékek formájában.
Greening as currently implemented is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate Greening has led to very limited change in farming practices ... 
Jelenlegi végrehajtási formájában a zöldítés valószínűleg nem fog jelentős környezeti és éghajlati haszonnal járni A zöldítés igen kevés változást hozott a gazdálkodási gyakorlatokban...
Figure 4 shows that, in 2015, 24 % of EU agricultural holdings were affected by at least one greening obligation. 
üzemeinek 24%-ára vonatkozott legalább egy zöldítési kötelezettség.
However, these holdings represent as much as 73 % of the EU farmland36 . 
Ezek az üzemek azonban az Unió mezőgazdasági földterületének nem kevesebb mint 73%-át teszik ki36.
In 2016 the share of farmland belonging to holdings under at least one greening obligation rose to 77 %. 
2016-ban a legalább egy zöldítési kötelezettség által érintett mezőgazdasági üzemek tulajdonában lévő mezőgazdasági földterület részaránya 77%-ra nőtt.
The Commission considers this figure as a key result indicator for greening. 
A Bizottság ezt a számadatot a zöldítés egyik fő eredménymutatójának tekinti.
Additionally, many of the smallest holdings are entirely outside the CAP system – they do not claim any form of direct aid. 
Emellett a legkisebb mezőgazdasági üzemek közül sokan teljesen kívül maradnak a KAP rendszerén, mivel nem igényelnek semmilyen közvetlen támogatást.
In Chapter 7 of our 2016 Annual Report37 we presented the results of our analysis of the effects of greening on land use (in terms of crop diversification and EFAs), following its first year. 
2016-os éves jelentésünk37 7. fejezetében bemutattuk arra vonatkozó elemzésünk eredményeit, hogy a zöldítés első éve milyen hatást gyakorolt a földhasználatra a növénytermesztés diverzifikálását és az ökológiai jelentőségű területeket illetően.
We based this analysis on a comparison of farming practices in 2014 and 2015 (i.e. the last year before greening was introduced and the first year of its implementation)38. 
Elemzésünket a 2014-es és a 2015-ös év (vagyis a zöldítés bevezetését megelőző utolsó év és a zöldítés végrehajtásának első éve) gazdálkodási gyakorlatainak összehasonlítására alapoztuk38.
Figure 5 presents the results of this analysis. 
Az elemzés eredményeit az 5. ábra mutatja be.
In the case of both crop diversification and EFAs, we found that for most holdings in our sample (and for most farmland39), the introduction of greening did not require any change in farming practices. This was either because the holdings concerned already met the greening requirements in 2014 or because they were exempt. 
Mind a növénytermesztés diverzifikálását, mind az ökológiai jelentőségű területeket illetően azt állapítottuk meg, hogy a mintánkban szereplő legtöbb mezőgazdasági üzemben (és a legtöbb mezőgazdasági földterület esetében39) a zöldítés bevezetése semmilyen változást nem követelt meg a gazdálkodási gyakorlatokban: vagy azért, mert az érintett üzemek már 2014-ben eleget tettek a zöldítési követelményeknek, vagy azért, mert mentesültek azok alól.
39 Annual Report figure Our results, expressed as shares of holdings in the sample, are not an indicator of the shares of holdings in the overall population of greening beneficiaries. 
Eredményeink a mintában szereplő üzemek részarányaként vannak megadva, de ez nem jelent mutatót arra nézve, hogy a zöldítés kedvezményezettjeinek teljes sokaságában mekkora az érintett üzemek részaránya.
This is because we drew our sample using monetary unit sampling, a methodology designed to produce results which are statistically representative in terms of shares of expenditure, not shares of beneficiaries. 
Ezt az okozza, hogy pénzegységalapú mintavételt alkalmaztunk: ezzel a módszerrel olyan eredmények kaphatók, amelyek nem a kedvezményezettek, hanem a kiadások részarányára nézve statisztikailag reprezentatívak.
However, our results can serve as a reasonable approximation of the situation in terms of shares of land, because direct payments are generally proportional to the area of the holding. 
Eredményeink ennek ellenére ésszerű közelítésként szolgálhatnak a földterületek részarányára nézve is, mivel a közvetlen kifizetések általában arányban állnak az érintett mezőgazdasági üzem területével.
