natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A degree of judgement is required to assess the justifications given by the applicant but the project files lacked documentation to show the basis on which staff evaluating the application considered that the extra costs involved were reasonable. 
Bizonyos fokú szakmai mérlegelésre van szükség a kérelmező által feltüntetett indoklás értékelésé­ hez, de a projekttel kapcsolatos iratok között nem szerepelt arra vonatkozó dokumentum, hogy a munkatársak mi alapján tekintették a vonatkozó több­ letköltségeket ésszerűnek.
51 An alternative approach, followed by around a quarter (21) of the 88 Mem‐ ber State authorities, is to always base the grant on the lowest valid offer. 
51 A 88 tagállami hatóság negyede (21) ál­ tal követett alternatív módszer szerint a támogatást mindig a legalacsonyabb összegű érvényes ajánlat alapján ítélik meg.
This has the advantages of simplicity — as it is unambiguous — and economy as the cost to the EU budget is the lowest. 
Ennek a módszernek az előnye az egyszerűségben – mivel egyértelmű – és gazdaságosságban rejlik, mivel az uniós költségvetést terhelő költség a lehető legalacsonyabb.
Such an approach does not prevent the applicant from choosing the ‘best value’ offer if that is higher — but the amount of grant will always be determined on the lowest offer. 
Ez a módszer nem akadályozza meg a kérelmezőt a magasabb összegű, „leginkább értékarányos“ ajánlat elfogadásá­ ban, de a támogatás összegét minden esetben a legolcsóbb ajánlat alapján határozzák meg.
In effect, applicants pay for the ‘extras’ (such as higher quality or an extended warranty) themselves without grant support. 
A gyakorlatban így a kérelmezők a „többletszolgáltatáso­ kért“ (mint magasabb minőség vagy kibővített garancia) maguk fizet­ nek, támogatás nélkül.
The different approaches are illustrated in Box 5. 
A különböző módszereket az 5. háttérmagyarázat mutatja be.
52 Of course, neither of the above approaches will be effective if the applicant manipulates the process of obtaining and presenting offers, for example by drafting the specifica‐ tions in a way that excludes potential suppliers. 
52 Természetesen a fenti módszerek egyi­ ke sem lesz hatásos, ha a kérelmező manipulálja az ajánlatok bekérését és bemutatását, például olyan specifiká­ ciók megadásával, amelyek potenciális szállítókat zárnak ki az eljárásból.
This risk is covered in Part III: Getting the best price. 
Ezt a kockázatot a Legjobb ár elérése című III. rész tárgyalja.
Observations 28 Different approaches to establishing the grant amount: lowest valid offer or applicant’s choice Simplified example: Farmers in Member States X and Y receive offers for 200 hp tractors from brands A, B and C for 80 000 euro, 90 000 euro and 100 000 euro respectively. 
Észrevételek 28 A támogatás összegének meghatározására szolgáló különböző módszerek: a leg­ alacsonyabb érvényes ajánlat vagy a kérelmező által választott ajánlat Egyszerűsített példa: X és Y tagállamban a mezőgazdasági termelők A, B és C gyártóktól 80 000, 90 000 és 100 000 eurós összegben kapnak ajánlatot 200 lóerős traktorra.
The tractors are functionally equivalent but the farmers both prefer brand C. While it is the most expensive, it holds its value well and can be resold for 40 000 euro after 5 years. 
A traktorok funkcionálisan egyenértékűek, de mindkét ország termelői a C gyártót részesítik előnyben. Bár ez a legdrágább jármű, de értéktartása jó, és 5 év múlva 40 000 euróért adható el.
Taking the grant into account, this is better value than tractor A, which has a lower resale value. 
A támogatás összegét figyelembe véve ez értékarányosabb, mint az A traktor, amely később csak alacsonyabb áron értékesíthető.
Member States X and Y both approve grants for the purchase of tractor C but the amount of the grant is dif‐ ferent. 
Mind az X mind az Y tagállam jóváhagyja a C traktor megvásárlását, de a támogatás összege eltérő.
