natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4). 
Egyes esetekben a nemzeti ISPA-stratégiák már meglévő nemzeti stratégiákból fejlődtek tovább, amelyek már korábban is figyelembe vették, hogy a közösségi vívmányokat a környezetvédelem területén is be kell építeni (lásd: 4. háttérmagyarázat).
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20). 
11 Ezt a Számvevőszék 5/2003. sz. különjelentése is kiemelte (hiányosságok a stratégiákban, 18–20. bekezdés).
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. 
15 A balti térség környezetvédelmére irányuló fellépést a lengyel kormány az 1990-es évek elején más országokkal együttműködve kezdeményezte.
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea. 
Már a Helsinki egyezmény12 is rámutatott arra, hogy a Balti-tenger védelmének szempontjából kulcsfontosságú hely a krakkói régió, mivel ez a nagy ipari koncentrációjú terület – bár a tenger-parttól távol fekszik – a Visztula folyón át nagy mennyiségű szennyvizet juttat a Balti-tengerbe.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. 
Krakkó teljes városi területére vonatkozó átfogó megoldás született, és ezt beillesztették a kommunális szennyvíztisztításra vonatkozó nemzeti programba.
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects. 
Így került a krakkói szennyvíztisztító telep projektje az egyik elsőbbséget élvező, végrehajtandó projektként az 1999-es nemzeti környezetvédelmi ISPA-stratégiába.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea. 
12 Helsinki egyezmény: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló, 1974-ben aláírt és 1992-ben felülvizsgált egyezmény, amely a Balti-tengerrel határos valamennyi államot érinti.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed. 
Az egyezmény a teljes balti-tengeri térségre kiterjed, így a szárazföldi vizekre, valamint magára a tengervízre és a tengerfenékre is.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution. 
A szárazföldről eredő környezetszennyezés csökkentése érdekében a Balti-tenger teljes vízgyűjtő területére nézve is hoztak intézkedéseket.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. 
Lettországban az 1995-ben jóváhagyott nemzeti környezetvédelmi politikai terv fő célja az volt, hogy a közösségi jogi keret környezetvédelmi előírásainak betartása, illetve a csatlakozási partnerség célkitűzései felé segítse az országot.
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Ennek a tervnek a célkitűzéseit emelték át a nemzeti környezetvédelmi ISPA-stratégiába, illetve vették figyelembe a projektkiválasztási folyamat során. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version. 
A Bizottság három fő iránymutatást dolgozott ki és bocsátott rendelkezésre a projekt-előkészítéshez: a) a kedvezményezett országok 2000-ben, az első projektkérelmek előkészítő szakaszában ISPA-kézikönyvet kaptak; b) 2002-ben kidolgozták az ISPA-kézikönyv második változatát, amely mindenekelőtt a pályázati és a szerződéskötési eljárások kérdéskörét tisztázta; c) 2002-ben az előző változat hiányosságainak figyelembevételével aktualizált iránymutatást bocsátottak rendelkezésre a költség-haszon elemzésről.
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment. 
A környezeti hatásokat illetően azonban nem szolgált sem részletekkel, sem előrejelző módszerekkel.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. 
E módszertani útmutatókat azt követően dolgozták ki, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött projekteket jóváhagyásra a Bizottság elé terjesztették.
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU. 
Mivel csak későn váltak hozzáférhetővé, kevéssé járulhattak hozzá ahhoz, hogy a tagjelölt országok mélyebben megismerjék az Unió szakpolitikáit, eljárásait és finanszírozási elveit.
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis. 
Minden ISPA-támogatás iránti kérelemnek pénzügyi és költség-haszon elemzést kellett tartalmaznia.
For some projects these were not available or presented weaknesses. 
Bizonyos projektek esetében ezek nem álltak rendelkezésre, vagy hiányosak voltak.
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 
A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy mivel a legtöbb projekt alapvető szükségletek kielégítését szolgálta a tagjelölt országokban, nem lett volna helyénvaló, ha a költség-haszon elemzés hiányosságai miatt ezek útjába akadályokat gördít.
16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
16 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector. 
Az ellenőrzött projektekhez rendelkezésre bocsátott pénzügyi és költség-haszon elemzések felülvizsgálata során a Számvevőszék a következő hiányosságokat tapasztalta13: a) amikor kockázatelemzést is benyújtottak, sok esetben hiányzott az információ az alkalmazott diszkontrátáról és a lehetséges forgatókönyvekről; b) a KHE, illetve a pénzügyi elemzések ugyanazon projektről különböző dokumentumokban eltérő számadatokat tüntettek fel; c) a közlekedési ágazatban nem fejtették ki, hogy melyek a várható társadalmi-gazdasági előnyök; a hatásbecslések hiányosak voltak.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. 
Ilyen körülmények között a Bizottság a költség-haszon elemzés alapján nem tudta megerősíteni, hogy a tagjelölt országok által benyújtott projektek viszonylagosan a legmagasabb értéknövelő hatással jártak.
