natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See Figure 2 for further details. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
További részletekről lásd: 2. ábra. 7/2011. sz. különjelentés – Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása?
Evaluations of agri-environment identify two possible approaches for implementing the measure which are referred to as ‘broad and shallow’ versus ‘deep and narrow’, ‘entry-level schemes’ versus ‘higher-level schemes’, or ‘basic’ versus ‘more demanding’ 3. 
Az agrár-környezetvédelmi értékelések szerint az intézkedés végrehajtására mindig két lehetséges módszer létezik, melyekre a következőképpen utalnak: „széles és sekély”, illetve „mély és szűk”, „alapszintű”, illetve „magasabb szintű” célprogramok, valamint „alapfokú” és „szigorúbb követelményeket alkalmazó” módszerek3.
Such a distinction is based on the concept that the two approaches have a fundamentally different logic to implement agri-environment payments: the areas on which the sub-measures apply are different as are the number of beneficiaries concerned, the budgetary and administrative costs incurred, the applicable management rules and the expected effects. 
Ez a megkülönböztetés azon az elméleten alapul, hogy a két módszer homlokegyenest eltérő logika szerint folyósítja az agrár-környezetvédelmi kifizetéseket: eltérőek a célprogramok által érintett területek, csakúgy, mint az érintett kedvezményezettek száma, a felmerülő költségvetési és adminisztratív kiadások, az alkalmazandó irányítási szabályok és a várható hatások is.
These well-established ways of analysing agri-environment sub-measures do not appear in the legislation, leaving the choice of which approach to use, depending on the context and the nature of the problems, to the responsible authorities. 
Az agrár-környezetvédelmi célprogramok elemzésének bevált módjai nem jelennek meg a jogszabályokban, meghagyva az illetékes hatóságok számára a választási lehetőséget az alkalmazandó módszerek között, a kontextustól és a problémák jellegétől függően.
The Communication from the Commission 4 launching the debate for the period post-2013 proposes as an option that simple, generalised agri-environmental actions will be part of direct payments. 
A 2013 utáni időszakról szóló vitaindító bizottsági közlemény4 lehetőségként azt javasolja, hogy az egyszerű és általánosan alkalmazott agrár-környezetvédelmi intézkedéseknél alkalmazzanak közvetlen kifizetéseket.
Picture 1: Example of agri-environment in England showing, from left to right, a parcel with wheat, a strip of untreated ‘headland’ and a strip sown with a ‘wild bird seed mix’. 
1. kép: Példa agrár-környezetgazdálkodásra (Anglia) – balról jobbra: búza-parcella, bevetetlen „táblavégi fordulósáv”, majd egy „vadon élő madarak számára maggal bevetett sáv”.
3 The Commission’s ‘Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy’ (Agriculture and Rural Development DG, Final Report submitted by EPEC, November 2004) mentions on page 85 that ‘this ‘narrow and deep’ or ‘broad and shallow’ debate has been prominent since the introduction of agri-environment policy, and both approaches are evident among current agri-environment programmes’.Thisdistinction is included in various other evaluation reports for the European Commission, as early as 1998 (evaluation of Regulation (EEC) No 2078/92 (document Agriculture and Rural Development DG VI/7655/98). 
3 A Bizottság „A vidékfejlesztési programok hatásvizsgálata, tekintettel a 2006 utáni vidékfejlesztési politikára" című dokumentuma (Mezőgazdasági Főigazgatóság, EPEC-zárójelentés, 2004. november) 85. oldalán megemlíti, hogy „a »szűk és mély«, illetve »széles és sekély« közötti vita az agrár-környezetvédelmi politika bevezetése óta fontos szerepet játszik; a jelenlegi agrár-környezetvédelmi programokban mindkét módszer egyértelműen jelen van". Ez a megkülönböztetés már 1998-ban is szerepelt számos egyéb, az Európai Bizottság számára készült értékelési jelentésben (a 2078/92/EGK rendelet értékelése, DG AGRI VI/7655/98. sz. dokumentum).
4 ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, COM(2010) 672 final of 18 November 2010. 
4 „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése”, COM(2010) 672 végleges, 2010. november 18.
12 © European Union, source: European Court of Auditors. 