Member State X follows the ‘lowest offer’ principle and gives a 40 000 euro grant (50 % of the lowest valid offer). 
Az X tagállam a „legolcsóbb ajánlat“ elvét követi, és 40 000 euró összegű támogatást nyújt (a legalacsonyabb érvényes ajánlat 50%­a).
Member State Y checks that the farmer has justified the higher offer and gives a 50 % grant of 50 000 euro based on the applicant’s choice. (euro) Member State X: grant based on lowest offer Member State Y: grant based on applicant’s choice Lowest valid offer 80 000 80 000 Applicant’s chosen offer 100 000 100 000 Grant approved at 50 % 40 000 50 000 Expert opinions can give good assurance that specifications are reasonable, provided that they are sufficiently independent 53 Many RDP projects involve similar types of expenditure: agricultural machinery, agricultural installations, construction and rural infrastructure, for example. 
Az X tagállam ellenőrzi, hogy a mezőgazdasági termelő megfelelően indokolta­e a drágább ajánlat elfo­ gadását, és a kérelmező által választott ajánlat alapján 50 000 euró összegű 50%­os támogatást nyújt. (euró) X tagállam: a támogatás a legolcsóbb ajánlaton alapul Y tagállam: a támogatás a kérelmező választásán alapul Legolcsóbb érvényes ajánlat 80 000 80 000 Kérelmező által választott ajánlat 100 000 100 000 50%-os jóváhagyott támogatás 40 000 50 000 A szakvélemények megfelelő bizonyosságot nyújthatnak a specifikációk ésszerűségéről, feltéve, hogy függetlennek tekinthetők 53 Számos, vidékfejlesztési programba tartozó projekt hasonló kiadási típuso­ kat tartalmaz, mint pl. mezőgazdasági gépek, mezőgazdasági létesítmények, építési munkák és vidéki infrastruktú­ ra.
Several Member State authorities, including Hungary and Italy (Campania), employ staff with qualifications in these fields, such as agricultural engineers or quantity surveyors. 
Több tagállami hatóság, köztük Ma­ gyarországon és Olaszországban, Cam­ paniában megfelelő szakképesítéssel rendelkező munkatársakat, például mezőgazdasági mérnököket vagy elő­ készítő mérnököket alkalmaznak.
These are able to under‐ stand the technical specifications and apply their professional qualifications and experience to make sound judge‐ ments on the project specifications proposed. 
Ezek a szakemberek megértik a műszaki specifikációkat, és szakképesítésük és szakmai tapasztalatuk alapján megfe­ lelően értékelik a javasolt projektspe­ cifikációkat.
Provided that the purpose and conclusion of the checks is clear and the work done is documented, the use of in‐house expertise can give reliable, independent assurance that the costs proposed are reasonable and allows the Member State authorities to identify any cases of gold‐plating. 
Ha az ellenőrzések célja és végrehajtása egyértelmű, továbbá az elvégzett munkát dokumentálják, a házon belüli szakértelem felhaszná­ lása megbízható és független bizo­ nyosságot nyújt a javasolt költségek ésszerűségéről, és lehetővé teszi a tagállami hatóságok számára az indokolatlan minőségnövelés kiszűré­ sét.
The deterrent effect of this is also im‐ portant: a farmer that knows that the grant application will be evaluated by an agricultural engineer, for example, is less likely to apply for an excessive specification. Box 5 
Ennek visszatartó ereje is jelentős: ha egy mezőgazdasági termelő tudja, hogy a támogatási kérelmet például mezőgazdasági mérnök fogja értékel­ ni, kisebb valószínűséggel fog túlzott műszaki tartalmat igényelni. 5. háttérmagyarázat
Observations 29 54 However, it is not always feasible or cost‐effective for Member State authorities to employ staff with such expertise, particularly when there are too few projects of a particular type to justify it. 
Észrevételek 29 54 A tagállami hatóságok számára azon­ ban nem minden esetben megoldható vagy költséghatékony az ilyen szak­ képesítéssel rendelkező munkatársak foglalkoztatása, különösen, ha túl kevés olyan típusú projektet kezelnek, amely ezt indokolná.