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25. 
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK 25.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date. 
A projektkérelem bizottsági értékelése és jóváhagyása után finanszírozási megállapodást írtak alá: ebben rögzítették többek között a projekt végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokat és terveket, így a befejezés időpontját is.
After project completion, candidate countries had to present a final report. 
A projekt befejezése után a tagjelölt országoknak záró beszámolót kellett benyújtaniuk.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why. 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a finanszírozási megállapodásban meghatározott főbb feltételeket milyen mértékben tartották be, azaz: a) a projekteket az eredeti tervnek megfelelően valósították-e meg, illetve mi okozta az esetleges késedelmet; b) betartották-e a projektekre vonatkozó pénzügyi terveket; ha nem, milyen okai voltak ennek.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43). 
13 Lásd az 5/2003. sz. különjelentést (hiányosságok a projektértékelésben, 30–34. bekezdés) és a 6/2005. sz. különjelentést (hiányosságok a projektek értékelésében és kiválasztásában, 30–43. bekezdés).
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
17 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. 
SZINTE MINDEN PROJEKT KÉSEDELMET SZENVEDETT 27.
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary. 
Ha egy projekt a vártnál később valósul meg, akkor hasznot is csak később hajt, az általa orvoslandó problémák pedig a kelleténél tovább maradnak fenn.
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen. 
A késedelmek másik következménye a bizonytalanság, hiszen a társadalmi-gazdasági környezet változása megnehezítheti a projektek előzetes tervek szerinti végrehajtását.
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003. 
A számvevőszéki vizsgálat mintájában szereplő 32 projektet 2000 és 2003 között hagyták jóvá.
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda. 
Az ellenőrzött projektek többségét az eredeti finanszírozási megállapodások szerint 2004 és 2006 között kellett volna befejezni.
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15. 
Az ellenőrzés időpontjáig azonban az eredetileg megjelölt határidőre csak öt projektet fejeztek be14 (kettőt Csehországban, hármat Lettországban)15.
For the other 27 projects, the completion date was amended. 
A többi 27 projekt esetében a befejezési határidőt módosították.
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia). 
A késés mértéke változó: 2–5 év (Lengyelország), 4–4,5 év (Bulgária), 2–4,8 év (Románia), 1,5 év (Magyarország), illetve 1–3 év (Lettország).
In the Czech Republic, there were no major delays. 
Csehországban nem volt számottevő késedelem.
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays. 
A négy ellenőrzött országban a projektvezetők körében végzett felmérésből a Számvevőszék információkhoz jutott a végrehajtás késedelmére és a késedelem okaira nézve.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. 
A környezetvédelmi ágazatban a projektek tervezett átlagos időtartama 5 év, a közlekedési ágazatban 4,2 év volt.
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5). 
A felmérés szerint az átlagos késedelem mindkét ágazatban 2,5 év volt (lásd: 5. ábra).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17. 
Az ellenőrzött projekteknél a Számvevőszék a késedelem következő fő okaira bukkant16: a) a tagjelölt ország nem ismerte az uniós eljárásokat, a projekt-előkészítést és -végrehajtást, illetve nehézségei támadtak a beszerzési eljárásokkal (lásd pl.: 5. háttérmagyarázat) (a mintában szereplő projektek 84%-ánál); b) a pályázatnyertes társaság nem végezte el a vállalt munkát (lásd pl.: 6. háttérmagyarázat) (a mintában szereplő projektek 13%-ánál); c) nem volt reális a tervezés (lásd pl.: 7. háttérmagyarázat) (a mintában szereplő projektek 22%-ánál); d) a csatlakozást követően az ISPA-projektek a Kohéziós Alap projektjeivé alakultak, és ezeknek más a szabályrendszerük17.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. 
14 Egy projekt akkor tekinthető befejezettnek, ha az infrastruktúrát használatba vették.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project. 
A tagjelölt országoknak legkésőbb hat hónappal a projekt befejezését követően záró beszámolót kellett benyújtaniuk a Bizottsághoz.
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %). 
15 A 32 ellenőrzött projektből 24 esetében mutatkozott késedelem (75%).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described. 
16 Egyes projekteket a felsorolt gondok közül egyszerre több is sújtott.
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 
17 Például a következőket illetően: a tartós berendezésekkel kapcsolatos kiadások támogathatósága (ezt esetenként kell eldönteni), a projektre vonatkozó döntések módosítása, a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások.
18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
18 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum. 
5. ÁBRA ÁTLAGOS KÉSEDELMEK A PROJEKTEK VÉGREHAJTÁSÁBAN 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV Országonkénti/ágazatonkénti átlag Átlagos eredeti időtartam RO LV KÖZL Késedelem ÖSSZESEN KÖRNY PL CZ 5.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. 
