natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From left to right: Karel Pinxten, Alejandro Ballester Gallardo, Nikolaos Zompolas, Gerard Madden, Erika Soveges, Nicola Berloco, Thomas Haellstrom. 
Balról jobbra: Karel Pinxten, Alejandro Ballester Gallardo, Nikolaos Zompolas, Gerard Madden, Söveges Erika, Nicola Berloco, Thomas Haellstrom.
Contents 03 Paragraph Acronyms and abbreviations I-VIII Executive summary 1-11 Introduction 1-6 Country context 7-8 EU cooperation framework 9-11 Funding for development 12-15 Audit scope and approach 16-61 Observations 16-28 The EEAS and the Commission addressed most key challenges with substantial additional funds in coordination with the main donors but aid was not sufficiently focused 17-22 Funds were significantly increased to address urgent requirements 23-25 Funds were spread over too many areas 26-28 EU actions were well coordinated with the main donors, but joint programming with the Member States was not achieved 29-61 EU actions substantially assisted Tunisia but there were shortcomings in the Commission’s implementation of programmes 30-44 General budget support was disbursed quickly but the conditionality attached was too flexible 45-47 The MFA loan provided valuable access to finance despite delays and a low rate of disbursement 48-54 Sectoral budget support programmes were relevant but lacked a credible strategy 55-61 Projects tackled relevant issues but there were design weaknesses and delays 
Tartalomjegyzék 03 Bekezdés Betűszók és rövidítések I-VIII Összefoglaló 1-11 Bevezetés 1-6 Az országban kialakult helyzet 7-8 Az uniós együttműködés kerete 9-11 Fejlesztési finanszírozás 12-15 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 16-61 Észrevételek 16-28 Az EKSZ és a Bizottság a legnagyobb adományozókkal együttműködve jelentős többletforrással reagált a legfőbb kihívásokra, a támogatás azonban nem volt kellően célirányos 17-22 A sürgős szükségletek kielégítése érdekében a forrásokat jelentősen megnövelték 23-25 A forrásokat túl sok terület között osztották el 26-28 Az uniós intézkedéseket jól összehangolták a fő adományozókkal, azonban a tagállamokkal közös programozást nem sikerült elérni 29-61 Az uniós intézkedések jelentős mértékű támogatást jelentettek Tunézia számára, azonban hiányosságok voltak a programok bizottsági végrehajtásában 30-44 Az általános költségvetés-támogatást gyorsan folyósították ugyan, de a hozzárendelt kifizetési feltételek túlzottan rugalmasak voltak 45-47 Az MFA-hitel a késedelmes folyósítás és a kifizetések alacsony szintje ellenére értékes finanszírozási forrásokhoz biztosított hozzáférést 48-54 Az ágazati költségvetés-támogatási programok relevánsak voltak, azonban hiányzott a hiteles ágazati stratégia 55-61 A projektek releváns területekre irányultak, azonban gyakran tervezési hiányosságok és késedelmek fordultak elő
Contents 04 62-73 Conclusions and recommendations Annex I — List of Budget Support Programmes and Macro-Financial Assistance Annex II — List of projects Replies of the Commission and the EEAS 
Tartalomjegyzék 04 62-73 Következtetések és ajánlások I. melléklet. A költségvetés-támogatási programok és a makroszintű pénzügyi támogatás II. melléklet. A projektek listája A Bizottság és az EKSZ válaszai
Acronyms and 05 abbreviations ADB: African Development Bank AFD: Agence Française de Développement BSP: Budget Support Programmes CRIS: Common Relex Information System DAC: Development Assistance Committee (of the Organisation of Economic: Cooperation and Development) EBRD: European Bank for Reconstruction and Development EEAS: European External Action Service EIB: European Investment Bank ENI: European Neighbourhood Instrument ENPI: European Neighbourhood and Partnership Instrument EUD: European Union Delegation IMF: International Monetary Fund MFA: Macro-Financial Assistance NIF: Neighbourhood Investment Facility NIP: National Indicative Programme PAR: Programme d’Appui à la Relance PEFA: Public Expenditure and Financial Accountability SPRING: Support for Partnership, Reforms and Inclusive gGrowth SBC: State Building Contracts SSF: SINGLEingle SUPPORTupport FRAMEWORKramework 
