natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SET-Plan: Strategic Energy Technology Plan. 
SET-terv: Európai stratégiai energiatechnológiai terv.
The task was led by ECA Member Phil Wynn Owen, supported by Gareth Roberts, Head of Private Office and Olivier Prigent, Private Office Attaché; Richard Hardy, Principal Manager; Krzysztof Zalega, Head of Task; Lorenzo Pirelli, deputy Head of Task; Ingrid Ciabatti, Gyula Szegedi, Zeinab Drabu, Catherine Hayes and Alessandro Canalis, Auditors. 
A feladat végrehajtását Phil Wynn Owen számvevőszéki tag vezette Gareth Roberts kabinetfőnök és Olivier Prigent kabinetattasé, Richard Hardy ügyvezető, Krzysztof Zalega feladatfelelős, Lorenzo Pirelli feladatfelelős-helyettes, valamint Ingrid Ciabatti, Szegedi Gyula, Zeinab Drabu, Catherine Hayes és Alessandro Canalis számvevők támogatásával.
Richard Moore provided linguistic s upport. 
Nyelvi támogatás: Richard Moore.
40 From left to right: Ingrid Ciabatti, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabu, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Gyula Szegedi and Catherine Hayes. 
Balról jobbra: Ingrid Ciabatti, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabu, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Szegedi Gyula és Catherine Hayes.
To reduce its emissions of greenhouse gases, the EU needs to shift from the current, fossil fuels-based energy system to a low-carbon, mainly renewables-based energy system. 
Ahhoz, hogy csökkentse üvegházhatásúgáz-kibocsátását, az Uniónak a jelenlegi fosszilis tüzelőanyagokra épülő energetikai rendszerről kis szén-dioxid-kibocsátású és elsősorban megújuló energiaforrásokra épülő rendszerre kell áttérnie.
To facilitate this energy transition, more energy storage is needed, both for the grid and for transport. 
Ennek az energetikai átállásnak a megkönnyítéséhez az energia nagyobb mértékű tárolására van szükség, mind az energiahálózat, mind a közlekedés esetében.
This briefing paper outlines the main challenges to the development of energy storage in the EU. 
Tájékoztatónk az uniós energiatárolás fejlesztésével kapcsolatos főbb nehézségeket vázolja fel.
We based our analysis on documentary reviews, visits to energy storage research projects, interviews with the Commission and stakeholders in the field of energy storage, our previous audits and briefing papers and consultation with an expert in energy storage technologies and markets. 
Elemzésünkhöz a vonatkozó dokumentáció áttekintése, energiatárolási kutatási projektek helyszíni felkeresése, a Bizottsággal és az energiatárolás területén tevékenykedő szereplőkkel készített interjúk, korábbi ellenőrzéseink és tájékoztatóink, valamint egy az energiatárolási technológiák és piacok területén jártas szakértővel folytatott konzultáció szolgált alapul.
The challenges we found are threefold: i) designing a strategy for energy storage; ii) using research and innovation effectively; and iii) establishing a supportive legislative framework. © European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
Megállapításunk szerint e területnek a következő három kihívással kell szembesülnie: i. egy energiatárolási stratégia kialakítása; ii. a kutatás és az innováció eredményes felhasználása; és iii. támogató jogszabályi keret létrehozása. © Európai Unió, 2019 Az olyan fényképek és más anyagok felhasználásához vagy reprodukálásához, amelyek szerzői jogainak nem az Európai Unió a tulajdonosa, közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
Cover page: © European Union / Photographer: Robert Meerding / Source: EC - Audiovisual Service EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
Borító: © Európai Unió / Fotó: Robert Meerding / Forrás: EB, Audiovizuális Szolgálat EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Telefon: +352 4398-1 Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx Weboldal: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors
EN 2019 Delivering performance in Cohesion Briefing Paper June 2019 
HU 2019 A teljesítményorientáltság megvalósítása a kohéziós politika terén Tájékoztató 2019. június
Executive summary I The aim of the European Union’s (EU’s) Cohesion policy is to reduce disparities between EU regions in order to achieve balanced economic, social and territorial development. 
Összefoglaló I Az Európai Unió (EU) kohéziós politikájának célja az uniós régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése a kiegyensúlyozott gazdasági, társadalmi és területi fejlődés elérése érdekében.
Approximately €350 billion, one third of the EU budget for 2014-2020, is allocated to this policy. 
E szakpolitikára 350 milliárd eurót fordítanak, ami a 2014– 2020-as időszak uniós költségvetésének egyharmada.
II Historically the EU has tended to focus on making sure that its budget spending complies with relevant rules. 