Lengyelországban egy szennyvízkezelési projektben az építkezés közel egy évig állt a pályázati szakasz alatt.
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD. 
A projektet több alvállalkozási szerződésre osztották, ezek közül az egyik az EBRD által társfinanszírozott projekt volt.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. 
Az EBRD kölcsönszerződésének megfelelően a bank pályázati szabályait kellett volna alkalmazni a teljes projekt beszerzéseire.
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors. 
A pályázati eljárást fel kellett függeszteni mindaddig, amíg a finanszírozók meg nem tudtak állapodni egymással a megfelelő eljárásokról.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. 
Egy projektnél, amely a szennyvízhálózatnak, illetve a szennyvíz kezelését biztosító létesítményeknek a felújítására irányult, késett a végrehajtás.
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee. 
Mivel gondok támadtak az értékelő bizottság összetételével kapcsolatban, a pályázati felhívást törölni kellett, és meg kellett ismételni.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. 
Ráadásul az a társaság, amelynek a második kiírás után odaítélték a szerződést, nem az ütemtervnek megfelelően végezte el a munkát, és a felügyelő mérnök több felszólításának sem tett eleget.
The contract therefore had to be terminated. 
A szerződést ezért fel kellett mondani.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill. 
Harmadik pályázatot kellett kiírni, de az ellenőrzés idején a projekt szünetelt.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Lettországban egy, a vízszolgáltatás fejlesztésére vonatkozó projekt többek között azért késett, mert a csővezetékekre vonatkozó tanulmányhoz és tervezési munkálatokhoz szükséges költségeket és időt alábecsülték. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18. 
A felmérés kimutatta, hogy a projektek végrehajtása során a határidők be nem tartását egyrészt az eljárások hosszadalmas volta, másrészt pedig a tervezéssel kapcsolatos okok eredményezik (lásd: 6. ábra)18. A PÉNZÜGYI TERVEKET NEM A TERVEZETTNEK MEGFELELŐEN HAJTOTTÁK VÉGRE 33.
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected. 
A 32 ellenőrzött projektből 18-nál nem tartották be az eredeti pénzügyi tervet.
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased. 
Hat esetben a teljes költség magasabb lett, 12 esetben pedig csökkent.
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8). 
A költségek növekedése esetén, ha nem volt elérhető ISPA-többletforrás, a tagjelölt országoknak saját forrásból kellett finanszírozniuk a pótlólagos költségeket (lásd: 8. háttérmagyarázat).
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25). 
18 A projektek végrehajtásával összefüggő problémákat a Számvevőszék az 5/2003. sz. különjelentésében (elégtelen irányítási források, késedelmek, a pályázati felhívásra való jelentkezés nehézségei, 35–39. bekezdés), de 6/2005. sz. különjelentésében is kiemelte (késedelmek a projektek végrehajtásában, 11–25. bekezdés).
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? 
ÁBRA Eljárási okok Tervezési okok A KÉSEDELMEK OKAI PROJEKTVEZETŐK Az eljárás megismétlése 15% A pályázók fellebbezése 8% Bonyolult helyi jogszabályok 9% Időigényes uniós eljárások 26% Mi volt a késedelmek oka?
Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Egyéb 11% Irreális tervezés 15% A pályázati dokumentáció rossz minősége 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006 A PRAG gyakori 6% változása 10%
TABLE 1 34. 
TÁBLÁZAT 34.
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan. 
Amint az 1. táblázatban látható, a projektvezetők körében végzett felmérés szerint az ISPA-projektek többségénél az eredeti finanszírozási terven később változtattak.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9). 
A mintában szereplő 32 projektből öt esetében ezt az infláció alábecslése magyarázhatja (az esetek 16%-ában) (lásd: 9. háttérmagyarázat).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. 
VÁLTOZÁSOK AZ EREDETI FINANSZÍROZÁSI TERVHEZ KÉPEST 21 A PROJEKTVEZETŐK KÖRÉBEN VÉGZETT FELMÉRÉS Válaszok Változások az eredeti finanszírozási tervhez képest Az eredeti finanszírozási terv maradt érvényben 123 66% 34% 8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT 9. HÁTTÉRMAGYARÁZAT Lettországban egy vasúti projektben az ISPA-támogatás az árak emelkedése miatt nem volt elegendő minden előzetesen tervezett elem költségeinek fedezésére.
The remaining work had to be funded from national resources. 
A fennmaradó feladatokat nemzeti forrásokból kellett finanszírozni.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works. 
Lettországban egy, a vízszolgáltatás fejlesztésére vonatkozó projektben a nyertes pályázó visszalépett a szerződéstől, mivel nem sokkal a munka megkezdése után felgyorsult az infláció, s így feladatát nem tudta volna a megállapodás szerinti árakon elvégezni.
This led to a revision of the contract, with an increased cost. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Ez a szerződés felülvizsgálatához, s így magasabb költségekhez vezetett. 12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006