Betűszók és rövidítések 05 ADB: Afrikai Fejlesztési Bank (African Development Bank) AFD: Francia Fejlesztési Ügynökség (Agence Française de Développement) BSP: Költségvetés-támogatási programok (Budget Support Programmes) CRIS: Közös Relex Információs Rendszer (Common Relex Information System) DAC: A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztéstámogatási Bizottsága (Development Assistance Committee) EBB: Európai Beruházási Bank EBRD: Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (European Bank for Reconstruction and Development) EKSZ: Európai Külügyi Szolgálat ENI: Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (European Neighbourhood Instrument) ENPI: Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (European Neighbourhood and Partnership Instrument) EUD: Európai uniós külképviselet (European Union Delegation) IMF: Nemzetközi Valutaalap (International Monetary Fund) MFA: Makroszintű pénzügyi támogatás (Macro-Financial Assistance) NIF: Szomszédsági Beruházási Keret (Neighbourhood Investment Facility) NIP: Nemzeti indikatív program (National Indicative Programme) PAR: Fellendülést támogató program (Programme d’Appui à la Relance) PEFA: Közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság (Public Expenditure and Financial Accountability) SBC: Államépítési szerződések (State Building Contracts) SPRING: A partnerség, a reformok és az inkluzív növekedés támogatása (Support for Partnership, Reforms and Inclusive Growth) SSF: Egységes támogatási keret (Single Support Framework)
Executive summary 06 ITunisia’s ‘Jasmine revolution’, in January 2011, is regarded as the first of the ‘Arab Spring’ series of uprisings. 
Összefoglaló 06 IA 2011. januári tunéziai „jázminos forradalmat” tekintik az „arab tavasz” nevű felkeléssorozat első megmozdulásá-nak.
Since then, Tunisia has substantially advanced its political transition to democracy during a period of uncertainty characterised by political instability, social unrest and terrorist attacks. 
AzótaTunézia egy politikai bizonytalansággal, társadalmi feszültségekkel és terrortámadásokkal jellemzett instabil időszakban lényeges fejlődésen ment keresztül a demokrácia felé történő politikai átalakulásban.
The EU has provided considerable political and substantial financial support to help Tunisia cope with the new challenges. 
Az új kihívások leküzdéséhez az Európai Unió jelentős politikai és pénzügyi támogatást nyújtott Tunéziának.
In the period 2011 to 2015, the EU allocated a sum of 1.3 billion euro bilateral assistance to Tunisia. 
A 2011-től 2015-ig tartó időszakban az Unió összesen 1,3 milliárd euró összegű kétoldalú támogatást biztosított az országnak.
II We assessed whether the EU assistance delivered to Tunisia after the Arab Spring revolution of 2011 has been well spent. 
II Ellenőrzésünk arra irányult, hogy a 2011-es „arab tavasz” után Tunéziának nyújtott uniós támogatást megfelelően költötték-e el.
We conclude that the money was generally well spent as it contributed significantly to the democratic transition and the economic stability of Tunisia after the revolution. 
Megállapítottuk, hogy a pénzösszegeket összességében megfelelően költötték el, mivel a forradalom utáni Tunéziában a támogatás jelentős mértékben elősegítette a demokratikus átmenetet és a gazdasági stabilizá-lódást.
However, there were a number of shortcomings in the Commission’s management of the assistance. 
A támogatás Bizottság általi kezelését azonban több hiányosság jellemezte.
III The European External Action Service (EEAS) and the Commission responded quickly with financial support to address two of the main challenges: the economic crisis and the transition to democracy. 
III Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság gyorsan reagálva nyújtott pénzügyi támogatást, elsősorban két fő kihívás – a gazdasági válság és a demokratikus átmenet – kezeléséhez.
We found that the Commission tried to tackle too many areas with the result that the potential impact of its aid was diluted and its numerous actions were difficult to manage. 