As noted in our Annual Report40, we identified “some positive changes in farming practices following the introduction of the scheme, especially in terms of EFAs”. 
Amint éves jelentésünkben megjegyeztük40, azt állapítottuk meg, hogy „a rendszer bevezetése után pozitív változások történtek a mezőgazdasági gyakorlatokban, különösen az ökológiai jelentőségű területeket illetően”.
For those holdings where the introduction of greening did result in a positive change in farming practice, we estimated the share of arable land on which such changes occurred. 
Azon üzemek esetében, ahol a zöldítés bevezetése pozitív változást hozott a gazdálkodási gyakorlatban, megbecsültük a változás által érintett szántóterület részarányát.
We found this share was around 15 %41 for crop diversification and around 4 %42 for EFAs. 
a növénytermesztés diverzifikálását illetően, és 4%42 az ökológiai jelentőségű területek esetében.
Taking into account the holdings on which no change of farming practices was required at all, as well as the fact that arable land makes up around 60 %43 of all farmland in the EU, this means that around 1 % of EU farmland required more crop diversification, and around 1 % required new EFAs following the introduction of greening. 
Azokat az üzemeket is figyelembe véve, ahol nem volt szükség változásra a gazdálkodási gyakorlatokban, valamint tekintettel arra, hogy a szántóterületek az Unió összes mezőgazdasági földterületének kb. 60%-át43 teszik ki, a zöldítés bevezetését követően az összes uniós mezőgazdasági földterület mintegy 1%-a esetében vált szükségessé a növénytermesztés nagyobb diverzifikálása, kb. 1%-a esetében pedig új ökológiai jelentőségű területek kijelölése.
Our estimates are very close to those produced by the JRC. 
Becsléseink nagyon közel állnak a Közös Kutatóközpont által kidolgozott becslésekhez.
Based on advanced agri-economic modelling, the Commission’s researchers estimate44 that in total 4.5 % of EU farmland required reallocation (i.e. change of farming practice) due to new greening 40 41 42 43 44 For crop diversification, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 25 % (where a farmer growing a single crop diversified in 2015 to comply with the 75 % greening ceiling on the main crop). Our result is below 25 % because many of the holdings which had to introduce more crop diversification in the wake of greening grew more than one crop already in 2014. 
Fejlett agroökonómiai modellezéssel a Bizottság kutatói arra a becslésre jutottak44, hogy az új zöldítési követelmények nyomán az uniós mezőgazdasági földterületek összesen 4,5%-át kellett átcsoportosítani (vagyis azok gazdálkodási gyakorlatát megváltoztatni): 1,8%-uknál a növénytermesztés diverzifikálása, 2,4%-uknál az ökológiai jelentőségű területek, 1,5%-uknál pedig az állandó gyepterület miatt45 (lásd: 6. ábra). mezőgazdasági üzemek közül sokan már 2014-ben is egynél több terménycsoportot termesztettek.
For EFAs, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 5 % (where a farmer without any EFAs in 2014 introduced new EFAs on the farm in order to meet the 5 % greening requirement in 2015). 
42 43 44 45 Az ökológiai jelentőségű területeket illetően a szántóterületeknek az a maximális részaránya, ahol változtatni kellett a gazdálkodási gyakorlatokon, legfeljebb 5% lehetett (azon területek, ahol ökológiai jelentőségű területtel addig nem rendelkező termelők 2014-ben a mezőgazdasági üzemükben kijelöltek ilyet, hogy 2015-ben megfeleljenek a 5%-os zöldítési előírásnak).
Our result is below 5 % because many of the holdings which had to introduce more EFAs in the wake of greening did have some areas qualifying as EFAs already in 2014. 
Eredményünk azért marad 5% alatt, mert azon mezőgazdasági üzemek közül, amelyeknek a zöldítés nyomán több ökológiai jelentőségű területet kellett kijelölniük, soknak már 2014-ben is volt ilyen területe.
In our analysis presented in the annual report 2016 we omitted this last step (i.e. translating shares of arable land into shares of all farmland). 
A 2016-os éves jelentésben bemutatott elemzésünkben elhagytuk ezt az utolsó lépést (vagyis a szántóterületek részarányát nem váltottuk át az összes mezőgazdasági földterület részarányává).