II Az Unió a múltban többnyire annak biztosítására összpontosított, hogy költségvetési kiadásai megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak.
In recent years, however, the EU has sought to increase performance orientation, so that EU funds lead to positive changes for citizens. 
Az utóbbi években azonban az Unió igyekezett nagyobb hangsúlyt helyezni a teljesítményre, hogy az uniós források pozitív változásokhoz vezessenek a polgárok számára.
In line with our Treaty responsibility to report on sound financial management, we have contributed significantly to this move. 
Ehhez jelentősen hozzájárultunk, a Szerződés szerinti feladatunkkal összhangban, miszerint beszámolót kell készítenünk a gondos pénzgazdálkodásról.
III The current debate on performance orientation in Cohesion policy involves many stakeholders that have different, and sometimes contradictory, views on what performance orientation is and how it should be achieved. 
III A kohéziós politika teljesítményorientáltságáról jelenleg folyó vitában számos érdekelt fél vesz részt, akik eltérő, olykor egymásnak ellentmondó véleményt képviselnek azzal kapcsolatban, hogy miben áll a teljesítményorientáltság, és hogyan kellene azt elérni.
This briefing paper represents a valuable source of information for all those involved in tackling the difficult political and practical challenges on how to improve performance orientation for the current and future programme periods. 
Ez a tájékoztató értékes információforrás mindazok számára, akiknek nehéz politikai és gyakorlati kihívásokkal kell megbirkózniuk azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetne javítani a teljesítményorientáltságot a jelenlegi és a későbbi programidőszakokban.
IV The briefing paper presents our views on how performance orientation has evolved, from the previous programme period through to the Commission’s proposals for 2021-2027. 
IV A tájékoztató ismerteti azzal kapcsolatos nézeteinket, hogy miképpen alakult a teljesítményorientáltság az előző programidőszaktól egészen a Bizottság 2021–2027-es időszakra szóló javaslataiig.
We consider both the legislative framework, and its implementation at Commission and Member State level. 
Górcső alá vesszük mind a jogszabályi keretet, mind annak bizottsági és tagállami szintű végrehajtását.
At the heart of our review are 14 guiding principles (GP) which we believe are key to making sure that EU spending is geared towards performance. 
Áttekintésünk 14 vezérelv köré épül, amelyek meggyőződésünk szerint kulcsfontosságúak az uniós kiadások teljesítményközpontúságának biztosításához.
These principles cover the entire cycle of policy management, starting with strategic planning and moving through implementation until the reporting and evaluation stages. 
E vezérelvek a szakpolitikai irányítás teljes ciklusát felölelik, a stratégiai tervezéstől kezdve a végrehajtáson át a jelentéstételi és értékelési szakaszig.
V On the basis of our extensive performance audit work in the area of Cohesion (69 reports), supplemented by reviews from other sources, we assessed how well these principles were applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, on the assumption that the Commission’s proposals for the next period are implemented, how likely they are to be applied for the 2021-2027 programme period. 
V A kohéziós politika területén végzett széles körű teljesítmény-ellenőrzési munkánk (69 jelentés) alapján, amelyet más forrásokból származó áttekintések egészítettek ki, értékeltük, hogy e vezérelveket mennyire jól alkalmazták a 2007–2013-as és a 2014– 2020-as programidőszakban, valamint – feltételezve, hogy a Bizottság következő időszakra vonatkozó javaslatait végrehajtják – azt is értékeltük, hogy mekkora valószínűséggel alkalmazzák majd ezeket a 2021–2027-es programidőszakban.
For those elements which have not yet been implemented – the 2021-2027 period and some parts of the 2014-2020 period – our assessment is based on the design of the systems in place. 
Azon elemeket illetően, amelyeket még nem hajtottak végre (a teljes 2021–2027-es időszak 3
VI We found that over these programme periods, the Commission has taken steps to include key design features for an effective system of performance management in both the general financial legislative framework and in the legislation specifically governing Cohesion. 
VI Megállapítottuk, hogy a Bizottság e programidőszakok során lépéseket tett annak érdekében, hogy az eredményes teljesítménymenedzsment-rendszerek kialakítására vonatkozó fő jellemzőket beépítse mind az általános pénzügyi jogszabályi keretbe, mind pedig a kifejezetten a kohéziót szabályozó jogszabályokba.
These key design features include defining good performance and the necessary conditions to achieve it, how to measure performance, and how to report and evaluate it. 
A kialakításra vonatkozó fő jellemzők közé tartozik a jó teljesítménynek és az eléréséhez szükséges feltételeknek, valamint annak meghatározása, hogy hogyan kell mérni, jelenteni és értékelni a teljesítményt.