12 © Európai Unió, forrás: Európai Számvevőszék.
9. Basic agri-environment sub-measures can be a cost-effective way of implementing agri-environment payments when it is necessary to take action over a wide area. 
9. Az alapfokú agrár-környezetvédelmi célprogramok alkalmazása az agrár-környezetvédelmi kifizetések folyósításának költséghatékony módszere lehet, ha nagy területen szükséges intézkedéseket hozni.
These sub-measures are characterised by simple and generalised actions (e.g. maintenance of grassland, green cover of agricultural land) and a high number of beneficiaries. 
Ezekre a célprogramokra egyszerű és általánosan alkalmazott intézkedések (pl. a legelők fenntartása, zöld növénytakaró a termőföldeken), valamint a kedvezményezettek nagy száma jellemző.
Because demands on farmers are limited the aid amounts are relatively low. 
Mivel a termelőktől csak korlátozott mértékű befektetést várnak el, a támogatási összegek viszonylag alacsonyak.
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
13 2. ÁBRA A legszigorúbb követelmények környezeti haszna Referenciaszint Közel 7,3 millió gazda (160 millió hektárral), akiknek teljesíteniük kell a kötelező előírásokat AZ AGRÁR-KÖRNYEZETVÉDELMI KIFIZETÉSEK INTERVENCIÓS LOGIKÁJA Befektetett munka Közel 600 000, agrár-környezetvédelmi kifizetésekben részesülő gazda (17,5 millió hektárral), akiknek a kötelezőkön túl további előírásokat is kell teljesíteniük Kedvezményezettek száma, földterület nagysága 7/2011. sz. különjelentés – Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása?
10. More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management. 
10. A szigorúbb követelményeket állító célprogramokat ezzel szemben a helyi körülményekhez lehet igazítani, és ezekhez már összetettebb és nagyobb szakértelmet követelő gazdálkodási típusokra van szükség.
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries. 
A tagállamok ezeket a támogatási mechanizmusokat behatároltabb földrajzi területeken5 alkalmazzák, és azokban kevesebb kedvezményezett vesz részt.
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high. 
Mivel a termelők részéről komoly befektetésre van szükség, ami magasabb költségekkel, illetve bevételkieséssel jár, a támogatási összegek ebben az esetben viszonylag magasak.
Because of the higher requirements, tailored to specific areas, more demanding sub-measures have the potential to deliver greater environmental benefits per hectare supported, but at a higher cost. 
A szigorúbb, konkrét területekre szabott követelmények miatt a munkaigényesebb célprogramok támogatott hektáronként potenciálisan nagyobb környezeti haszonnal járnak, ennek azonban a költsége is magasabb.
The Commission and Member States share the management of the agri-environment payments. 
Az agrár-környezetvédelmi kifizetések irányítása a Bizottság és a tagállamok között megosztva történik.
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States. 
A tagállamok által elkészített és benyújtott vidékfejlesztési programokat a Bizottság értékeli és hagyja jóvá.
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly. 
A források szabályos felhasználásához szükséges valamennyi törvényi, jogszabályi, és közigazgatási rendelkezést a tagállamok fogadják el.
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract. 
A termelők (illetve egyéb gazdálkodók) szerződést kötnek a megfelelő tagállami irányító hatósággal, és az ő felelősségük lesz, hogy a gazdálkodási gyakorlatot valóban a szerződés szerint hajtsák végre.
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area. 
5 Kivétel ezalól a biogazdálkodás, amely a gazdálkodás egyik legszigorúbb követelményeket állító típusa, mégis földrajzilag nagy területen művelik.
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs. 
14 Az agrár-környezetvédelmi kifizetések röviden o Arra ösztönzik a termelőket, hogy a környezetvédelemmel összeegyeztethető mezőgazdasági termelési módszereket alkalmazzanak. o Kulcsfontosságú uniós szakpolitika, amelyre évente kb. 2,5 milliárd eurót költenek az Unió költségvetéséből. o A tagállamok számára kötelező, de a termelők önkéntes alapon vehetnek részt benne. o A vállalt kötelezettségeknek meg kell haladniuk egy adott referenciaszintet. o A kifizetéseket a többletköltségek és a jövedelemkiesés alapján számítják ki, a tranzakciós költségek szintén figyelembe vehetők.