Megállapítottuk, hogy a Bizottság egyszerre túl sok területet próbált támogatni, ami csökkentette a támogatás lehetséges hatását, és megnehezítette a nagyszámú tevékenység menedzselését.
EU actions were well coordinated with the main donors and within the EU institutions and departments, but joint programming with the Member States was not realised. 
Az uniós intézkedéseknek a fő adományozókkal való, illetve az uniós intézményeken és részlegeken belüli koordinálása megfelelő volt, a tagállamokkal azonban nem történt közös programozás.
IV EU finance was delivered in a number of ways: general and sectoral budget support, a Macro-Financial Assistance (MFA) loan and stand-alone projects. 
IV Az uniós forrásokat többféle módon juttatták el a kedvezményezettekhez: általános és ágazati költségvetés-támogatás, makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) hitel nyújtása, valamint egyedi projektek révén.
Executive summary 07 VFour large budget support programmes transferred substantial funds quickly, and assisted the Tunisian counterparts to shape a reform agenda. 
Összefoglaló 07 VNégy nagy költségvetés-támogatási program jelentős összegek gyors rendelkezésre bocsátását tette lehetővé, és segítette a tunéziai partnereket a reform menetrendjének elkészítésében.
Nevertheless, the disbursement conditions were too flexible and reduced the partner’s incentive to take the measures specified in the financing agreements. 
A folyósítás feltételei azonban túlságosan rugalmasak voltak, így a partnereket kevésbé ösztönözték a finanszírozási megállapodásokban foglalt intézkedések megtételére.
The Public Expenditure and Financial Accountability (PEFA) assessment, which could serve as an indisputable test of the real progress on reforms in the public finance sector, has not been made since 2010. 
2010 óta nem került sor a közkiadások és a pénzügyi elszámoltathatóság értékelésére (PEFA), noha egy ilyen felmérés vitathatatlanul rávilágított volna az államháztartási szektorban történt tényleges reformokra.
The new PEFA assessment is expected to be finalised in March 2017. 
Az új PEFA-értékelés elkészülte 2017 márciusára várható.
VI Slow implementation was a major shortcoming which was common to the MFA loan, most of the sectoral budget support and projects. 
VI A legnagyobb hiányosságot a lassú végrehajtás jelentette, és ez egyaránt jellemezte az MFA-hitelt, a legtöbb ágazati költségvetés-támogatási programot és a projektek többségét.
The MFA loan helped Tunisia to access finance on favourable terms. 
Az MFA-hitel elősegítette, hogy Tunézia kedvező feltételekkel jusson finanszírozási forráshoz.
Sectoral budget support was provided to three sectors but two of these lacked credible sector strategies. 
Ágazati költségvetés-támogatásban három ágazat részesült, közülük kettő azonban nem rendelkezett megbízható ágazati stratégiával.
For both sectoral budget support and projects, we found cases where the objectives of actions were neither specific nor measurable. 
Mind az ágazati költségvetés-támogatás, mind a projektek tekintetében találtunk olyan eseteket, amikor a fellépések célkitűzései sem konkrétak, sem mérhetőek nem voltak.
VII The Tunisian authorities implemented some significant reforms but at a very slow pace. 
VII A tunéziai hatóságok végrehajtottak ugyan néhány fontos reformot, de ez nagyon lassú ütemben történt.
This slow implementation was mainly due to the numerous changes of government and the significant nature and number of the challenges faced. 
A lassú végrehajtás főként a gyakori kormányváltásoknak, valamint a nagyszámú és jelentős nehézségnek volt betudható.
The Commission has committed itself to continue supporting Tunisia, both politically and financially, in dealing with these challenges. 
A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy – mind politikailag, mind pénzügyileg – továbbra is támogatni fogja Tunéziát e kihívások kezelésében.
VIII The report sets out a number of recommendations to improve the planning of the assistance and the management of the EU actions. 
VIII Jelentésünk számos ajánlást fogalmaz meg a segítségnyújtás megtervezésének és az uniós intézkedések menedzselésének javítása érdekében.
Introduction 08 Country context 01 Tunisia is a lower middle income country situated in North Africa. 