The 2014-2020 period in particular saw significant changes. 
Különösen a 2014–2020-as időszak hozott jelentős változásokat.
VII These improvements in the legislative framework have not always been matched, however, by effective implementation on the ground. 
VII A jogszabályi keret e javulásaihoz azonban nem mindig társult eredményes helyszíni végrehajtás.
Furthermore, one of the objectives of the proposed legislation for 2021-2027 is to simplify arrangements. 
Továbbá, a 2021–2027-es időszakra javasolt jogszabály egyik célkitűzése a szabályok egyszerűsítése.
Simplification is an aim that, in principle, we endorse. 
Az egyszerűsítés olyan cél, amellyel elvben egyetértünk.
However, in our view there is a risk that, in seeking simplification, the Commission’s proposals reduce the focus on performance. 
Véleményünk szerint azonban fennáll annak a kockázata, hogy a Bizottság javaslatai az egyszerűsítésre törekedve csökkentik a teljesítményre helyezett hangsúlyt.
VIII Our assessment for each of the 14 guiding principles is summarised in Table 1 below. 
VIII A 14 vezérelvvel kapcsolatos értékelésünket az alábbi 1. táblázat összegzi.
The table shows that progress has been made in making Cohesion policy more performance-oriented, in particular as regards programming. 
A táblázatból kiderül, hogy sikerült előrelépést elérni a kohéziós politika teljesítményorientáltságának növelése terén, különösen a programozást illetően.
However, there remain a number of areas where there is scope for improvement: strategic planning, policy implementation, the generation and use of performance information in the monitoring/reporting and evaluation phases and ensuring sustainability. 
Továbbra is van azonban több terület, ahol van még javítanivaló: ilyen a stratégiai tervezés, a szakpolitika végrehajtása, valamint a teljesítményre vonatkozó információk előállítása és felhasználása a monitoring-/jelentéstételi és az értékelési szakaszban, illetve a fenntarthatóság biztosítása.
Overall, we found that there are insufficient financial incentives for good performance. 
Összességében megállapítottuk, hogy nem elégségesek a pénzügyi ösztönzők, amelyek jó teljesítményre sarkallnak.
Table 1 – Assessment of the Guiding Principles per programme period 4 Programme periods Paragraph 2007-2013 2014-2020 2021-2027 1. 
1. táblázat: A vezérelvek értékelése programidőszakonként 4 IX Programidőszak Bekezdés 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 1.
Principles governing strategic planning 1. 
A stratégiai tervezésre vonatkozó elvek 1.
The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 14 to 23 2. 
Az Unió világos és következetes jövőképet fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy mit kíván elérni a kohéziós politikai forrásokkal, amelyért felelősséget kell vállalni és amelyet működőképessé kell tenni.
The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information 24 to 29 2. 
5 2. A források tagállamok közötti elosztása figyelembe veszi az azonosított szükségleteket, és azt a teljesítményre vonatkozó információk alapozzák meg.
Principles governing programming 3. 
A programozásra vonatkozó elvek 3.
A clear intervention logic exists 31 to 38 4. 
Létezik világos beavatkozási belső logika. 31–38. 4.
Funding is well targeted 39 
A finanszírozás kellőképpen célzott.
A simple and consistent performance measurement framework is in place 40 to 49 6. 
Egyszerű és következetes teljesítménymérési keretet alkalmaznak. 40–49. 6.
Principles governing implementation 7. 
A végrehajtásra vonatkozó elvek 7.
Member States spend their Cohesion policy funds in a timely way 58 to 64 8. 
A tagállamok kellő időben elköltik kohéziós politikai forrásaikat. 58–64. 8.
There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 65 to 71 9. 
A projektek kiválasztásakor és végrehajtásakor teljesítményorientált megközelítést követnek 65–71. 9.
Principles governing monitoring and reporting 10. 
A monitoringra és a jelentéstételre vonatkozó elvek 10.
Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 80 to 90 11. 
A monitoringrendszerek jó minőségű és időszerű teljesítményadatokat biztosítanak. 80–90. 11.
There is clear accountability for performance 91 to 98 12. 
Egyértelmű a teljesítménnyel kapcsolatos elszámoltathatóság. 91–98. 12.
Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process 99 to 104 5. 
A teljesítményre vonatkozó információkat felhasználják, hogy korrekciós intézkedéseket hozzanak, és támogassák a stratégiai tervezési folyamatot. 99–104. 5.
Principle governing evaluation 13. 
Az értékelésre vonatkozó elv 13.
Evaluations at programme and policy level are used for decision making 106 to 113 6. 