Incentives are forbidden. o Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States. 
Ösztönzők alkalmazása tilos. o Az irányítási feladatokat a Bizottság és a tagállamok megosztva végzik.
PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12. 
A SZÁMVEVŐSZÉK KORÁBBI ELLENŐRZÉSEI 12.
The Court has previously audited agri-environment payments and identified a number of weaknesses. 
A Számvevőszék már korábban is végzett ellenőrzést az agrár-környezetvédelmi kifizetések témájában, melynek keretében több hiányosságot is feltárt.
The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
A legfőbb hiányosságokat az I. melléklet tartalmazza. 7/2011. sz. különjelentés – Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása?
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
15 AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE 13.
The purpose of this audit is to determine whether agri-environment schemes are well designed and managed. 
Jelen ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerek kialakítása és irányítása megfelelő-e.
More specifically, the audit aims to answer the following questions: Ū is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits? 
Az ellenőrzés során konkrétabban a következő kérdésekre kerestük a választ: Ū az agrár-környezetvédelmi szakpolitika kialakítása és felügyelete hozzájárul-e kézzelfogható környezeti haszon létrejöttéhez?
Ū are farmers well supported through appropriate guidance and correct aid amounts? 
Ū a termelőket megfelelő iránymutatások és korrekt támogatási összegek segítik-e?
Ū does the management of agri-environment policy take account of specific environmental needs? 
Ū az agrár-környezetvédelmi politika irányítása során figyelembe vesznek-e egyedi környezeti igényeket?
The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of agri-environment payments. 
A Számvevőszék ellenőrzési kritériumokat dolgozott ki az agrár-környezetvédelmi kifizetések kialakítására, végrehajtására, illetve mo-nitorozására/értékelésére vonatkozóan.
These criteria were developed from legislation, Commission documents and publications and scientific studies (see Annex II). 
Ezeket a kritériumokat a jogszabályok, a Bizottság dokumentumai és kiadványai, valamint tudományos tanulmányok alapján állítottuk össze (lásd: II. melléklet).
The Court consulted a panel of agri-environment experts 6 on the validity and feasibility of these audit criteria. 
A Számvevőszék a kritériumok érvényességéről és alkalmazhatóságáról konzultált egy agrár-környezetvédelmi szakértőkből álló testülettel is6.
It also identified, through a documentary review and after consultation of the panel of experts, a short list of best practices 7 considered in the scientific literature as being particularly suitable for contributing towards improving the effectiveness of agri-environment sub-measures. 
A Számvevőszék emellett – a dokumentumok áttekintését és a szakértői testülettel való kommunikációt követően – összeállította a követendő gyakorlatok rövid listáját is7, amelyek a szakirodalom szerint különösen alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak az agrár-környezetvédelmi célprogramok eredményességének javításához.
The Court carried out visits to England, the Rhineland-Palatinate in Germany, and the French ‘Centre’ region where examples of such practices could be observed. 
A Számvevőszék Angliában, a németországi Rajna-Pfalz tartományban, valamint Franciaország „Centre” régiójában végzett helyszíni ellenőrzéseket, amelyek során példákat tanulmányozhatott az ilyen gyakorlatokra.
The audit started with a documentary review of 203 agri-environment contracts selected randomly from the expenditure declared by the Member States to the Commission for the year 2008. 
Az ellenőrzés 203 véletlenszerűen kiválasztott agrár-környezetvédelmi témájú szerződés dokumentumalapú vizsgálatával kezdődött. A szerződéseket a tagállamok Bizottság felé bejelentett 2008-as kiadásai fedezték.
The sample covered 48 rural development programmes in 21 Member States. 
A mintába 21 tagállam 48 vidékfejlesztési programja tartozott.
The Court then selected eight programmes for further detailed testing. 
Ezt követően a Számvevőszék nyolc programot választott ki további, részletes tesztelésre.
The Member States (Regions) selected were Spain (Andalusia), Italy (Piedmont), Germany (Berlin and Brandenburg), Sweden, Austria, Hungary, Poland and France. 
