2007 Formal approval Approval by Commission Signature of financing agreements with Georgia Oct. 2007 Dec. 2007/Jan. 2008 First payments Feb. 2008 enPi ProgrAmming stePs And design Process for 2007 AnnuAl Action ProgrAmme (exAmPle georgiA) special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 31. a risk of such a long schedule is the loss of relevance of the assistance. a further issue is whether the strategy could cover a shorter period than the seven years of the financial perspectives. 
Első kifizetések 2008. febr. a 2007. évi éves cselekvési programmal kapcsolatos enpi programozási lépések és tervezési folyamat (grúzia példáján) 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket? 31. ha túl hosszú időre kell tervezni, az azzal a veszéllyel jár, hogy a támogatás közben irrelevánssá válhat. kérdés az is, hogy vo-natkozhat-e a stratégia a hétéves pénzügyi keretnél rövidebb időszakra. a konfliktusok sújtotta dél-kaukázusi országok gyorsan változó helyzetében egy ilyen hosszú távú stratégiánál elkerülhetetlenül felmerül az irrelevánssá válás kérdése, ami félidős felülvizsgálatokat tesz szükségessé. a 2008. augusztusi grúz-orosz háború következtében jelentős új igények merültek fel (lásd: V. melléklet). örményországban a 2008. év eleji súlyos politikai válság18 teremtett olyan igényeket, amelyekre a stratégia addig nem vonatkozott: ennek nyomán a kormányt közvetlenül tanácsokkal segítő uniós tanácsadói csoportokat hoztak létre (lásd: 65. bekezdés). az új fejlemények példájaként említhetjük azt is, hogy erősödött a keleti partnerség kialakítására irányuló politikai akarat19. általában véve azt kell mondani, hogy az országok helyzete a pénzügyi és gazdasági világválság miatt jelentősen megváltozott. nem elégséges a kedvezményezett államokkal folytatott, a programozást és tervezést alátámasztani hivatott strukturált párBeszéd 32. a partnerség elve megköveteli, hogy a kedvezményezett országokban az érintetteket a lehető legnagyobb mértékben bevonják minden művelet programozásába és tervezésébe. a dél-kaukázusi országok esetében számos tényező nehezítette a rendszeres és kiegyensúlyozott párbeszédet: a) örményországban és azerbajdzsánban a bizottság alig képviseltette magát a helyszínen. a jereváni (örményország) regionális képviselet ekkor még nem működött teljes értékű képviseletként20; a bakui (azerbajdzsán) képviseletet 2008 februárjában állították fel, ám teljes körű működését csak 2009-ben kezdte meg; b) az is korlátozta a kedvezményezett államokkal folytatott párbeszéd lehetőségeit, hogy a bizottság a programozási és tervezési folyamat során inkább a belső eljárásaira (dg releX, illetve europeaid) összpontosított: míg a belső párbeszédet számos bizottsági szabály és iránymutatás szabályozta, addig a kedvezményezett országokkal folytatott strukturált párbeszédet nem segítették konkrét iránymutatások; c) a kedvezményezett országok nemzeti koordinációs szervezetei képtelenek voltak egységet teremteni az országon belüli eltérő álláspontok és érdekek között, így nem tudtak hatékony közvetítőként fellépni a bizottság és a kormányok között.