natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Percentage of respondents agreeing Other barriers to innovation in the EU were reported to be: too many different public funding mechanisms with their own rules which weaken the overall effi‐ ciency of public support schemes; too much fragmentation of the research effort across the EU leading to costly duplication; a lack of common strategies and/or synergies in the EU programmes with other EU, national and local programmes which support innovation; the existence of different legal systems at the national level, restricting cross‐border innovation; lack of an effective EU internal market, which increases the difficulty of commercialising new products/services in other EU countries. 
20 0% 20% 90% 83% 79% 77% 64% 40% 60% 80% 100% Az egyetértő válaszadók aránya Az innováció egyéb akadályaiként a következőket említették: gyengíti a köztámogatási programok általános hatékonyságát, hogy túl sok a különböző, saját szabályokkal rendelkező közfinanszírozási mechanizmus; költséges párhuzamosságokat okoz az Unió kutatási törekvéseinek túlzott széttagoltsága; nincsenek olyan közös stratégiák, illetve szinergiák, amelyek az uniós programokat és az innovációt Unió-szerte támogató egyéb tagállami és helyi programokat összefognák; a tagállami jogrendszerek eltérése korlátozza a határokon átnyúló innovációt; eredményes uniós belső piac hiányában nehezebb új termékeket/szolgáltatáso-kat más uniós országokban kereskedelmi forgalomba hozni.
Observations 19 21 Almost 80 % of the survey respondents agreed that public schemes supporting innovation are not sufficiently geared towards market applications. 
Észrevételek 19 21 A válaszadók csaknem 80%-a egyetértett azzal, hogy az innovációt támogató közfinanszírozási rendszerek nem irányulnak kellően a piaci alkalmazásokra.
This view was also confirmed during the interviews. 
Ezt a nézetet az interjúk is megerősítették.
According to 66 % of the respondents to the survey, the objectives of the EIT are relevant to addressing the main barriers impeding innovation in the EU — see Annex II for the EIT’s objectives. 
A válaszadók 66%-a szerint az EIT célkitűzései relevánsak az Európában zajló innovációt gátló főbb akadályok szempontjából – az EIT célkitűzéseiről lásd: II. melléklet.
All those consulted confirmed the reasons and the need to set up a new EU instrument (the EIT) which differed from the existing ones. 
Valamennyi megkérdezett megerősítette, hogy megalapozott és szükséges volt egy új, a meglévőktől eltérő uniós eszköz (az EIT) létrehozása.
22 The market failures the EIT aims to address (see Figure 5) are the structural weaknesses that hamper innovation and consequently constitute an obstacle to economic growth and job creation. 
22 Az EIT által kezelni kívánt piaci hiányosságok (lásd: 5. ábra) az innovációt akadá-lyozó, következésképp a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést gátló strukturális hiányosságok. Nem elégé fejlett a vállalkozói kultúra.
The lack of commercialisation of the results and the low level of cooperation between the research‐focused universities and market‐oriented companies are often cited as main reasons for the EU falling short in innovation performance. 
Az eredmények piaci hasznosításának elmaradását, illetve a kutatásközpontú egyetemek és a piacorientált cégek közötti együttműködés alacsony szintjét gyakran említik annak egyik fő okaként, hogy az Unió innovációs teljesítménye gyenge.
Higher education has not focused sufficiently on fostering innova‐ tors and entrepreneurs. 
A felsőoktatás nem összpontosít kellően az újítók és a vállalkozók ösztönzésére.
There is a need for higher education to embed innova‐ tion and entrepreneurial skills into educational programmes. 
A felsőoktatásnak be kell építenie az innovációt és a vállalkozói készségeket az oktatási programokba.
The market failures the EIT aims to address Weak economic growth and job creation Inability to deliver new services, products and processes STRUCTURAL WEAKNESSES Research results not brought to the markets Poor talent Attraction/ Retention Poor research records in terms of creating social or economic value Low scale of resources including human resources Lack of entrepreneurial culture Too low private investment in R&D Barriers to collaboration within the knowledge triangle Source: ECA. 
