natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Értékeltük, hogy költséghatékony módon történt-e ennek a költségvetésnek a felhasználása, valamint azt, hogy a Bizottság és a tagállamok végrehajtották-e a 21/2012. számú, a középületek energiahatékonyságáról szóló különjelentésünk ajánlásait.
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012. 
V A Bizottság – amint azt a 21/2012. számú különjelentésünkben javasoltuk – kiadott egy átfogó iránymutatást az épületek energiahatékonysági beruházásainak, és azon belül azok költséghatékonyságának a javítására vonatkozóan.
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
Találtunk olyan követendő példákat, mint a pénzügyi eszközök vissza nem térítendő támogatásokkal együtt történő felhasználása, valamint a támogatási arány szintjének modulációja a magánfinanszírozás tőkeáttételének javítása és a „talált pénz” hatás kockázatának csökkentése érdekében.
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating. 
VI A tagállamok megkövetelték, hogy a projektek alapuljanak energetikai auditon, biztosítsanak valamilyen szintű energiamegtakarítást, valamint javuljon általuk az épületek energetikai minősítése.
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits. This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 4 
A legtöbb esetben a tagállamok a költségvetést „érkezési sorrendben” osztották ki a projekteknek, így nem tudták értékelni azok relatív költségeit és hasznát, más szóval ritkán vettek más projektek elé olyanokat, amelyek kisebb költséggel értek el energiamegtakarítást vagy más előnyöket.
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings. 
VII A monitoringrendszerek nem szolgálnak adatokkal a lakóépületek felújítására költött uniós alapok révén megtakarított energiára vonatkozóan.
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target. 
Ez azt jelenti, hogy a Bizottság nem tudja felmérni, milyen mértékben járul hozzá az uniós költségvetés az Unió energiahatékonysági céljának eléréséhez.
No indicator measures the other benefits these investments may generate. 
Nincsenek olyan mutatók, amelyek az e beruházások által esetlegesen generált egyéb előnyöket mérnék.
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings. 
VIII Amint a 21/2012. számú különjelentésünkben, most is azt állapítjuk meg, hogy nem a költséghatékonyság vezérli az épületek energiahatékonyságára irányuló uniós kiadásokat.
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested. 
A jobb irányítás – különösen a projektek kiválasztásának területén – az egy beruházott eurónyi összegre jutó magasabb energiamegtakarításhoz vezethetne.
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
IX Tekintettel az uniós energiahatékonysági célokkal kapcsolatos fokozott törekvésekre, illetve a költségvetés várható szigorodására, a kiadások költséghatékonyságának biztosítása minden eddiginél fontosabb.
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Ezen az alapon tesszük meg ajánlásainkat, hogy a kohéziós politikával kapcsolatos 2021–2027-es kiadások költséghatékonyságának javításával segítsük a 2030-ra kitűzött energiahatékonysági uniós célok elérését.
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5 
Ajánlásaink felölelik a beruházások tervezését és célkiválasztását; a magasabb energiamegtakarítást és egyéb előnyöket alacsonyabb költségeken biztosító projektek kiválasztását a relatív költségek és hasznok értékelése révén; az energiamegtakarítás és egyéb előnyök mérésére szolgáló mutatók alkalmazását, valamint az olyan intézkedések jutalmazását, amelyek költséghatékony módon takarítanak meg energiát. 5
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1. 
Bevezetés Energiahatékonyság: célkitűzések és előrehaladás 01 A jobb energiahatékonyság az output szintjének kevesebb energia felhasználásával történő fenntartása1.
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality. 
Az energia hatékonyabb felhasználása által az uniós polgárok csökkenthetik energiaszámláikat, segíthetik egészségük és környezetük védelmét, illetve a levegőminőség javítását.
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems. 
02 Jellemzően uniós társfinanszírozású energiahatékonysági beruházás lehet az épületek pótlólagos hőszigetelése, az energiahatékony ablakok és hőszabályozási rendszerek felszerelése, valamint a fűtési rendszerek korszerűsítése.
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
1. ábra. Egy felújított épület (az energiahatékonysági munkálatok előtt és után) © Shutterstock / PIXEL to the PEOPLE.
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 1). 
Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 2012/27/EU irányelve az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).
Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy. 
A 2. cikk (4) bekezdése: Az output vonatkozhat teljesítményre, szolgáltatásokra, termékekre vagy energiára.
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %. 
A felülvizsgált 2018/2002/EU energiahatékonysági irányelv3 már ambiciózusabb, legalább 32,5%-os kiemelt uniós energiahatékonysági célkitűzést állapított meg 2030-ra vonatkozóan.
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4. 
04 Az új Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy alkalmazza az energiahatékonyság elsődlegességének elvét, arra összpontosítva, hogy az Unió hogyan tudja tovább javítani az épületek energiahatékonyságát és növelni a felújítások arányát4.
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018. 