Bevezetés 08 Az országban kialakult helyzet 01 Tunézia egy észak-afrikai, a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó ország.
In 2015 it had a population of approximately 11 million and a Gross National Income per capita of 3 970 USD1. 
2015-ben népessége megközelítőleg 11 millió fő, egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme pedig 3970 USD1 volt.
After 23 years in power President Zine El Abidine Ben Ali was deposed in January 2011 following the Tunisian Revolution, also known as the ‘Jasmine Revolution’. 
Tunézia elnökét, Zine El Abidine Ben Alit 23 éves hatalomgyakorlás után, a „jázminos forradalomnak” is nevezett tunéziai forradalmat követően, 2011 januárjában elmozdították tisztségéből.
This is regarded as being the first of the uprisings collectively known as the Arab Spring. 
02 Az arab tavasz országai közül Tunézia haladt előre leginkább a politikai átalakulásban.
In the past four years, it adopted a new constitution and held free and fair elections. 
Az elmúlt négy évben sor került egy új alkotmány elfogadására és szabad, tiszta választásokat is tartottak.
The 2015 Nobel Peace Prize was awarded to the National Dialogue Quartet2 for ‘its decisive contribution to building a pluralistic democracy in Tunisia, in the wake of the Jasmine Revolution of 2011’. 
2015-ben a Nobel-békedíjat a Tunéziai Nemzeti Párbeszéd Kvartett2 kapta, „a 2011-es jázminos forradalom után a tunéziai pluralista demokrácia kiépítésében való meghatározó részvételének” elismeréseként.
03 After 2011, the country experienced significant uncertainty, social unrest and attacks against civil targets by armed militants. 
03 2011 után az országnak jelentős mértékű bizonytalansággal, társadalmi feszült-séggel és fegyveres csoportok által civilekkel szemben elkövetett támadásokkal kellett szembenéznie.
In this period, it has struggled to preserve short-term macroeconomic stability in the face of a difficult international economic environment and increased regional turmoil. 
Ebben az időszakban az ország a nemzetközi gazdasági környezet nehézségeivel és a régióban egyre erősödő zavargásokkal szemben csak nagy nehézségek árán tudta fenntartani rövid távú makrogazdasági stabilitását.
04 Strengthening economic activity is one of the most significant challenges of Tunisia as this is a prerequisite for sustainably addressing the core socioeconomic concerns of the country, namely high unemployment and regional disparities. 
04 Tunézia számára az egyik legnagyobb kihívást a gazdasági tevékenység fellendítése jelenti, ez ugyanis előfeltétel az országot sújtó fő társadalmi-gazdasági problémák – a nagymértékű munkanélküliség és a regionális különbségek – fenntartható kezeléséhez.
During the decade 2000 to 2010, Tunisia achieved average economic growth of 4.4 %, but the rate contracted by 1.9 % in 2011, the year of the revolution. 
A 2000 és 2010 közötti évtizedben Tunézia átlagosan 4,4%-os gazdasági növekedést ért el, 2011-ben, a forradalom évében azonban ez az arány 1,9%-kal lecsökkent.
The overall unemployment rate is high. After rising to 19 % in 2011, it improved to 15 % in 2015. 
A teljes munkanélküliségi ráta magas: 2011-ben 19%-ra nőtt, majd 2015-re – némi javulást követően – 15%-ra csökkent.
Nevertheless, the rate of unemployment is particularly high among women (23 %), young graduates (67 %), and young people in general (35 %)3. 
A munkanélküliség különösen magas a nők (23%), a fiatal diplomások (67%) és általában véve a fiatalok (35%) körében3.
05 Tunisia faces challenges related to the weak institutional capacity, the excessive centralization of decision making and corruption. 
05 Tunéziának a gyenge intézményi kapacitás, a döntéshozatal túlzott centralizált-sága és a korrupció kapcsán is nehézségekkel kell szembenéznie.
Tunisia ranked in the middle of the ranking, 76th out of 174 countries in 2015, in Transparency International’s Corruption Perception Index4. 
