natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EXECUTIVE SUMMARY IV Projects were not implemented according to planning; there were significant delays and considerable changes in the financing plans. 
A projekteket a tervektől eltérően valósították meg; a jelentős késedelmek mellett számottevő változások következtek be a finanszírozási tervekben is.
V. The projects audited by the Court increase the compliance with the EU standards or improve the links to the trans-European network. 
V. A Számvevőszék által ellenőrzött projektek növelik az uniós előírásoknak való megfelelést, illetve javítják a transzeurópai hálózathoz való csatlakozásokat.
The Court recommends that the Commission make a follow-up of ISPA’s implementation and examine how delays could be avoided or reduced in the future, when implementing a similar instrument. 
A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság kövesse nyomon az ISPA végrehajtását ,és vizsgálja meg, hogy a jövőben hasonló eszközök végrehajtása során hogyan lehet elkerülni, illetve csökkenteni a késedelmeket.
In this context, the Commission should make the guidance documents available before the candidate countries start preparing their projects and greater attention should be devoted to reduce time needed to complete procedures. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Ebben az összefüggésben a Bizottság az útmutató dokumentumokat még azelőtt bocsássa rendelkezésre, hogy a tagjelölt országok megkezdik projektjeik előkészítését, valamint fordítson nagyobb figyelmet az eljárások elvégzéséhez szükséges idő lerövidítésére. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) is one of the three financial instruments (with PHARE and Sapard) to assist candidate countries in the preparation for accession. 
Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) (a PHARE-és a SAPARD programmal együtt) annak a három pénzügyi eszköznek az egyike, amelyek célja a tagjelölt országok támogatása a csatlakozásra való felkészülésben.
ISPA was set up in 1999 to contribute to the process of preparation for accession to the European Union concerning environment and transport1 in the former candidate countries of central and eastern Europe2, along the same lines as the Cohesion Fund model designed for the least prosperous EU members (see Figure 1). 
Az ISPA-t 1999-ben az Európai Unióhoz való csatlakozási folyamat környezetvédelmi és közlekedési vetületének támogatására1 hozták létre az akkor tagjelölt közép-és kelet-európai országok számára2, ugyanúgy, ahogy az EU legkevésbé fejlett tagállamai számára kialakították a Kohéziós Alap modelljét (lásd: 1. ábra).
It also helped candidate countries prepare for the management of EU funds after accession, by providing experience in their use for large infrastructure projects. 
Az ISPA az infrastrukturális nagyprojektekre vonatkozó tapasztalatok átadásával is segítette a tagjelölt országok felkészülését az uniós pénzeszközök csatlakozás utáni kezelésére.
1 Article 1 of Regulation (EC) No 1267/1999. 
1 Az 1267/1999/EK rendelet 1. cikke.
2 Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia. 
2 Bulgária, Csehország, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia, Szlovákia és Szlovénia.
ISPA operated during the programming period 2000–06. 
Az ISPA a 2000 és 2006 közötti programozási időszak alatt működött.
From January 2007 onwards, similar actions have been financed under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)3. 
2007 januárjától a hasonló fellépéseket az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) alapján finanszírozzák3.
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES 3. 
AZ ISPA IRÁNYÍTÁSA ÉS PÉNZÜGYI FORRÁSAI 3.
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved. 
A 2. ábra a projektek kidolgozásának és jóváhagyásának keretrendszerét mutatja be.
3 IPA covers Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99. 
3 Az IPA az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1244/99. sz. határozatának értelmében a következő országokra vonatkozik: Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Törökország, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró, Szerbia és Koszovó.