In paragraph 7.56 we concluded that “positive changes amounted to 3.5 % of arable land”. 
A 7.56. bekezdésben megállapítottuk, hogy az összes szántóterület kb. 3,5%-án találtunk pozitív változásokat.
This reconciles to the intermediary results presented in Figure 5 (2 % of arable land for crop diversification + 1.5 % of arable land for EFAs = 3.5 %). 
Ez megegyezik az 5. ábrán bemutatott időközi eredményekkel (a szántóterületek 2%-a a növénytermesztés diverzifikálását illetően + 1,5% szántóterület az ökológiai jelentőségű területek kapcsán = 3,5%).
It is important to note that both our estimates and those of the JRC concern the area on which – following the introduction of greening – a change in farming practice occurred. 
Fontos megjegyezni, hogy mind a mi becsléseink, mind a Közös Kutatóközpont becslései azokra a területekre vonatkoznak, ahol a zöldítés bevezetését követően változás történt a területe beszámíthat mind az ökológiai jelentőségű területekre, mind a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettségnél.
They do not represent the area affected by the positive impact of such changes. 
Nem arról a területről van szó, ahol ezek a változások pozitív hatással jártak.
particular, can produce benefits which extend well beyond their boundaries (e.g. a buffer strip with wild flowers may provide a habitat for pollinators, which would then spread over the neighbouring parcels). 
Különösen az ökológiai jelentőségű területek hozhatnak a saját határaikon túl terjedő hasznot (pl. egy vadvirágos védelmi sáv beporzók élőhelyéül szolgálhat, amelyek ezután szomszédos parcellákra is átterjedhetnek).
The estimate that greening resulted in a change in farming practices on only around 5 % of EU farmland stands in sharp contrast to the Commission’s key result indicator mentioned in paragraph 26 (see also Figure 4), namely that in 2015 73 % of EU agricultural area is subject to greening. (77 % in 2016). 
Az a becslés, hogy a zöldítés az uniós mezőgazdasági földterületek csak mintegy 5%-án hozott változást a gazdálkodási gyakorlatokban, éles ellentétben áll a 26. bekezdésben említett bizottsági fő eredménymutatóval (lásd még: 4. ábra), nevezetesen azzal, hogy a zöldítés 2015-ben az uniós mezőgazdasági földterület 73%-ára (2016-ban a 77%-ára) terjedt ki.
This difference can be explained by looking at what the Commission’s result indicator measures, which is the share of EU farmland belonging to holdings subject to at least one greening obligation. 
Ez a különbség világossá válik, ha megnézzük, mit is mér a Bizottság eredménymutatója: azt, hogy az uniós mezőgazdasági földterületek közül mennyi tartozik olyan mezőgazdasági üzemhez, amely legalább egy zöldítési kötelezettségnek eleget tesz.
Hence, even if the greening obligation applied only to a single parcel, irrespective of its size, the area of the whole farm would still be included in the Commission’s indicator. 
Ezért ha a zöldítési kötelezettség netán csak egyetlen parcellára vonatkozott is, annak méretétől függetlenül, akkor is az egész üzem területe számít bele a Bizottság mutatójába.
In other words, this indicator measures all land belonging to farms which are not fully exempt from greening (or simply outside the CAP direct payment system). 
Más szóval: ez a mutató az összes olyan földterületet méri, amely területek a zöldítési kötelezettség alól nem teljesen mentesülő (valamint a KAP közvetlen kifizetési rendszerén kívül nem maradó) mezőgazdasági üzemekhez tartoznak.
Given the available data on the EU farm structure and the various exemption thresholds applying under greening, the Commission could have estimated the value of this indicator before implementing the policy. 
Tekintve, hogy rendelkezésre állnak adatok az uniós gazdaságok szerkezetéről és a zöldítés keretében érvényes különböző mentességi küszöbértékekről, a Bizottság megbecsülhette volna e mutató értékét, mielőtt megkezdte a szakpolitika végrehajtását.
As such, this figure is of limited use for monitoring the results achieved with greening. 
Jelenlegi formájában ez a számadat kevéssé hasznos a zöldítés révén elért eredmények figyelemmel kísérésére.