Some Member State authorities, such as those in Greece and Lithuania, contract experts to give opinions on the specifications and costs of selected projects, particularly for projects that present specific risks because of their size or specificities, or because they differ from the normal ranges of costs. 
Egyes tagállami hatóságok, például Görögországban és Litvániában, szerződéses megbízással foglalkoztatnak szakértőket a kivá­ lasztott projektek specifikációival és költségeivel kapcsolatos szakvélemé­ nyek elkészítésére, különösen az olyan projektek esetében, amelyek méretük vagy sajátosságaik miatt, vagy a szoká­ sos költségtartomány túllépése miatt külön kockázatot jelentenek.
55 Other Member State authorities, such as those in Austria and Hungary, require applicants to provide a cer‐ tificate or statement by a recognised expert such as a quantity surveyor on the project specifications. 
55 Más tagállami hatóságok, például Ausztriában és Magyarországon elis­ mert szakértőtől mint például előké­ szítő mérnöktől származó tanúsítványt vagy nyilatkozatot kérnek a pályázók­ tól a projektek specifikációiról.
However, the reliance that can be placed on such statements is limited in practice. 
Ez ilyen nyilatkozatok megbízhatósága azok­ ban a gyakorlatban korlátozott.
Most obviously, the experts will act in their clients’ interest, which may conflict with the Member States’ and the EU’s interests of achieving the policy objectives at the lowest possible cost. 
A szak­ értők nyilvánvalóan ügyfeleik érde­ keit tartják szem előtt, ami ellentétes lehet a tagállamoknak és az Uniónak a szakpolitikai célok legalacsonyabb költségráfordítással történő eléréséhez fűződő érdekeivel.
Secondly, the purpose of the expert’s statement may be to confirm that the specification complies with building regulations or other technical require‐ ments. 
Másrészről a szak­ értői szakvélemények célja a specifi­ kációk építési előírásoknak vagy más műszaki előírásoknak való megfe­ lelésének igazolása is lehet.
This is not relevant or useful for identifying potential overspecification. 
Ez nem releváns az esetleges túlzott műszaki tartalom azonosítása szempontjából.
Part III — Getting the best price: approaches to ensure that the prices of the items approved are reasonable 56 Following the principle of economy (see paragraphs 2 and 10), EU project funding should be based on prices that are the lowest available for the required project specification. 
III. rész – A legjobb ár elérése: a jóváhagyott tételek árai ésszerűségének biztosítására szolgáló módszerek 56 A gazdaságosság elve (lásd: 2. és 10. bekezdés) alapján az uniós projek­ tek finanszírozásának a szükséges pro­ jektspecifikációkhoz képest elérhető legalacsonyabb árakon kell alapulnia.
How‐ ever, subsidies reduce the incentive for the applicant to search for the best prices and applicants may prefer to favour a higher‐cost supplier, leading to the risk that grant applications may be based on uncompetitive prices. 
A támogatások azonban nem ösz­ tönzik a kérelmezőket a legjobb árak felkutatására, és a kérelmezők adott esetben magasabb árakon dolgozó szállítót részesíthetnek előnyben, így fennáll annak kockázata, hogy a támo­ gatási kérelmek nem versenyképes ára­ kon alapulnak.
The Court assessed the approaches fol‐ lowed by Member State authorities to address this risk. 
A Számvevőszék meg­ vizsgálta a tagállamok által e kockázat kezelésére alkalmazott módszereket.
57 By the end of 2013, all 15 of the Mem‐ ber State authorities had formal sys‐ tems in place for checking that prices are reasonable. 
57 2013 végére mind a 15 tagállami ható­ ság rendelkezett hivatalos rendszerrel az árak ésszerűségének ellenőrzésé­ re.
The main approaches followed (which are described in Box 2) were: ο comparing the costs applied for with independent price informa‐ tion (obtained through market research or from price lists or databases); ο comparing different offers ob‐ tained by the applicant (includ‐ ing through public procurement procedures); ο consulting experts. 