9 FIGURE 2 Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidate country • Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession • Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy National development plan development strategy prepared by candidate country The Commission Appraisal Followed by two interservice consultations Commission decision Financing memorandum Co-signed by the candidate country ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country Project application Containing detailed project description Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Obligatory opinion ISPA manual CBA guidelines Issued by the ISPA Management Committee Guidelines 
9 2. ÁBRA Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének programozása Csatlakozási partnerség A közösségi vívmányok prioritási területei Előkészíti: a Bizottság Nemzeti program A csatlakozási felkészülés cselekvési terve Készíti: a tagjelölt ország • Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról szóló, 1999. június 21-i 1267/1999/EK tanácsi rendelet • Az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról szóló, 1999. június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendelet Nemzeti fejlesztési terv Fejlesztési stratégia Készíti: a tagjelölt ország A Bizottság Értékelés amelyet két szolgálatközi konzultáció követ Bizottsági határozat Finanszírozási megállapodás Társaláíró: a tagjelölt ország AZ ISPA ELJÁRÁSI KERETRENDSZERE Nemzeti ISPA-stratégia, amely meghatározza az ágazati stratégiákat és felsorolja az elsőbbséget élvező projekteket Készíti: a tagjelölt ország Projektalkalmazás a projekt részletes leírásával 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006 Kötelező vélemény Kiadja az ISPA irányítóbizottság ISPA-kézikönyv KHE-iránymutatások Iránymutatások
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria. 
Az ISPA teljes keretösszege a 2000 és 2006 közötti időszakra 7 280 millió EUR volt (1999-es árakon évente 1 040 millió EUR4), amelyet azután a meghatározott szempontok szerint osztottak el a kedvezményezett országok között.
ISPA aimed at using these funds according to an appropriate balance between measures in the field of the environment and measures relating to transport infrastructure. 
Az ISPA a környezetvédelemre és a közlekedési infrastruktúrára irányuló intézkedések között kellő egyensúlyt tartva igyekezett felhasználni ezeket a pénzeszközöket.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. 
Az ISPA keretében összesen 366 projektet hagytak jóvá; ezek közül 201 a környezetvédelmi ágazatot, 78 a közlekedési ágazatot, 87 pedig a technikai segítségnyújtást érintette.
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5. 
Az ISPA-költségvetés módosítások előtti, a technikai segítségnyújtás nélküli összege (2006-os árakon) 7 708 millió EUR volt5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. 
Az ISPA-projektekhez való hozzájárulás a környezetvédelmi ágazatban 3 804 millió eurót, a közlekedési ágazatban 3 904 millió eurót tett ki.
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply. 
A környezetvédelmi ágazatban (lásd: 3. ábra) a 201 projekt nagy része (73%) a szennyvízkezelés és a vízellátás területére esett.
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4). 
A közlekedési ágazatban a 78 ISPA-projekt főként (97%) a vasúti, valamint a közúti és az autópálya-ágazatot érintette (lásd: 4. ábra).
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999). 
4 Az 1267/1999/EK rendelet 4. cikke, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (HL C 172., 1999.6.18.), 2. o. és II. melléklet.
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007. 
5 Bizottság, Regionális Politikai Főigazgatóság, 2007.12.31-i helyzet.
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 3. ÁBRA AZ ISPA KÖRNYEZETVÉDELMI PROJEKTJEINEK MEGOSZLÁSA Projektek száma: 9 Kombinált szennyvízhálózatok és szennyvíztisztítóművek Ivóvízellátás Kombinált szennyvízkezelés és ivóvízellátás Szilárd hulladék kezelése Egyéb Projektek száma: 46 Arány: 23% Arány: 4% Projektek száma: 52 Arány: 26% Projektek száma: 89 Arány: 45% Projektek száma: 5 Arány: 2% 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. 
Az ISPA területén a társfinanszírozás aránya elérheti a közkiadások, illetve azokkal egyenértékű kiadások 75%-át6.
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD). 
A nemzeti hozzájárulás bizonyos esetekben pénzügyi intézmények, például az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által nyújtott hitelek formájában valósult meg.
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999. 
6 Az ISPA általános célkitűzéseinek eléréséhez elengedhetetlennek tartott projektek esetében ez az arány az 1267/1999/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően 85%-ig megnövelhető.