A kiválasztott tagállamok (régiók) a következők voltak: Spanyolország (Andalúzia), Olaszország (Piemont), Németország (Berlin és Brandenburg), Svédország, Ausztria, Magyarország, Lengyelország és Franciaország.
In each Member State, audit evidence was collected for a number of agri-environmental sub-measures and examined by means of interviews and the analysis of documents and data. 
Valamennyi tagállamban ellenőrzési bizonyítékokat gyűjtöttünk több agrár-környezetvédelmi célprogramra vonatkozóan, és azokat dokumentumok és adatok elemzése, valamint személyes beszélgetések során megvizsgáltuk.
A number of farms were also visited in order to review the implementation of agri-environment payments at farm level with the farmers and the inspectors responsible for on-the-spot checks. 
Ezenkívül ellátogattunk számos mezőgazdasági üzembe is annak érdekében, hogy az agrár-környezetvédelmi kifizetések végrehajtását az üzemek szintjén is megvizsgáljuk.
6 This panel consisted of nine experts: three from public research institutes (the French ‘National Agronomic Research Institute’, the German ‘von Thünen Institute’ and the Irish ‘Teagasc Research Centre’), two from universities (of Copenhagen and Gloucestershire), two from European organisations (the European Environment Agency and the Joint Research Centre), one from an environmental NGO and one from an organisation representing farmers at EU level. 
6 A testület kilenc szakértőből állt: három szakértő állami kutatóintézetekből (a francia „Nemzeti Agronómiai Kutatóintézet", a német „von Thünen Intézet" és az ír „Teagasc Kutatóközpont"), kettő egyetemekről (Koppenhágából és Gloucestershire-ből), kettő európai szervezetektől (Európai Környezetvédelmi Ügynökség és Közös Kutatóközpont), egy szakértő egy környezetvédelmi civil szervezettől, egy szakértő pedig egy a termelőket uniós szinten képviselő szervezettől érkezett.
7 Such practices are, for instance, guidance provided to beneficiaries to help them implement the sub-measures, the design and monitoring of outcome-based sub-measures and the targeting of sub-measures to precisely identified needs. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
7 Ilyen gyakorlatok pl.: iránymutatások nyújtása a kedvezményezetteknek a célprogramok végrehajtásához, eredményalapú célprogramok kialakítása és monitorozása, valamint a célprogramok célirányos, pontosan meghatározott igényeket kielégítő alkalmazása. 7/2011. sz. különjelentés – Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása?
The legal basis contains several elements intended to ensure that agri-environment payments indeed yield environmental benefits. 
A jogszabályi háttér számos olyan elemet tartalmaz, amelyek célja annak biztosítása, hogy az agrár-környezetvédelmi kifizetések valóban környezeti haszonnal járjanak.
Member States must describe the current situation of the environment in their rural development programmes. 
A tagállamok kötelesek bemutatni a környezet jelenlegi állapotát a vidékfejlesztési programjukban.
They must also include a description and justification of the various types of commitment for agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities 8. 
Ezenkívül az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vállalt különféle kötelezettségek leírását és indoklását is csatolniuk kell annak alapján, hogy a környezeti igényekhez és prioritásokhoz képest milyen környezeti hatást várnak8.
The principles of sound financial management set out in Article 27 of the Financial Regulation 9 require that policy objectives be formulated in a specific, measurable, achievable, relevant and timed manner. 
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak a költségvetési rendelet 27. cikkében9 megfogalmazott elve előírja, hogy egyedi, mérhető, elérhető, szakszerű és időzített szakpolitikai célokat kell meghatározni.
Each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and their progress and efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives 8. 
Minden vidékfejlesztési programban szerepelnie kell adatoknak az intézkedésekhez rendelt konkrét, ellenőrizhető célokról, és a programok előrehaladását, hatékonyságát és eredményességét ezekhez a célokhoz képest kell mérni8.
The Court examined whether the objectives included in the rural development programmes for agri-environment payments were precise enough (specific, measurable and timed) to provide a sound basis for assessing whether they had been achieved. 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a vidékfejlesztési programokban az agrár-környezetvédelmi kifizetésekkel kapcsolatos célkitűzések elég pontosak (egyediek, mérhetők és megfelelően időzítettek) voltak-e ahhoz, hogy szilárd alapot nyújtsanak az eredmények értékeléséhez.