Az alkalmazott fő módszerek az alábbiak voltak (részletes ismertetésük a 2. háttérmagyarázatban található): ο az igényelt költségek összehasonlí­ tása független forrásból származó árakkal (piackutatás vagy árlisták és adatbázisok); ο a kérelmező által bekért különböző ajánlatok összehasonlítása (bele­ értve a közbeszerzési eljárásból származókat is); ο szakértők igénybevétele.
An alternative approach followed that mitigated the risk was to use simplified or maximum costs to establish or limit project costs. 
Egy alternatív módszer következett a kockázat enyhítésére; az egysze­ rűsített költségelszámolás vagy költségplafon alkalmazása a projekt költségeinek megállapítására vagy korlátozására.
Observations 30 Where feasible, using simpli‐ fied cost options (or using maximum costs in a similar way) effectively limits the risks of excessive prices — as long as they are set at the right level 58 As described in paragraphs 38 to 42, grants can be based on simplified costs determined by the Member State authorities, an approach which limits the risk of overspecification. 
Észrevételek 30 Ahol alkalmazható, az egy­ szerűsített költségelszá­ molási módszerek (vagy költségplafon) alkalmazása hatásosan korlátozza a túl­ árazás kockázatát, feltéve, hogy azokat megfelelően határozzák meg 58 A 38–42. bekezdésben leírtak szerint a támogatás a tagállami hatóságok által meghatározott egyszerűsített költségelszámolás alapján is történ­ het, mivel ez a módszer korlátozza a túlzott műszaki tartalom kockázatát.
Maximum costs can be set for outputs, results or categories of expenditure in a similar way. 
Az outputokra, eredményekre vagy ki­ adási kategóriákra vonatkozóan ehhez hasonlóan költségplafon határozható meg.
Where these cost levels are set at or below the level of the best available market prices, it follows that the cost to the EU budget will be reasonable. 
Amennyiben ezeket a költség­ szinteket az elérhető legjobb piaci ár szintjén vagy az alatt határozzák meg, az uniós költségvetést terhelő költségek ésszerű szinten maradnak.
In paragraphs 41 and 42, the Court found that over half the Member State au‐ thorities made some use of simplified costs and there was scope for more widespread use of these approaches. 
A 41–42. bekezdésben a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállami ható­ ságok több mint fele használt valami­ lyen egyszerűsített költségelszámolási módszert, és további lehetőségek vannak még e módszerek szélesebb körű alkalmazására.
59 Where a maximum cost is set, the ap‐ plicant is reimbursed the lowest of the grant applied for, the amount actually paid or the maximum amount. 
59 Amennyiben költségplafont határoznak meg, akkor a kérelmező számára az igényelt összeg, a ténylegesen kifize­ tett összeg és a költségplafon közül a legalacsonyabb alapján térítik meg a ráfordítást.
This potentially gives the best economy for the EU and national budgets. 
Adott esetben ez az uniós és a tagállami költségvetések szem­ pontjából leggazdaságosabb megol­ dás.
With the simplified cost methods, however, the applicant can theoretically re‐ ceive a grant for more than the costs incurred. 
Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alapján a kérelmező elméletileg a felmerült költségeket meghaladó összegű támogatásban ré­ szesülhet.
Provided that this occurs infrequently and is only for small amounts the extra cost can be justi‐ fied by the gains from the additional simplification. 
Amennyiben az csak ritkán és kis összegben fordul elő, a többlet­ költséget a további egyszerűsítésből adódó megtakarítások indokolhatják.
60 If ‘maximum costs’ are set at a level that exceeds the available market prices they would have little effect. 
60 Amennyiben a „költségplafont“ az el­ érhető piaci árakat meghaladó szinten határozzák meg, az nem fog a kívánt hatással járni.
If ‘simplified costs’ are set too high this would lead to unjustified costs being incurred as described below. This is illustrated in Box 6. 
Ha az „egyszerűsített költségelszámolási módszerek“ túl ma­ gas árakat alkalmaznak, az indokolatla­ nul magas költségekhez fog vezetni az alább leírtak szerint. Ezt az eshetősé­ get a 6. háttérmagyarázat mutatja be.