A döntéshozatalhoz program-és szakpolitikai szintű értékeléseket használnak fel. 106–113.
Cross-cutting principle 14. 
Horizontális elv 14.
Sustainability is built into the cycle to ensure the longer-term effectiveness of public interventions 114 to 124 Source: ECA. 
A ciklusba beépült a fenntarthatóság, biztosítva ezzel a közszféra beavatkozásainak hosszabb távú eredményességét. 114–124.
Red: Few of the underlying criteria are met. 
Vörös: a mögöttes kritériumok közül kevés teljesül.
Yellow: Underlying criteria are met in some respect. 
Sárga: a mögöttes kritériumok egyes vonatkozásokban teljesülnek.
Green: Underlying criteria are met in most respects. 
Zöld: a mögöttes kritériumok a legtöbb vonatkozásban teljesülnek.
IX We have made many recommendations in previous reports on these issues – particularly in relation to GPs 1 and 9 which are marked in red for 2021-2027 in Table 1 above. 
IX Korábbi jelentéseinkben számos ajánlást tettünk e kérdéskörökben, különösen az 1. és a 9. vezérelv tekintetében, amelyek a fenti 1. táblázatban vörös színű jelölést kaptak a 2021–2027 közötti időszakban.
Introduction Performance in the EU 01 The European Union (EU) spends around €140 billion each year. 
Bevezetés Teljesítmény az Unióban 01 Az Európai Unió (EU) évente mintegy 140 milliárd eurót költ el.
In recent years, there has been an increased focus on the extent to which this spending leads to positive benefits – performance. 
Az utóbbi években egyre inkább a középpontba kerül a teljesítmény, azaz hogy e kiadások milyen mértékben érnek el kedvező hatást.
In EU legislation, performance tends to be referred to as “sound financial management”. 
Az uniós jogszabályokban a teljesítményre rendszerint a „gondos pénzgazdálkodás” (a költségvetési rendeletben a „hatékony és eredményes pénzgazdálkodás”) kifejezés utal.
According to the Financial Regulation, “sound financial management” means implementation of the budget in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness, which it defines as follows1: o Economy – resources to be made available in due time, in appropriate quantity and quality and at the best price; o Efficiency – the best relationship between resources employed, activities undertaken and objectives achieved; o Effectiveness – the extent to which the objectives pursued are achieved through the activities undertaken. 
A költségvetési rendelet szerint a „gondos pénzgazdálkodás” a költségvetésnek a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban való végrehajtását jelenti; ezeket az elveket a rendelet a következőképpen határozza meg1: o Gazdaságosság: a forrásoknak a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron kell rendelkezésre állniuk. o Hatékonyság: az igénybe vett erőforrások, a végzett tevékenységek és a célkitűzések megvalósítása közötti minél jobb kapcsolat. o Eredményesség: a tevékenységek révén milyen mértékben sikerül megvalósítani a kitűzött célokat.
02 The principle of economy relates to the inputs needed. 
02 A gazdaságosság elve a szükséges inputokra utal.
Efficiency and effectiveness both involve what is achieved with these inputs, and therefore cover: o outputs – the deliverables of a programme; an airport, for example; o results – the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; the number of passengers using the airport; o impacts – longer term changes that are, at least partly, attributable to the EU action; the economic benefits derived from the airport (other factors might also be relevant, such as carbon emissions). 6 
A hatékonyság és az eredményesség egyaránt arra vonatkozik, hogy milyen eredményt érnek el ezekkel az inputokkal, és ezért a következőket ölelik fel: o outputok: valamely program végtermékei; például egy repülőtér; o eredmények: a program által a közvetlen célcsoport, illetve kedvezményezettek számára kifejtett azonnali hatások; a repülőteret használó utasok száma; o hatások: hosszabb távú változások, amelyek legalább részben az uniós fellépésnek tudhatók be; a repülőtérből származó gazdasági hasznok (más tényezők is lényegesek lehetnek, például a szén-dioxid-kibocsátás). 7
Cohesion 03 This briefing paper examines the performance orientation of one of the most important areas of EU activity – Cohesion. 
Kohézió 03 Ez a tájékoztató azt vizsgálja, hogy mennyire teljesítményorientált az uniós tevékenység egyik legfontosabb területe, a kohézió.
Cohesion policies are designed to deliver one of the principal aims of the EU: “to promote economic, social and territorial cohesion among Member States”2.The evolution of how Cohesion funding and priorities have developed is shown in Table 2. 
A kohéziós politikák rendeltetése, hogy az Unió egyik fő céljának megvalósítását szolgálják: azaz előmozdítsák a tagállamok körében a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót2. A kohéziós finanszírozás és prioritások alakulását a 2. táblázat mutatja be.