05 Az Eurostat adatai (2020. február) azt mutatják, hogy 2018-ban az Unió tagállamaiban a primerenergia-fogyasztás még 4,9%-kal magasabb volt a 2020-ra kitűzött célértékeknél (lásd: 2. ábra): 7 2 3 4 Uo.
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p. 210). 
Az Európai Parlament és a Tanács 2018. december 11-i 2018/2002/EU irányelve az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 328., 2018.12.21., 210. o.).
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. 
Az európai zöld megállapodás – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.
COM(2019) 640 final of 11.12.2019. 
COM(2019) 640 final, 2019.12.11.
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5. 
06 Az energiahatékonysági célok elérése irányában tett tagállami előrehaladás legfrissebb értékelése szerint az Unió 2020-ra kitűzött céljai valószínűleg nem teljesülnek5.
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve. 
Ilyen tendencia mellett még nehezebb lesz teljesíteni azt a 2030-ra kitűzött uniós célt, hogy az energiafogyasztás legalább 32,5%-kal csökkenjen.
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings. 
Az energiafogyasztásnak különösen a legnagyobb energiamegtakarítási potenciállal rendelkező ágazatokban, például az épületek esetében kell csökkennie.
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption. 
3. ábra. A 2017. évi energiafogyasztás ágazatonként (a teljes fogyasztás %-ában) Forrás: Európai Számvevőszék, a végsőenergia-fogyasztásról szóló Eurostat-adatok alapján.
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. 
07 Az Unióban a közlekedést és az ipart megelőzve az épületek (különösen a lakóépületek) energiafogyasztása a legnagyobb.
It is also the sector with the biggest available energy savings potential in Europe6. 
Egyben ez az ágazat rendelkezik Európában a legnagyobb elérhető energiamegtakarítási potenciállal6.
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7. 
Az Unió háztartásaiban önmagában a fűtés és a melegvíz-szolgáltatás teszi ki a teljes végsőenergia-felhasználás 79%-át7.
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting. 
Az épületek felújítása révén nyert energiamegtakarítás jellemzően a jobb hőszigetelésből, fűtési és hűtési rendszerekből és világításból fakad.
2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 18 and COM SWD(2016) 408 final, “Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings” p. 
2017, Bizottság, „Bevált gyakorlatok az energiahatékonyság terén” – Tanulságok, 18. o. és COM SWD(2016) 408 final, „Az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv értékelése”, 15. o.
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling 
Lásd: https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling Lásd: 1/2020. sz. különjelentés: „A környezettudatos tervezés és az energiafogyasztási címkézés terén az uniós fellépések jelentősen hozzájárulnak az energiahatékonyság javításához, ugyanakkor komoly késedelmek és gyakori szabálytalanságok is jellemzik őket”. 9 Egyéb 1% Mezőgazdaság 2% Épületek 42 % Ipar 25 % Közlekedés 31 % Háztartások 27 % Szolgáltatások 15 % 6 7 8
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9. 
08 A Bizottság becslése szerint a 2030-ra kitűzött energiahatékonysági cél eléréséhez körülbelül évi 282 milliárd eurót kellene beruházni az Unió épületállományának felújításába9.
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020. 
Ha a köz-és lakóépületek tekintetében valamennyi költségvetésbe vett uniós kohéziós politikai beruházásra sor kerül, akkor ennek összege körülbelül évi 2 milliárd eurót tesz ki a 2014 és 2020 közötti időszakban.
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
Uniós kiadások és jogi keretek 09 A 2014–2020-as Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap 14 milliárd eurót vett tervbe köz-és lakóépületeket érintő energiahatékonysági beruházásokra.
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing. 
A tagállamok ezeket a költségvetéseket 5 milliárd euró összegű nemzeti társfinanszírozással fejelték meg.
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex. 
E költségvetés tagállamok szerinti bontása a Mellékletben látható.
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment. 
A 4. ábra a 2014–2020-as uniós kohéziós politikán belül az energiahatékonysági beruházások költségvetésének lebontását mutatja be.
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency. 
Bizottsági szolgálati munkadokumentum (2016) 405 final, Az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálat.
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5). 
10 Az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010. évi irányelv10 több rendelkezést is tartalmaz mind az új, mind a meglévő épületek energiahatékonyságának javítására vonatkozóan, például: a) minimális energiahatékonysági követelmények lépnek életbe az új épületekre és az épületek nagyobb felújítási munkáira vonatkozóan; b) csak energiahatékonysági tanúsítványokkal lehet épületeket értékesíteni és bérbe adni; ezek bemutatják az épületek aktuális energiahatékonyságát és hatékonyságnövelő intézkedéseket javasolnak11 (lásd: az 5. ábra példája).
Figure 5 – Example of a building energy performance certificate 11 © Shutterstock / By Milagli. 
5. ábra. Épületek energiahatékonysági tanúsítványa: egy példa ENERGIAHATÉKONYSÁGI TANÚSÍTVÁNYOK © Shutterstock / By Milagli.
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings. 
11 A 2012. évi energiahatékonysági irányelv az épületek energiahatékonyságának javítására irányuló rendelkezéseket is tartalmaz.