Az EIT által kezelni kívánt piaci hiányosságok Gyenge gazdasági növekedés és munkahelyteremtés Új szolgáltatások, termékek és folyamatok előállítására való képtelenség STRUKTURÁLIS HIÁNYOSSÁGOK A kutatási eredmények nem jutnak el a piacra Gyenge tehetségvonzás/ -megtartás Gyenge kutatási eredmények a társadalmi és gazdasági értékek létrehozása terén Kevés erőforrás, többek között kevés emberi erőforrás A vállalkozói kultúra hiánya Túl kevés magánberuházás a K+F-be A tudásháromszögön belüli együttműködés akadályai Forrás: Európai Számvevőszék.
Observations 20 23 Thus the EIT aims to give priority to the transfer of its higher education, research and innovation activities to the business context and their commercial applica‐ tion. 
Észrevételek 20 23 Ezért az EIT elsősorban felsőoktatási, kutatási és innovációs tevékenységeinek üzleti környezetbe helyezését és kereskedelmi alkalmazását részesíti előnyben.
Some key elements have not been appropriately designed 24 The EIT was originally conceived to be an innovative public scheme. 
Egyes alapelemeket nem megfelelően terveztek meg 24 Az EIT-et eredetileg innovatív köztámogatási rendszerként hozták létre.
The EIT model introduced specific features which are not found in any other EU instru‐ ment fostering innovation. 
Az EIT-modell olyan sajátosságokat vezetett be, amelyek az innovációt támogató más uniós eszközökben nem találhatók meg.
For example, its ability to support the entire innova‐ tion ecosystem from education to start‐up through innovation‐driven projects run by multiple KIC partners is unique. 
Így például egyedülálló az a képessége, hogy a teljes innovációs ökoszisztémát az oktatástól az induló vállalkozásokig több TIT-partner által működtetett innováció-központú projektek révén támogatja.
The autonomy given to the KICs is another characteristic of the EIT’s model particularly appreciated by its partners. 
Az EIT-modell egy másik, a partnerei által különösen nagyra értékelt jellemzője a TIT-eknek adott autonómia.
However, some key elements of the EIT model have not been appropriately designed to ensure that it is an effective and groundbreaking public scheme. 
Az EIT-modell egyes alapelemeit azonban nem úgy tervezték meg, hogy az EIT megfelelne egy eredményes és úttörő köztámogatási rendszer igényeinek.
The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 25 The initial drive to establish the EIT was based on the assumption that the weak‐ est link in the integration of the knowledge triangle was between the higher education sector and the business community. 
A tudásháromszög nem megfelelően tükröződik bizottsági szinten 25 Az EIT létrehozása mögött eredetileg az a feltételezés állt, hogy a tudásháromszög integrálásában a leggyengébb láncszem a felsőoktatási ágazat és a vállalkozói közösség közötti kapcsolat.
The EIT was therefore placed under the responsibility of DG Education and Culture, which has a large amount of experience with educational programmes. 
Az EIT-et ezért az oktatási programok terén bő tapasztalattal bíró Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság irányítása alá helyezték.
DG Education and Culture has thus taken the lead role within the Commission, for example as its observer on the EIT Governing Board. 
A Bizottságon belül így az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság vitte a vezető szerepet, például megfigyelőként az EIT igazgatótanácsában.
26 The innovation and entrepreneurship action lines which now take up the major‐ ity of EIT funding need to have expertise directly available15. 
26 Az innováció és a vállalkozói szellem cselekvési irányainál, amelyek jelenleg az EIT finanszírozásának nagyobb részét használják fel, közvetlenül mozgósítható szakértelemre van szükség15.
To do this, the EIT should have regular access to the expertise of DG Research and Innovation and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs. 
Ehhez a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás-és Kkv-politikai Főigazgatóság szakértelmének rendszeresen az EIT rendelkezésére kellene állnia.
DG Research and In‐ novation has valuable experience in managing research and innovation projects and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs has expertise in new business creation. 
A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság értékes tapasztalattal rendelkezik a kutatási és innovációs projektek irányítása terén, míg a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás-és Kkv-politikai Főigazgatóság egyik szakterülete az új vállalkozások létrehozása.