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
ÁBRA AZ ISPA KÖZLEKEDÉSI PROJEKTJEINEK MEGOSZLÁSA Projektek száma: 2 Arány: 3% Projektek száma: 39 Arány: 50% Projektek száma: 37 Arány: 47% Közút és autópálya Vasút Egyéb 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
12 AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS 7.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union. 
A tagjelölt országok számára az ISPA végrehajtása volt az egyik első olyan alkalom, amikor nagyszabású uniós társfinanszírozású beruházásokkal szembesültek.
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T? 
Ezért, tekintettel az ISPA jelentős szerepére a tagjelölt országok csatlakozásában, illetve a korábbi ellenőrzések megállapí-tásaira7, a Számvevőszék úgy határozott, hogy ellenőrzést végez az ISPA-val kapcsolatos következő kérdések megválaszolása végett: a) Az ISPA-fellépéseket koherens stratégia és megfelelő előkészítés támogatta-e? b) A projekteket a terveknek megfelelően valósították-e meg? c) Hozzásegítették-e a projektek a kedvezményezett országokat ahhoz, hogy megfeleljenek az uniós környezetvédelmi irányelveknek, és hozzájárultak-e a TEN-T tökéletesítéséhez?
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004. 
Az ISPA programozása a 2000 és 2006 közötti időszakra volt érvényes, a kedvezményezett országok többsége pedig 2004 májusában csatlakozott az Unióhoz.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available. 
A 279 infrastrukturális projekt között kevés olyan volt, amelyről 2007. december 31-ig végleges jelentés született.
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects. 
A projektek teljesítménye és elért eredményei tekintetében a Számvevőszék így csak előzetes értékelést adhatott.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined. 
A 2000 és 2003 között elfogadott projektek közül 32 (16 környezetvédelmi és 16 közlekedési) projekt vizsgálatára került sor, amelyek hat kedvezményezett országot érintettek.
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania. 
16 (nyolc környezetvédelmi és nyolc közlekedési) projekt esetében helyszíni ellenőrzésre került sor Csehországban, Lengyelországban, Lettországban és Romániában.
The other 16 projects were subject to a desk-review. 
A másik 16 projekt ellenőrzése a dokumentáció áttekintésével történt.
They concern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria. 
Ezek a projektek a fent említett országokon kívül Magyarországot és Bulgáriát érintették.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. 
A dokumentumok áttekintésére és a beszélgetésekre a Bizottság központi részlegeinél és a bizottsági delegációknál került sor.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries. 
A tagjelölt országokban a környezetvédelmi és közlekedési minisztériumokkal, a regionális és a helyi hatóságokkal, valamint a végső kedvezményezettekkel került sor megbeszélésekre.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation. 
A Számvevőszék ezenkívül egy kérdőíves felméréssel gyűjtötte össze a véleményeket arról, hogy mely gondok merültek fel a leggyakrabban az ISPA végrehajtása során. A kérdőívet a négy felkeresett ország 155, a projektek napi irányításáért felelős projektvezetője8, illetve szerve kapta meg.
The Court received 145 answers9 (93 % response rate). 
A Számvevőszékhez 145 válasz érkezett be9 (93%-os válaszadási arány).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions. 
A Számvevőszék ezenfelül nemzetközi pénzügyi intézmények környezetvédelmi és közlekedési projektekben jártas szakértőinek véleményét is kikérte.
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p. 1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p. 1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 
7 A Számvevőszék 5/2003. sz. különjelentése a környezetvédelmi projektek PHARE és ISPA keretében történő támogatásáról a tagjelölt országokban (HL C 167., 2003.7.17., 1. o.), a 15/2000. sz. különjelentés a Kohéziós Alapról (HL C 279., 2000.1.2., 1. o.), valamint a 6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) (HL C 94., 2006.4.21., 1. o.).
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors. 