The Court also examined whether the rural development programmes provided a sound basis for justifying agri-environment payments in relation to the environmental pressures identified. 
A Számvevőszék megvizsgálta továbbá, hogy a vidékfejlesztési programok megfelelően meg-alapozták-e az agrár-környezetvédelmi kifizetések környezeti problémákkal történő indoklását.
As the availability of good quality data is a prerequisite for judging whether policies achieve their results, the Court assessed whether the monitoring systems produced reliable data which were relevant for assessing the environmental effects of agri-environment payments. 
Mivel az, hogy jó minőségű adatok álljanak rendelkezésre, előfeltétel annak megállapításához, hogy a szakpolitikák elérték-e az eredményeket, a Számvevőszék azt is értékelte, hogy a felügyeleti rendszerek megbízható adatokat hoztak-e létre, és azok révén mérhetőek voltak-e az agrár-környezetvédelmi kifizetések környezeti hatásai.
8 See in particular Articles 16(a),16(c), 81(1) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 and annex II of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p. 15). 
8 Lásd elsősorban: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16. cikke a) és c) pontja, valamint 81. cikke 1) pontja, és az 1974/2006/EK bizottsági rendelet II. melléklete (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.).
9 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1). 
9 Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (2002. június 25.) (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 17 THE OBJECTIVES OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS ARE NOT SUFFICIENTLY SPECIFIC TO ASSESS WHETHER THEY HAVE BEEN ACHIEVED Agri-environment objectives Are determined As pArt of the overAll frAmework for rurAl development 20. 
7/2011. sz. különjelentés – Megfelelő-e az agrár-környezetvédelmi támogatások rendszerének kialakítása és irányítása? 17 AZ AGRÁR-KÖRNYEZETVÉDELMI KIFIZETÉSEK CÉLKITŰZÉSEI NEM ELÉG KONKRÉTAK, EZÉRT NEM ÉRTÉKELHETŐ, HOGY ELÉRTÉK-E ŐKET Az Agrár-környezetvédelmi célokAt Az áltAlános vidékfejlesztési keretrendszer részeként hAtározzák meg 20.
High-level legislation determines the legal framework for rural development in general, of which agri-environment payments are one element. 
A magas szintű jogszabályok a vidékfejlesztés – és ennek részeként az agrár-környezetvédelmi kifizetések – jogi kereteit általánosságban határozzák meg.
The Council set out the EU’s rural development priorities for the 2007–13 period in the Community strategic guidelines (see glossary). 
A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan a Tanács az Unió vidékfejlesztési prioritásait a közösségi stratégiai iránymutatásokban (lásd: Kifejezésgyűjtemény) fogalmazta meg.
Agri-environment payments, together with other rural development measures, are expected to contribute towards three EU-level priority areas: biodiversity and the preservation and development of high nature value farming and forestry systems and traditional agricultural landscapes; water; and climate change. 
Az agrár-környezetvédelmi kifizetések – más vidékfejlesztési intézkedésekkel együtt – az elvárások szerint a következő három uniós szintű prioritási területhez járulnak hozzá: a biodiverzitás és a magas természeti értékű mezőgazdasági és erdészeti rendszerek, valamint a hagyományos mezőgazdasági táj megőrzése és fejlesztése; vízgazdálkodás; és éghajlatváltozás.
EU objectives, as set out in Regulation (EC) No 1698/2005, are fairly generic as befits the wording of high-level legislation. 
Az uniós célkitűzések – amint az 1698/2005/EK rendeletből is kitűnik – inkább általános jellegűek, ám ez magas szintű jogi szabályozásnál természetes is.
The Council regulation lays down the rural development policy objectives for coherent groups of measures (called ‘axes’). 
A tanácsi rendelet a vidékfejlesztési politika célkitűzéseit koherens intézkedéscsoportok (ún. tengelyek) mentén fekteti le.
The objective of the axis of which agri-environment payments are part, is to improve the environment and countryside by supporting land management. numerous And complex objectives 22. 
Annak a tengelynek a célja, amelyhez az agrár-környezetvédelmi kifizetések tartoznak, a környezet és a táj állapotának fejlesztése a termőföld-gazdálkodás támogatása révén.