A Transparency International korrupcióérzékelési indexe alapján 2015-ben az ország a rangsor közepén helyezkedett el, 174 országból a 76. helyen4.
The World Justice Project Rule of Law Index for 2015 ranks Tunisia 43rd overall and among the best countries in the region. 
A World Justice Project 2015-ös jogállamisági indexe alapján Tunézia az összes ország közül a 43. helyet foglalja el, ami a régió országai között az egyik legjobb eredmény.
1 The World Bank, World Data Bank, Development Indicators. 
1 A Világbank adatai, fejlettségi mutatók.
2 The National Dialogue Quartet was formed in 2013 and comprises four organisations in Tunisian civil society: The Tunisian General Labour Union, the Tunisian Confederation of Industry, Trade and Handicrafts, the Tunisian Human Rights League and the Tunisian Order of Lawyers. 
2 A 2013-ban megalakult Nemzeti Párbeszéd Kvartett a következő négy tunéziai civil szervezetből áll: a tunéziai általános szakszervezet, a tunéziai ipari, kereskedelmi és kézműipari szövetség, a tunéziai emberi jogi liga és a tunéziai ügyvédi kamara.
3 International Monetary Fund, ‘Request for an extended arrangement under the extended Fund Facility’, May 2016. 
3 Nemzetközi Valutaalap, „Request for an extended arrangement under the extended Fund Facility” (A kibővített hiteleszköz keretében meghosszabbított megállapodás kérelmezése), 2016. május.
4 Tunisia transparency score has decreased from 41 in 2012 and 2013, to 40 in 2014 and 38 in 2015. 
4 Tunézia átláthatósági pontszáma a 2012-es és 2013-as 41-ről 2014-ben 40-re, majd 2015-ben 38-ra csökkent.
Introduction 09 06 Security is increasingly becoming an important challenge. 
Bevezetés 09 06 A biztonság egyre nagyobb és nagyobb kihívást jelent.
Following the clashes with Salafists (2012), and political assassinations (2013), the 2015 terrorist attacks at the Bardo Museum, in Sousse and against the Presidential Guard dealt a severe blow to the country’s economy5 and the society alike. 
A szalafistákkal történt összecsapások (2012) és több politikai gyilkosság (2013) után 2015-ben a Bardo Múzeumban, Szúszában és az elnöki gárda ellen elkövetett terrortámadások súlyos csapást mértek az ország gazdasági5 és társadalmi helyzetére egyaránt.
EU cooperation framework 07 The EU-Tunisia Association Agreement of July 1995 is the basis for bilateral relations. 
Az uniós együttműködés kerete 07 A kétoldalú kapcsolatok alapját az 1995 júliusában kötött EU–Tunézia társulási megállapodás képezi.
In November 2006, the Commission produced a Country Strategy Paper laying down the framework for EU cooperation with Tunisia for 2007-2013. 
A Bizottság által 2006 novemberében készített országstratégiai dokumentum határozta meg a Tunéziával folytatott uniós együttműködés 2007–2013-as időszakra érvényes kereteit.
In November 2010 the Commission produced a mid-term review of the strategy and the National Indicative Programme (NIP) for the period 2011 to 20136, which put this strategy into practice. 
2010 novemberében a Bizottság elvégezte a stratégia félidős felülvizsgálatát és a 2011–2013-as időszakra elkészítette a nemzeti indikatív programot (NIP)6, amely a stratégiát volt hivatott átültetni a gyakorlatba.
08 EU cooperation changed significantly following the Arab Spring revolution, in 2011. 
08 A 2011-es arab tavaszt követően jelentősen megváltozott az uniós együttműködés.
In March 2011, the EU committed to support all its southern neighbours that were ‘able and willing to embark on reforms through a Partnership for Democracy and Shared Prosperity’7. 
2011 márciusában az EU kötelezettséget vállalt minden olyan déli szom-szédjának támogatására, amely képes és hajlandó arra, hogy a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért”7 elnevezésű kezdeményezés révén reformokba kezdjen.
In May 2011, the European External Action Service (EEAS) and the Commission adopted a new approach towards the sixteen countries of the European Neighbourhood8. 