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives). 
A felülvizsgált irányelv hatásvizsgálatának megállapítása szerint 2016 végéig ezek a rendszerek több energiamegtakarítással jártak (34%), mint bármely egyéb intézkedés (önkéntes megállapodások, adózási intézkedések, pénzügyi programok és ösztönzők).
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings. 
12 A 2012. évi energiahatékonysági irányelv azt is előírta a tagállamok számára, hogy háromévente nyújtsák be nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervüket, amelynek ki kell terjednie a jelentős energiahatékonysági intézkedésekre és a várt, illetve elért energiamegtakarításra is.
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets. 
A Bizottság értékeli a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket, valamint azt, hogy a tagállamok mekkora előrelépést tettek nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseik felé.
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council. 
A Bizottság az erről szóló éves értékelését megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States. 
A jelentések és a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek értékelése alapján a Bizottság ajánlásokat tehet a tagállamoknak.
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs. 
13 A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a nemzeti energia-és klímatervek fogják felváltani.
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them. They will also play an important role to identify investment needs 
A tagállamoknak 2019 végéig kell benyújtaniuk e terveket, amelyek alapvető tervezési eszközökként fognak működni, és fontos szerepet játszanak majd az energiahatékonyság terén mutatkozó beruházási igények azonosításában is.
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs. 
2020. január 31-ig a 27 tagállamból 18 nyújtotta be nemzeti energia-és klímatervét.
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy. 
A Bizottság és a tagállamok közötti megosztott irányítás 14 A Bizottságon belül az Energiaügyi Főigazgatóság dolgozza ki és hajtja végre az Unió energiapolitikáját: az energiahatékonyság ösztönzésére szolgáló javaslatokat fogalmaz meg, felügyeli az irányelvek végrehajtását, és a Közös Kutatóközpont és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével nyomon követi a tagállamok által az energetikai célok felé tett előrehaladást.
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
15 Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) irányításáért a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság felelős.
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes. 
E főigazgatóság szerepe az uniós energiapolitikában az, hogy finanszírozást biztosít és a tagállamokkal együtt felel a programok hatékonyságáért és eredményességéért.
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period. 
A 2014–2020-as időszakban a partnerségi megállapodások és a programok tartalmára nézve iránymutatásokat állapított meg, majd a tagállamokkal folytatott tárgyalásokat követően a pénzügyi időszak kezdetén jóváhagyta azokat.
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports. 
Ennek megtörténte után elsődleges szerepe az, hogy e programok végrehajtását nyomon követve részt vesz monitoringbizottságokban és megkapja az éves végrehajtási jelentéseket.
It is not involved in the selection of individual projects. 
Az egyedi projektek kiválasztásában nem vesz részt.
Finally, it evaluates the results of the funding. 
Végül értékeli a finanszírozás révén elért eredményeket.
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments. 
16 A tagállamok az igényeik felmérése alapján prioritásokat állapítanak meg az energiahatékonyság területén a nemzeti jogszabályokban és a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekben.
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness. 
A tagállamok kidolgozzák az operatív programokat, és a kijelölt irányító hatóságok feladata, hogy megfelelő kiválasztási eljárások alkalmazásával, a költséghatékonyság figyelembevételével kiválasszák a projekteket.
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6). 
A 2014 és 2020 közötti időszakban a Bizottság széleskörű iránymutatást adott az irányító hatóságoknak a programok megtervezése és végrehajtása tekintetében (lásd: 6. ábra).
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12 
Az irányító hatóságok a teljesítménymutatók alapján nyomon követik a projektek outputjait és eredményeit, és beszámolnak a Bizottságnak az operatív programoknak köszönhető energiamegtakarításáról és egyéb előnyökről. 13
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
Az ellenőrzés hatóköre és módszere 17 Tekintettel az uniós energiahatékonysági célokkal kapcsolatos fokozott törekvésekre, illetve a költségvetés várható szigorodására, a kiadások költséghatékonyságának biztosítása minden eddiginél fontosabb.
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets. 
Jelentésünk célja annak felmérése, hogy az uniós társfinanszírozásban megvalósuló, épületekre irányuló energiahatékonysági beruházások milyen költséghatékonysággal segítik az Uniót célkitűzései elérésében.
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness. 
18 A fő ellenőrzési kérdés az volt, hogy az uniós társfinanszírozásban megvalósuló, az épületekre irányuló energiahatékonysági beruházások kiválasztása olyan kritériumok alapján történt-e, amelyek várhatóan maximalizálják azok költséghatékonyságát.
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria. 
Ennek a kérdésnek a megválaszolásához megvizsgáltuk, hogy a Bizottság és a tagállamok megfelelő feltételeket állapítottak-e meg a költséghatékony beruházások kiválasztásához (ideértve az igényfelméréseket, a támogatás célkiválasztását, a teljesítménymérési keretet), és hogy a tagállamok megfelelő kiválasztási szempontokat alkalmaztak-e.