The table shows that: o Funding increased significantly from the outset, but has been more or less constant since the 2007-2013 period. o Before the 2007-2013 period, there was no stability in terms of the funds which contributed to Cohesion. 
A táblázat szerint: o A finanszírozás a kezdethez képest jelentősen nőtt, de a 2007–2013-as időszak óta többé-kevésbé állandó. o A 2007–2013-as időszakot megelőzően a kohéziós politikát sokféle alapból finanszírozták, de ezt követően a támogatást nyújtó alapok nem változnak. o A 2007–2013-as időszak óta a kohézió célkitűzései bővültek, és a területi (azaz határokon átnyúló) együttműködést és az Unió hosszú távú, tízéves stratégiáiból3 eredő célkitűzéseket is magukban foglalják. o 2019. júniusában még nincs olyan utódja az Európa 2020 stratégiának, amelyhez a kohéziós kiadásoknak – más szakpolitikai területekhez hasonlóan – hozzá kell majd járulniuk.
7 10 14 27 31 
8 2. táblázat: Az uniós kohéziós politika finanszírozásának és prioritásainak alakulása 9 Programidőszak 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 Költségvetés (az összköltségvetés %-ában) 69 milliárd ECU* (20%) 168 milliárd ECU* (30%) 235 milliárd EUR (33%) 347 milliárd EUR (36%) 355 milliárd EUR (37%) 330 milliárd EUR (34%) Alapok ERFA, ESZA, EMOGA Orientációs Részleg ERFA, ESZA, EMOGA Orientációs Részleg, HOPE és KA ERFA, ESZA, EMOGA Orientációs Részleg, HOPE és KA ERFA, ESZA és KA ERFA, ESZA és KA ERFA, ESZA és KA A kohéziós politika jogszabályi keretében tükröződő uniós szintű stratégia - - [a 2000–2010-es időszakra vonatkozó lisszaboni stratégia]** a 2000–2010-es időszakra vonatkozó lisszaboni stratégia Európa 2020 stratégia Európa 2020 stratégia - Beruházási célkitűzések 5 kiemelt célkitűzés: — a régiók fejlődésének és strukturális kiigazításának előmozdítása — az ipari termelés visszaesésének kezelése — a tartós munkanélkülisé 6 kiemelt célkitűzés: — a régiók fejlődésének és strukturális kiigazításának előmozdítása — az ipari termelés visszaesésének kezelése — a tartós munkanélküliség elleni küzdelem és a fiatalok 3 kiemelt célkitűzés: — a régiók fejlődésének és strukturális kiigazításának előmozdítása — a strukturális nehézségekkel küzdő térségek szerkezetváltása — az oktatási, képzési és foglalkoztatási 3 kiemelt célkitűzés: — a legkevésbé fejlett régiók növekedése és foglalkoztatása — az összes többi uniós régió versenyképess ége — határokon átnyúló együttműködés 11 tematikus célkitűzés: — kutatás és innováció — információs és kommunikációs technológiák (ikt) — a kkv-k versenyképesség e — karbonszegény gazdaság 5 szakpolitikai célkitűzés: — innovatív és intelligens gazdasági átalakulás — zöldebb, karbonszegény Európa — mobilitás és ikt — a szociális jogok uniós pillére
7 14 27 31 
10 Programidőszak 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 g elleni küzdelem — a fiatalok foglalkoztatási integrációja — a KAP reformja és a vidékfejlesztés előmozdítása foglalkoztatási integrációja — a munkavállalók alkalmazkodása az iparban bekövetkező változásokhoz — a vidékfejlesztés előmozdítása — rendkívül alacsony népsűrűségű régiók rendszerek korszerűsítése — az éghajlatváltozás hoz való alkalmazkodás, kockázatmegelőz és és -kezelés — környezetvédele m és erőforrás-hatékonyság — fenntartható közlekedés — a foglalkoztatás előmozdítása és a munkavállalói mobilitás támogatása — társadalmi befogadás — oktatás és képzés — intézményi kapacitásépítés — a városi, vidéki és tengerparti térségek fenntartható fejlődése és helyi kezdeményezések *Az európai valutaegység (ECU) az Európai Közösség tagállamainak a valutáiból összeállított kosár volt, amelyet elszámolási egységként használtak, mielőtt azt 1999. január 1-jén egy az egyhez arányban felváltotta az „euró”. **A lisszaboni stratégia nagyjából a 2000–2006-os programidőszakkal egy időben lépett hatályba, de nem tükröződött ezen időszak kohéziós politikai jogszabályi keretében.