2011 májusában az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság új megközelítést fogadott el az európai szomszédságpolitika által érintett 16 országgal szemben8.
This new approach aimed at strengthening the partnership between the EU and the countries and societies of the neighbourhood, building and consolidating healthy democracies, pursuing sustainable economic growth and establishing links among the people and the civil society of the countries in the region. 
Az új megközelítés célja az Unió és a szomszédsági országok és társadalmak közötti partnerség elmélyítése, egészséges demokráciák építése és konszolidációja, a fenntartható gazdasági növekedés előmozdítása, valamint a régió országainak népessége és civil társadalma közötti kapcsolatok létrehozása volt.
Based on the new strategic approach, in 2012, the EU concluded a political agreement with Tunisia on an Action Plan for the period 2013 to 2017 which established a privileged partnership9. 
2012-ben az Unió az új stratégiai megközelítés alapján kiemelt partnerséget létrehozó politikai megállapodást kötött Tunéziával egy 2013–2017-es időszakra szóló cselekvési tervről9.
5 In 2015, tourism activities (foreign exchange receipts) declined by 54 %. 
5 2015-ben az idegenforgalmi tevékenység (az abból származó devizabevétel) 54%-kal csökkent.
6 EEAS/European Commission, Tunisie Programme Indicatif National 2011-2013. 
6 EKSZ/Európai Bizottság, Tunéziai nemzeti indikatív program, 2011–2013.
7 COM(2011) 200 final of 8 March 2011 ‘A partnership for Democracy and Shared Prosperity with the southern Mediterranean’. 
7 „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel”, COM(2011) 200 végleges, 2011. március 8.
8 COM(2011) 303 final of 25 May 2011 ‘A new response to a changing Neighbourhood’. 
8 „Az átalakuló szomszédság új megközelítése”, COM(2011) 303 végleges, 2011. május 25.
Plan d’Action 2013-2017’ https://eeas. europa.eu/delegations/ tunisia/documents/ press_corner/ plan_action_tunisie_ ue_2013_2017_fr.pdf 
Cselekvési terv a 2013–2017 közötti időszakra). https://eeas.europa.eu/ delegations/tunisia/ documents/press_corner/ plan_action_tunisie_ ue_2013_2017_fr.pdf
Introduction 10 Funding for development 09 The bilateral cooperation assistance allocated to Tunisia for the period from 2011 to 2015 was 1.3 billion euro. 
Bevezetés 10 Fejlesztési finanszírozás 09 A 2011–2015-ös időszakra Tunéziának nyújtott kétoldalú együttműködési támogatás összege 1,3 milliárd euró volt.
This financing included programmes of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) and the European Neighbourhood Instrument (ENI), thematic instruments and programmes10, humanitarian aid, the Neighbourhood Investment Facility (NIF), and one MFA agreement signed in 2014 (see Graph 1). 
Ez a támogatás többek között az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) programjait, tematikus eszközöket és programokat10, továbbá humanitárius segítségnyújtást, a Szomszédsági Beruházási Keretet (NIF), valamint egy 2014-ben aláírt MFA-megállapodást foglalt magában (lásd: 1. ábra).
Commitments to Tunisia by financing instrument for the period 2011 to 2015 NIF (51.3 million euro) Thematic instruments (64.2 million euro) Humanitarian aid (80.5 million euro) MFA (300.0 million euro) ENPI and ENI (800.8 million euro) Source: European Union Delegation (EUD) in Tunisia, Rapport 2015, Coopération de l’Union européenne en Tunisie, May 2016 and Common Relex Information System (CRIS) database. 
A Tunézia iránti kötelezettségvállalások összege finanszírozási eszközönként, 2011– 2015-ös időszak NIF (51,3 millió euró) Tematikus eszközök (64,2 millió euró) Humanitárius segítségnyújtás (80,5 millió euró) MFA (300,0 millió euró) ENPI és ENI (800,8 millió euró) Forrás: Az Európai Unió tunéziai külképviseletének (EUD) 2015-ös jelentése: Az Európai Unió és Tunézia közötti együttműködés (2016. május) és a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) adatbázisa.