Observations 31 The difference between maximum unit costs and standard unit costs Simplified example: Based on a study, the average cost of replanting a forest is estimated by the Member State authorities to be over 4 000 euro per hectare. 
Észrevételek 31 A legmagasabb egységköltség és a standard egységköltség közti különbség Egyszerűsített példa: egy tanulmány alapján egy erdő újratelepítésének a tagállami hatósá­ gok által becsült költsége meghaladja a hektáronkénti 4000 eurót.
With a system of ‘maximum unit costs’ an amount of 4 000 euro per hectare is set as a ceiling. 
A „legmagasabb egységköltségen“ alapuló rendszerben a hektáronkénti 4000 euró jelenti a költségplafont.
The applicant has to submit details of the actual costs incurred and the Member State authorities have to check these. 
A kérelmezőnek be kell nyújtania a tényleges költségek részletes adatait, majd a tagállam hatóságai ellenőrzik ezeket.
The payment made is based on the actual costs per hectare up to the maximum. 
A kifizetés a ténylegesen felmerült hektáronkénti költség alapján történik meg, a költségplafon erejéig.
With a system of ‘standard unit costs’ the Member State authorities pay the same amount of 4 000 euro per hectare to all applicants, regardless of the costs incurred. 
A „standard egységköltségeken“ alapuló rendszerben a tagállami hatóságok minden kérelmező számára egységesen hektáronként 4000 eurót fizetnek ki, függetlenül a ténylegesen felmerült költségektől.
This is a simplification for the applicant — who does not have to prove that their costs are reasonable or submit details of the actual costs — as well as for the Member State authorities. 
Ez egysze­ rűsítést jelent mind a kérelmező, akinek nem kell bizonyítania a költségek ésszerűségét és nem kell részletes adatokat benyújtania a tényleges költségekről, mind a tagállami hatóságok számára.
If the maximum cost is set at 6 000 euro it has no effect. 
Ha a költségplafont 6000 euróban állapítják meg, az nem jár hatással.
If the standard cost is set at 6 000 euro it results in overpayments, as illustrated in the following table: Box 6 Actual costs incurred per hectare 3 000 4 000 5 000 Grant paid on basis of 4 000/ha maximum cost Grant paid on basis of 4 000/ha standard cost 4 000 4 000 4 000 Grant paid on basis of 6 000/ha maximum cost 3 000 4 000 5 000 (euro) Grant paid on basis of 6 000/ha standard cost 6 000 6 000 6 000 If simplified cost levels are set too high, they could affect the economy of the whole expenditure — for this reason Member State authorities should ensure they are soundly based and periodically review and adjust them 61 Simplified costs have to be set in advance as they are needed for pre‐ paring applications and approving the grant amount. 
Ha a standard költségeket állapítják meg 6000 euróban, az túlzott kifizetésekhez vezet, ahogy azt az alábbi táblázat mutatja: 6. háttérmagyarázat Ténylegesen felmerült költségek hektáronként 3 000 4 000 5 000 Ha az egyszerűsített költségelszámolás költségszintjeit túl magasan állapítják meg, az hatással van a kiadások egészének gazdaságosságára – ezért 3 000 4 000 4 000 a tagállami hatóságoknak gondoskodniuk kell azok megfelelő alapokra helyezéséről, valamint időszakos felülvizsgálatáról és kiigazításáról a támogatási kérelmek előkészítéséhez és a támogatás összegének jóváhagyá­ sához is szükségesek.
Studies and pro‐ jections are needed to establish the amounts, which will entail a number of assumptions. 
Tanulmányokra és előrejelzésekre van szükség az összegek megállapításához, amelyek számos feltételezésen alapulnak.
The Commission has issued guidance for Member State authorities to ensure that these calculations are sound. 
A Bizottság iránymutatást adott ki a tagállami hatóságok számára a szá­ mítások megbízhatóságának biztosítá­ sára.
These authorities can obtain additional assurance by having the calculations audited. 