It does not, for example, reflect how widespread greening practices actually are – it would not change, for example, if the EFA requirement were raised from 5 % to 7 %. ... which illustrates the significant deadweight in the policy’s design 34. 
Nem tükrözi például, hogy az egyes zöldítési gyakorlatok valójában milyen széles körben érvényesülnek: a mutató értéke például akkor sem változna, ha az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó követelmény 5%-ról 7%-ra emelkedne.
The limited scale of change in farming practices brought about by greening is linked to the significant level of deadweight46 in the green payment. 
Az, hogy a zöldítés kevés változást idézett elő a gazdálkodási gyakorlatokban, azzal is kapcsolatos, hogy a zöldítési támogatásnál jelentős mértékű „talált pénz” hatás46 érvényesül.
Deadweight resulting from overlaps between greening and cross-compliance is discussed in paragraphs 59 to 61. 
A zöldítés és a kölcsönös megfeleltetés átfedéséből eredő „talált pénz” hatást az 59– 61. bekezdés tárgyalja.
potentially concerned) and mitigating factors (the requirements under cross-compliance are usually not identical to the requirements under greening), these overlaps can only explain a small part of the deadweight observed. 
Tekintettel az átfedések korlátozott voltára (potenciálisan az ökológiai jelentőségű területek csak néhány típusa érintett) és az enyhítő tényezőkre (a kölcsönös megfeleltetés követelményei általában nem egyeznek meg a zöldítési követelményekkel), ezek az átfedések a megfigyelt „talált pénz” hatások csak egy kis részére adnak magyarázatot.
Most of the deadweight in greening is due to the modesty of greening requirements, which generally reflect the normal farming practice. 
A zöldítés terén tapasztalt „talált pénz” hatások zömmel a zöldítési követelmények szerény voltának tulajdoníthatóak, hiszen azok általában csak a szokásos gazdálkodási gyakorlatot tükrözik.
This is particularly the case for crop diversification. 
Különösen áll ez a növénytermesztés diverzifikálására.
As mentioned in paragraph 30, the JRC estimated that – before greening was introduced – only around 1.8 % of all farmland in the EU did not comply with the crop diversification requirements. 
Amint a 30. bekezdésben említettük, a Közös Kutatóközpont becslése szerint a zöldítés bevezetését megelőzően az Unió összes mezőgazdasági földterületének csak 1,8%-a nem felelt meg a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó követelményeknek.
Regarding EFAs, we found that in Poland, various farming practices and features that were already in place in 2014 would have covered the greening requirement with 30 % to spare. 
Az ökológiai jelentőségű területeket illetően azt állapítottuk meg, hogy Lengyelország a már 2014-ben is alkalmazott gazdálkodási gyakorlatokkal és jellemzőkkel is eleget tett volna a zöldítési követelménynek úgy, hogy azt 30%-kal meg is haladta.
Across the EU as a whole, farmers affected by the 5 % EFA obligation declared double the required EFAs47. 
Az Unió egészében az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó 5%-os kötelezettség által érintett termelők az előírt ökológiai jelentőségű területek kétszeresét jelentették be47.
According to the data Member States reported to the Commission, in 2015, 76 % of EU farms, covering 27 % of all EU farmland were not subject to any greening obligations at all (see Figure 4). 
A tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott adatok szerint 2015-ben az uniós mezőgazdasági üzemek 76%-ára – vagyis az Unió összes mezőgazdasági földterületének 27%-ára – semmilyen zöldítési követelmény nem vonatkozott (lásd: 4. ábra).
These figures include farmers who do not claim their land under CAP direct payments48. 
Ebben a számban azok a termelők is benne vannak, akik földterületükre nem igényelnek közvetlen KAP-kifizetést48.
Among green payment recipients, a total of 65 %, farming around 16 % of the EU farmland declared for direct payments, were fully exempt from all greening obligations. 
A zöldítési támogatás kedvezményezettjeinek összesen 65%-ára nem vonatkozott semmilyen zöldítési követelmény; ezek a termelők a közvetlen kifizetési igények által érintett uniós mezőgazdasági földterület mintegy 16%-án gazdálkodtak.
Some of the exemptions concern the whole set of all greening obligations, while others apply to individual greening practices. 