However, these DGs have no units responsible for EIT mat‐ ters, and the Court found little evidence of their active involvement. 
Ezek a főigazgatóságok azonban nem rendelkeznek olyan csoporttal, amely az EIT-tel kapcsolatos kérdésekért felelne, és a Számvevőszék csekély bizonyítékot talált aktív részvételükre.
15 Over the 2010‐2014 period, the innovation projects action line accounted for 42 % of EIT‐funded activities costs, 22 % of entrepreneurship costs, 14 % of education costs and 22 % of other costs (see paragraphs 11 to 13). 
15 A 2010–2014-es időszakban az innovációs projektek cselekvési irányára jutott az EIT által támogatott tevékenységek költségeinek 42%-a, a vállalkozói szellem cselekvési irányára 22%, az oktatáséra 14%, míg az egyéb költségek 22%-ot tettek ki (lásd: 11–13. bekezdés).
It should be noted that there is a significant misalignment in methodologies among KICs when measuring other costs which are mainly made up of administrative and overhead costs. 
Megjegyzendő, hogy az egyes TIT-ek jelentősen eltérő módszerekkel mérik az egyéb – elsősorban adminisztratív és a rezsiköltségekből álló – költségeket.
Observations 21 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 27 The innovation activities carried out by the KIC partners have been split into two categories: (a) activities funded up to 100 % by the EIT; and (b) KIC complementary activities which are not funded by the EIT. 
Észrevételek 21 Az EIT finanszírozása a kiegészítő tevékenységeken alapul, amelynek fogalmát nem határozták meg egyértelműen 27 A TIT-partnerek által végrehajtott innovációs tevékenységeket két csoportra osztották: a) 100%-ban az EIT által finanszírozott tevékenységek; b) olyan kiegészítő TIT-tevékenységek, amelyeket nem az EIT finanszíroz.
EIT funding may only cover a maximum of 25 % of a KIC’s overall costs (i.e. the sum of the costs of ac‐ tivities funded by the EIT and of those not funded by the EIT — this complex model is set out in Figure 6). 
Az EIT által nyújtott finanszírozás egy TIT teljes költségének (vagyis az EIT által finanszírozott és az EIT által nem finanszírozott tevékenységek költségei összegének – ezt a komplex modellt a 6. ábra ábrázolja) legfeljebb 25%-át fedezheti.
EIT funding model EIT funded activities EIT funding Co-funding (max. 25 % of all costs) Source: ECA. 
Az EIT finanszírozási modellje TIT-tevékenységek EIT-finanszírozású tevékenységek EIT-finanszírozás Társfinanszírozás (max. az összes költség 25%-a) Forrás: Európai Számvevőszék.
KIC activities KIC complementary activities Complementary funding (incl. other EU) Non-EIT funding (min. 75 % of all costs) KIC budget Max. 25 % Min. 
Kiegészítő TIT-tevékenységek Kiegészítő finanszírozás (ebben: egyéb uniós is) Nem EIT-finanszírozás (min. az összes költség 75%-a) A TIT-ek költségvetése Max. 25% Min. 75% Finanszírozás Tevékenységek 6. ábra
Observations 22 28 Over the 2010‐2014 period the EIT contributed 460 million euro to the three KICs. 
Észrevételek 22 28 A 2010–2014-es időszakban az EIT 460 millió euró hozzájárulást nyújtott a három TIT-nek.
This has helped to fund innovation activities of 540 million euro. 
Ennek köszönhetően 540 millió euró értékű innovációs tevékenységet lehetett finanszírozni.
KIC comple‐ mentary activities have been declared for 2 043 million euro (of which 10 % were funded by EU programmes other than EIT such as FP7 collaborative projects, ERC funding schemes, JTI projects etc., and 23 % by other national or regional public schemes) — see Figure 7. 
A kiegészítő TIT-tevékenységekre 2043 millió euró költséget jelentettek be (ebből 10% támogatása az EIT-től eltérő olyan uniós programokból származott, mint a 7. keretprogram együttműködési projektjei, az EKT támogatási programjai, finanszírozási rendszerek, ktk-projektek stb., 23% pedig más tagállami vagy regionális köztámogatási rendszerekből) – lásd 7. ábra.