8 Ezek a projektvezetők a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat ISPA-projektjeinek 42%-át képviselték.
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
9 Technikai okokból, például a kérdőív pontatlan kitöltése vagy hiányos válaszadás miatt csak 127 kérdőív volt felhasználható (82%). 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
13 AUDIT OBSERVATIONS WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTING ISPA ACTIONS? 
13 ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK AZ ISPAFELLÉPÉSEKET KOHERENS STRATÉGIA ÉS MEGFELELŐ ELŐKÉSZÍTÉS TÁMOGATTAE?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13. 
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK 13.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission. 
A Bizottság kérésére minden kedvezményezett ország nemzeti ISPA-stratégiát dolgozott ki a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat tekintetében.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed. 
E stratégiák célja az volt, hogy a kiemelt célkitűzések kijelölése végett meghatározzák az ágazaton belüli, illetve a földrajzi prioritásokat – például oly módon, hogy feltárják, hogy hol vannak szűk szállítási keresztmetszetek vagy környezetvédelmi szempontból veszélyeztetett pontok –, illetve hogy azonosítsák a szükséges forrásokat.
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I). 
A nemzeti ISPA-stratégiáknak kell továbbá megadniuk a projekt kiválasztás keretét és megszabniuk a javasolt projektek közüli választás és a projektértékelés szempontjait (lásd: I. melléklet).
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA. 
A tagjelölt országok kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelynek többek között a következő elemeket kellett tartalmaznia10: a) a munka végrehajtásának menetrendje; b) költség-haszon elemzés; c) a pénzügyi terv, beleértve az ISPA-n kívüli finanszírozási forrásokat is.
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 Az 1267/1999/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontja és I. melléklete. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16. 
CÉLIRÁNYOS ISPASTRATÉGIÁK 16.
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1). 
A környezetvédelmi és a közlekedési ágazatnak szóló bizottsági keretdokumentumok – amelyek tartalmazták az általános prioritásokat ,és meghatározták, hogy mely projekteket lehet ISPA-támogatással végrehajtani – eredményesen jelölték ki a nemzeti ISPA-stratégiák kidolgozásának főbb szempontjait (lásd: 1. háttérmagyarázat).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2). 
Azokban az esetekben, ahol hiányosságokat tártak fel, a Bizottság támogatást nyújtott ezek orvoslásához (lásd: 2. háttérmagyarázat). 14 1.
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership. 
HÁTTÉRMAGYARÁZAT 2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT Lettország esetében a környezetvédelmi ágazatban a figyelem azokra az ISPA-projektekre összpontosult, amelyek a közösségi jog környezetvédelmi előírásainak betartása, illetve a csatlakozási partnerség célkitűzései felé segítették az országot.
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. 
A stratégia révén megállapították, hogy a fenti szempontoknak megfelelő mely projekteket válasszanak ki és javasoljanak ISPA-finanszírozásra.
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy. 
Az ISPA-projektek kiválasztása a környezetvédelmi politika alapelveivel számoló kormányzati iránymutatáson alapult.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings. 
Romániában a nemzeti közlekedési stratégia 2003. évi módosított változata több hiányossága miatt nem kapta meg a Bizottság fenntartás nélküli jóváhagyását.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
E hiányosságok orvoslása érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy egy általános közlekedési alapterv kidolgozása céljából támogat egy technikai segítségnyújtási projektet. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18. 
HÁTTÉRMAGYARÁZAT 18.
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3). 
Habár egyes esetekben a beruházási projektek rangsorolása indoklás nélkül maradt11, a négy felkeresett ország stratégiáinak vizsgálata alapján a Számvevőszék megállapíthatta, hogy a nemzeti ágazati ISPA-stratégiák általában világosan rámutattak az egyes országok szükségleteire, és figyelembe vették a meglévő nemzeti tervezési dokumentumokat is (lásd: 3. háttérmagyarázat).
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals. 
A nemzeti ISPA-stratégiák konkrét projektjavaslatokat tudtak a célkitűzésekhez és a prioritásokhoz rendelni, s így az ISPA-projektek kiválasztásának eszközéül szolgáltak.