Egyes mentességek a zöldítési kötelezettségek teljes körére vonatkoznak, míg mások csak egyes zöldítési gyakorlatokra.
More importantly, as shown in Table 1, certain exemptions are targeted at holdings which are ‘green by definition’, i.e. deemed to provide environmental public goods equivalent to greening. 
Ennél is fontosabb, hogy – amint az 1. táblázatban látható – egyes mentességek olyan üzemekre vonatkoznak, amelyek „meghatározás szerint” minősülnek zöldnek, mert a zöldítéssel egyenértékűnek tekintett környezeti közjavakat biztosítanak.
The Commission justifies the remaining exemptions by citing the need for simplification and cost-benefit considerations. 
A Bizottság a többi mentességet egyszerűsítési és költség-haszon megfontolásokkal indokolja.
Of the 10.6 million EU farms recorded in the Eurostat Farm Structure Survey 2013, around 3.4 million (32 %) do not benefit from CAP direct aids. 
35 48 Az Eurostat 2013-as gazdaságszerkezeti felmérésében szereplő 10,6 millió uniós mezőgazdasági üzem közül kb. 3,4 millió (32%) nem részesül a KAP közvetlen támogatásaiban.
These farms cover around 19.3 million ha, i.e. 11 % of the total EU agricultural area. 
Ezek az üzemek kb. 19,3 millió hektárra, vagyis az Unió összes mezőgazdasági földterületének 11%-ára terjednek ki.
concerned receive public money for greening without being required to provide any related public goods in return. Table 1 – Different motives behind greening exemptions 31 Greening practice concerned JUSTIFICATION FOR THE EXEMPTION ‘green by definition’ simplification / cost-benefit / other all □ organic farms □ holdings under small farmers scheme □ holdings with permanent crops only crop □ holdings with high share of □ holdings with less than 10 ha of diversification grassland arable land EFA □ holdings with high share of □ holdings with less than 15 ha of grassland arable land □ holdings with natural constraints in countries with high forest share Source: ECA, based on the European Commission’s documents. 
1. táblázat. A zöldítési mentességek különböző indítékai 36 Az érintett zöldítési gyakorlatok A MENTESSÉG INDOKLÁSA „meghatározás szerint zöld” egyszerűsítés / költség-haszon / egyéb valamennyi □ biogazdálkodást folytató □ a mezőgazdasági kistermelői gazdaságok támogatási rendszer által érintett mezőgazdasági üzemek □ csak állandó növénykultúrákat termesztő mezőgazdasági üzemek a növénytermesztés diverzifikálása □ magas gyepterület-arányú mezőgazdasági üzemek □ 10 hektárnál kevesebb szántóterülettel bíró mezőgazdasági üzemek EFA □ magas gyepterület-arányú mezőgazdasági üzemek □ hátrányos természeti adottságú területeken gazdálkodó mezőgazdasági üzemek nagy arányban erdővel borított országokban □ 15 hektárnál kevesebb szántóterülettel bíró mezőgazdasági üzemek Forrás: Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság dokumentumai alapján.
Crop diversification is less beneficial for soil than crop rotation 40. 
A növénytermesztés diverzifikálása kevésbé előnyös a talaj számára, mint a vetésforgó 40.
The greening practice of crop diversification replaced an optional GAEC on crop rotation in force until 2014. 
A növénytermesztés diverzifikálásának zöldítési gyakorlata egy 2014-ig hatályos, a vetésforgóra vonatkozó opcionális GAEC-előírást váltott fel.
There are important differences between the two practices. 
A két gyakorlat között jelentősek a különbségek.
With crop rotation, farmers change the crops grown on each parcel from one year to another. 
Vetésforgó alkalmazásakor a termelők az egyes parcellákon termesztett növényeket évről évre más növénnyel váltják fel.
This limits the depletion of soil nutrients and the spread of pathogens. 
és a kórokozók elterjedését.
Despite the requirement for at least two crops on a farm in any given year, crop diversification does not guarantee a similar change in crops on land over time. 
Noha előírás, hogy adott évben egy gazdaságban legalább két fajta növénykultúra legyen, a növénytermesztés diverzifikálása nem garantálja, hogy a földterületeken idővel hasonló változás menjen végbe.