EIT contribution to the KICs activities over the 2010-2014 period EIT contribution (2010-2014) 460 million euro Invested EIT Funded Activities 540 million euro (21 %) KIC Complementary Activities 2 043 million euro (79 %) Source: EIT. 
Az EIT hozzájárulása a TIT-ek tevékenységeihez a 2010–2014-es időszakban Az EIT hozzájárulása (2010–2014) 460 millió euró Beruházva EIT-finanszírozású tevékenységek, 540 millió euró (21%) Kiegészítő TIT-tevékenységek 2043 millió euró (79%) Forrás: EIT.
Observations 23 29 The KIC complementary activities were poorly defined. This lack of clear defi‐ nition led to operational difficulties for the KIC partners who had a different understanding from the EIT of what could be reported as KIC complementary activities and how to report them. 
Észrevételek 23 29 A kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározása hiányos volt. Az egyértelmű meghatározás hiánya működési nehézségeket okozott a TIT-partnereknek, akik az EIT-től eltérő módon értelmezték, hogy miről lehet kiegészítő TIT-tevékenységként beszámolni és mi a beszámolás módja.
This issue was raised by one KIC in 2012 in its performance report: ‘pending definition of complementary funding is causing problems in full engagement of some partners, and full declaration of the com‐ plementary sourcing they are really bringing’. 
Ezt a kérdést az egyik TIT 2012-ben fel is vetette teljesítménybeszámolójában: „az, hogy a kiegészítő finanszírozás meghatározása függőben van, problémákat okoz egyes partnerek teljes szerepvállalását és az általuk valóban biztosított kiegészítő források teljes bejelentését illetően”.
30 The KIC complementary activities were not legally defined until the 2014 grant agreements were signed between the KICs and the EIT, at the start of the fourth year of KIC operations. 
30 A kiegészítő TIT-tevékenységeket egészen addig nem határozták meg jogilag, amíg a TIT-ek és az EIT a TIT-ek működése negyedik évének elején meg nem kötötték a 2014-es támogatási megállapodásokat.
However, even this definition was of little help as the complementary activities are merely described as ‘activities ... carried out by ... KIC partners ... primarily focused on activities [the KIC has to carry out to fulfil its mission]’. 
Csakhogy ez a meghatározás sem volt igazán hasznos, mivel a kiegészítő tevékenységet pusztán a következőképp írják le: „TIT-partnerek [...] által végzett [...] tevékenységek [...], amelyek elsődlegesen a [TIT-ek küldetésének teljesítéséhez szükséges] tevékenységekre irányulnak”.
The 2014 EIT guidance document Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities specified that such activities must have ‘a clear link with a least one [activity funded by the EIT] and not be financed from the EIT contribu‐ tion’. 
A 2014-es, „TIT-tevékenységek finanszírozásának, felügyeletének és értékelésének alapelvei” című EIT-útmutató leszögezi, hogy az ilyen tevékenységeknek „egyértelmű kapcsolatban” kell állniuk „legalább egy [EIT-finanszírozású tevékenységgel] és „nem finanszírozhatók az EIT-hozzájárulásból”.
It also stated that the costs of these activities must be ‘proportionate to the cost of [the activity funded by the EIT] and/or to the expected impact in further‐ ing the mission of a KIC’. 
Kikötötte az útmutató azt is, hogy e tevékenységek költségeinek „arányban kell állniuk [az EIT-finanszírozású tevékenység] költségeivel, illetve a TIT küldetését előmozdító várható hatással”.
31 The proportionality principle was introduced in 2014 by the EIT to address and prevent the occurrence of inflated KIC complementary activities. 
31 Az arányosság elvét az EIT azért vezette be 2014-ben, hogy kezelje és megelőzze a kiegészítő TIT-tevékenységek felduzzasztását.
Nevertheless, assessing whether the ‘proportionality’ criterion is respected for a specific KIC complementary activity remains challenging as no further guidance has been issued and the EIT did not put in place any specific mechanism to systemically test proportionality. 