Ezek a hatóságok további bizo­ nyosságot szerezhetnek a számítások auditálásával.
Observations 32 62 The resulting amounts will apply for a standard situation and may under‐ state the prices available to some applicants and overstate others. 
Észrevételek 32 62 Az így kapott összegek a szokásos helyzetekre vonatkoznak, és egyes kérelmezők esetében alábecsülhetik, míg más kérelmezők esetében túl­ becsülhetik a ténylegesen elérhető árakat.
This could lead to overpayments, where the grant exceeds the real costs incurred. 
Ez túlfizetéshez vezethet ott, ahol a támogatás összege meghaladja a ténylegesen felmerült költségeket.
An example is shown in Box 7. 
A 7. háttérmagyarázat szolgál erre példával.
To this end, Member State authorities should periodically test a sample of real cases to be sure that the simplified costs are set at or below the level of generally available market prices. 
Ennek érdekében a tag­ állami hatóságoknak időközönként valós eseteket kell megvizsgálniuk, megbizonyosodva arról, hogy az egyszerűsített költségelszámolás során alkalmazott költségek az általánosan elérhető piaci árak szintjén vagy az alatt mozognak.
63 The Court did not identify any Member State authorities that kept simplified costs under review in this way. 
63 A Számvevőszék egyetlen olyan tag­ állami hatóságot sem talált, amely ily módon felülvizsgálta volna az egysze­ rűsített költségeket.
How‐ ever, some did have methods to ensure that their maximum unit costs were reasonable, which could also be ap‐ plied to simplified costs. 
Néhány ható­ ság azonban rendelkezett bizonyos módszerekkel a maximális egységköltségek ésszerűségének biztosítására, amelyeket az egyszerűsített költségel­ számolásra vonatkozóan is alkalmazni lehetne.
For example, in Germany (Brandenburg and Berlin), the authorities adjusted each year the maximum cost per hectare for planting forests to 85 % of the average actual costs observed in the preceding year. 
Például Németországban, Brandenburgban és Berlinben a ható­ ságok az erdőtelepítés hektáronkénti maximális költségét minden évben a megelőző év tényleges átlagköltsé­ gének 85%­ában határozták meg.
Standard unit costs based on theoretical calculations can overstate the available market prices, resulting in overpayments The 2007 RDP for England included a standard cost of GBP 228 per hectare for management of scrub land un‐ der the measure for ‘non‐productive investments’. 
Az elméleti számításokon alapuló standard egységköltségek túlbecsülhetik az elérhető piaci árakat, ami túlfizetésekhez vezethet Anglia 2007­es vidékfejlesztési programjában a cserjés területek kezelésének standard költségét a „nem termelő beruházások” keretében hektáronként 228 angol fontban határozták meg.
The English authorities based this amount on estimates of the typical costs of a farmer undertaking this work. 
Az angol hatóságok ezt az összeget a tevékenységet végző mezőgazdasági termelő tipikus költségeire vonatkozó becslésre alapozták.
A well‐respected agricultural college checked the calcula‐ tion. 
A számításokat egy köztiszteletben álló mezőgazdasági főiskola ellenőrizte.
The Court’s audit of a randomly selected 2012 payment found that the farmer concerned had employed a contractor to do the work at a cost of GBP 95 per hectare. 
Egy véletlenszerűen kiválasztott 2012­es kifizetés számvevőszéki ellenőrzése megállapította, hogy az érintett mezőgazdasági termelő alvállal­ kozót bízott meg a munka elvégzésére hektáronként 95 angol fontért.
The English authorities did not have a process in place to periodically compare the standard unit costs with the actual costs incurred for a sample of projects, which could have detected that the standard costs were out of line with real costs. Box 7 
Az angol hatóságok nem vezettek be eljárást arra, hogy a projektekből vett mintákat használva a standard egységköltségeket rendszeresen összehasonlítsák a tényleges költségekkel, amellyel észlelhették volna, hogy a standard költségek nem álltak összhangban a valós költségekkel. 7. háttérmagyarázat