Annak értékelése azonban, hogy valamely kiegészítő TIT-tevékenység megfelel-e az „arányossági” kritériumnak, továbbra is gondot okoz, mivel további útmutatás nem áll rendelkezésre, az EIT pedig nem vezetett be az arányosság rendszeres vizsgálatára szolgáló konkrét mechanizmust.
As a result, no cost has been rejected by the EIT on the grounds of being ‘disproportionate’ during its review of the KIC complementary activities for the 2010‐2014 period. 
Ebből adódóan a 2010–2014-es időszak kiegészítő TIT-tevékeny-ségeinek felülvizsgálata során az EIT egyszer sem utasított el költséget azon az alapon, hogy az „aránytalan” lett volna.
32 Prior to the 2016 business plan cycle, the criteria of ‘having a clear link’ and ‘being proportionate’ were subject to different interpretations. 
32 A 2016-os üzletiterv-ciklus előtt az „egyértelmű kapcsolat” és az „arányosság” kritériumait többféleképp lehetett értelmezni.
This has led to uncertainties between KIC partners, the EIT and those checking cost statements16 as to whether the associated costs should be accepted or not in the calculation of the maximum EIT contribution (see Box 3 for an example). 
Ez bizonytalanságot okozott a TIT-partnerek, az EIT és a költségkimutatások ellenőrzését végzők16 között arra nézve, hogy a járulékos költségek el lesznek-e fogadva vagy sem a maximális EIT-hozzájárulás kiszámításánál (példa: 3. háttérmagyarázat).
16 Checks and audits are performed by the EIT, private external auditors and ECA. 
16 Ellenőrzéseket végez az EIT, külső magánkönyvvizsgálók és az Európai Számvevőszék.
Observations 24 Example of a KIC complementary activity with a less than ‘clear link’ to an EIT-funded activity A KIC partner reported in 2013 one KIC complementary activity valued at 188 million euro. 
Észrevételek 24 Példa egy olyan kiegészítő TIT-tevékenységre, ahol korántsem egyértelmű az EIT-finanszírozású tevékenységhez fűződő kapcsolat Egy TIT-partner 2013-ban 188 millió euróra értékelt kiegészítő TIT-tevékenységről számolt be.
According to the financial reporting, this activity was linked to an EIT‐funded innovation project of 4.5 million euro — the im‐ plied cost ratio is 42:1. 
A pénzügyi beszámoló szerint ez a tevékenység egy 4,5 millió eurós EIT-finanszírozású innovációs projekthez kapcsolódott: az értelemszerű költségarány 42:1.
The amount of this KIC complementary activity would be enough to support the whole 2013 EIT contribution to the KIC concerned. 
Ennek a kiegészítő TIT-tevékenységnek az összege elég lenne az érintett TIT-nek kifizetett teljes 2013-as EIT-hozzájárulás támogatásához.
To justify the link, a short document was provided explaining that the partner is involved in many KIC activities including educational and business creation programmes. 
A kapcsolat igazolására készült egy rövid dokumentum, amely kifejti, hogy a partner számos TIT-tevékenységben részt vesz, köztük oktatási és vállalkozás-teremtési programokban.
However, there is no convincing evidence of a ‘clear link’ between the purpose of the 188 million euro in incurred costs and the innovation project valued at 4.5 million euro undertaken by other KIC partners. 
Arra azonban nincs meggyőző bizonyíték, hogy „egyértelmű kapcsolatba” hozható-e a 188 millió eurónyi felmerült költség célja a más TIT-partnerek által elkezdett, 4,5 millió euróra becsült értékű innovációs projekttel.
33 The measuring and reporting of KIC complementary activities are not essential to the achievements of the EIT’s objectives; only the activities funded by the EIT ‘are the activities that make a KIC a KIC’17. 
33 A kiegészítő TIT-tevékenységek mérése és a róluk történő beszámolás nem feltétlenül szükséges az EIT célkitűzéseinek teljesítéséhez: csak az EIT által finanszírozott tevékenységek „azok a tevékenységek, amelyek TIT-té tesznek egy TIT-et”17.
The purpose of the grant is to finance EIT‐funded activities, not 25 % of the KIC overall’s costs. 
A támogatás célja az EIT által támogatott tevékenységeknek, nem pedig a TIT általános költségei 25%-ának a finanszírozása.
Excluding the KIC com‐ plementary activities as a funding condition would not affect the outcome; the KICs would still carry out the EIT‐funded activities. 
Ha a kiegészítő TIT-tevékenységeket nem tekintenék a finanszírozás feltételének, ez nem befolyásolná az eredményt: a TIT-ek továbbra is elvégeznék az EIT által támogatott tevékenységeket.
The claimed leverage effect is undemonstrated and implausible 34 The inclusion of the KIC complementary activities in the EIT’s funding model is used to demonstrate its leverage effect. 
Az állítólagos fellendítő hatás nincs bizonyítva, és nem is tűnik valószínűnek 34 A kiegészítő TIT-tevékenységeknek az EIT finanszírozási modelljébe való felvételével szokás bizonyítani annak „húzóerejét”.
Horizon 2020 states that ‘the EIT ap‐ proach to funding will be firmly based on a strong leverage effect ...’ 
A Horizont 2020 leszögezi, hogy „az EIT finanszírozási szemlélete [...] az erős húzóerőn alapul”.
The 2013 EIT annual report states ‘Leverage factor of 4: more than 80 % of the KIC’s overall budget comes from external sources and for every euro invested from the EU budget, a higher investment is triggered from other sources.’ 
Az EIT 2013-as éves jelentése szerint „a tőkeáttételi hatás négyszeres: a TIT teljes költségvetésének több mint 80%-a külső forrásokból származik, és az uniós költségvetésből beruházott minden egyes euró más forrásból származó nagyobb beruházást generál”.
The Commission reported in 2013 as a performance indicator the ‘enhanced leverage effect of the EIT on private and other public financial sources’. 
A Bizottság 2013-ban teljesítménymutatóként számolt be „az EIT fokozott fellendítő hatásáról a magán-, illetve más közforrásokra nézve”.
17 ‘FAQ about KICs’ — EIT (2010). Box 3 
17 “FAQ about KICs” („Mit kell tudni a TIT-ekről?”) – EIT (2010). 3. háttérmagyarázat
Observations 25 35 The claimed EIT leverage effect of four is based on the assumption that all KIC complementary activities declared by the KIC partners are additional, i.e. trig‐ gered by the EIT’s intervention. 
Észrevételek 25 35 Az az állítás, hogy az EIT fellendítő hatása négyszeres, azon a feltételezésen alapul, hogy a TIT-partnerek által bejelentett minden egyes kiegészítő TIT-tevékenység többletet jelent, lévén az EIT beavatkozásának következménye.
This is an unrealistic hypothesis, because the EIT has permitted the KICs to declare the KIC complementary activities retroactive‐ ly — costs from a past KIC complementary activity can be declared in the current reporting year of the associated activity funded by the EIT. 
Ez irreális feltevés, mivel az EIT lehetővé tette, hogy a TIT-ek visszamenőlegesen jelentsenek be kiegészítő TIT-tevékenységeket: egy régebbi kiegészítő TIT-tevékenység költségeit az EIT-finanszírozású kapcsolódó tevékenység jelenlegi beszámolási évére is be lehet jelenteni.
36 These retroactive KIC complementary activities are not additional as they were undertaken by the KIC partners without the EIT support (see Box 4 for an exam‐ ple). 
36 Ezek a visszamenőlegesen bejelentett kiegészítő TIT-tevékenységek nem jelentenek többletet, mivel a TIT-partnerek EIT-támogatás nélkül kezdték el őket (példa: 4. háttérmagyarázat).
The retroactive KIC complementary activities account for 450 million euro (22 %) of the overall KIC complementary activities declared over the 2010‐2014 period. 
A 2010–2014-es időszakra bejelentett összes kiegészítő TIT-tevékenység közül a visszamenőlegesen bejelentettek 450 millió eurónak (22%) felelnek meg.