natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47. the pfm programme began slowly, with insufficient effort on the georgian side to engage in reform. the delegation complained about the difficulty of constructive dialogue with their georgian counterparts. nevertheless, in december 2008 europeaid released part of the second instalment, paying 4 million euro out of a maximum of 5 million euro. this disbursement decision was based on two successive external reviews of the progress made: one concluding negatively (november 2008) and a subsequent one concluding positively on the basis of new evidence made available at the time (december 2008). the court noted that, given the very difficult situation in georgia as from august 2008, the commission considered the efforts in pfm reforms as sufficient to allow them to release. nevertheless, the court also observes that not all conditions set to release this instalment had been met. 
47. a közpénzkezelési program lassú rajtot vet, mivel a grúz oldal nem mutatott elegendő reformkészséget. a grúz kollégákkal nehéz konstruktív párbeszédet folytatni, panaszolták a bizottsági képviseletről. a europeaid 2008 decemberében mégis részben felszabadította a második részletet, vagyis a maximális 5 millió euróból kifizetett 4 milliót. ez a kifizetési döntés az elért haladás két egymást követő külső felülvizsgálatán alapult: az egyik negatív eredménnyel zárult (2008 novembe-rében), a következő viszont az akkoriban rendelkezésre bocsátott új bizonyítékok alapján pozitív eredményt hozott (2008 decemberében). a Számvevőszék tudomásul vette, hogy a 2008 augusztusától kezdődően grúziában uralkodó igen nehéz helyzet miatt a bizottság a közpénzkezelési reform terén tett törekvéseket az esedékes részlet felszabadításához elegendőnek tekintette. a Számvevőszék mindazonáltal megjegyzi, hogy a részlet felszabadításának nem minden feltétele teljesült. 48. összegezve, a közpénzkezelési program az első egy év során rendkívül kevés eredményt ért el.
48. to summarise, the pfm programme progressed very little during its first 12 months. however, the beginning of 2009 saw an encouraging change of attitude from the georgian side. for example, having shown hostility in 2008 towards the concept of internal audit, the government adopted an Internal audit strategy in 2009. their increased receptiveness towards pfm reform might be explained by changed basic conditions. after the twin shock of the august 2008 conflict with russia and the global recession, the georgian economy depended on outside aid, leading the government to pay more attention to inflows of eu budget support. 
2009 elején azonban biztató változás történt a grúz fél hozzáállásában. míg például a kormány 2008-ban ellenségesen viszonyult a belső ellenőrzés elképzeléséhez, 2009-ben már belső ellenőrzési stratégiát fogadott el. a közpénzkezelési reform iránti nagyobb fogékonyságra az alapvető körülmények megváltozása adhat magyarázatot. a 2008. augusztusi orosz-grúz konfliktus és a világválság kettős megrázkódtatását követően a grúz gazdaság rá volt utalva a külső segítségre, s ennek következtében a kormány nagyobb figyelmet fordított a bejövő uniós költségvetési támogatásra.
28 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
28 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?
29 economic rehAbilitAtion And confidence building 49. after georgia’s independence from the soviet union in 1991, conflicts with secessionist movements in the areas of abkhazia and south ossetia had ended with ceasefire agreements and a situation of ‘no war, no peace’. since then, the eu had been supporting programmes for social and economic rehabilitation in both areas. and in georgian government-controlled areas, the eu had financed measures to support ‘internally displaced persons’. the august 2008 war between georgia and russia represented a setback for these programmes, with the peace-building process between georgia and its break-away territories largely destroyed. 
29 gazdasági rehabilitáció és bizalomépítés 49. miután grúzia 1991-ben elnyerte függetlenségét a Szovjetuni-ótól, az abháziai és dél-oszétiai szakadárokkal folyó konfliktusok tűzszüneti megállapodásokba, egyfajta „se háború, se béke” állapotba torkolltak. azóta az unió mindkét területen folyamatosan támogatja a társadalmi és gazdasági rehabilitációt célzó programokat. a grúz kormány által irányított területeken az unió emellett az „országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket” támogató intézkedéseket finanszírozott. a 2008. augusztusi grúz-orosz háború visszavetette ezeket a programokat, hiszen a grúzia és a szakadár területek közötti béketeremtési folyamat is az erőszak marta-lékává vált. 50. az enpi első programja (technikai segítségnyújtás) 4 millió eurót irányzott elő a gazdasági rehabilitációt és a bizalomépítést célzó intézkedésekre. ez a program elsősorban a szakadár abház régión belüli rehabilitációra összpontosított, ám nem valósult meg, mivel a támogatásokat a gyakorlatban már a 2008. augusztusi háborút megelőzően letiltották, jóllehet a bizottság és a grúz hatóságok 2008 januárjában aláírták a finanszírozási megállapodást. az előrelépést meggátolták a mind grúz, mind abház oldalon felmerülő politikai aggodalmak: a) a grúz hatóságokat az aggasztotta, hogy bármely abháziának nyújtott külső támogatás megerősítheti a terület szakadár státuszát. attól tartottak például, hogy olyan abház iskolák kapnának támogatást, ahol nem használják vagy nem tanítják a grúz nyelvet, vagy hogy kedvezne a szeparatizmusnak, ha a projekteket helyi civilszervezetek közvetlenül hajtanák végre; b) az abház hatóságok a jelek szerint úgy tekintettek az unió intézkedéseire, mint amelyek kizárólag a grúz érdekeket szolgálják, hiszen a grúz kormány egyedül hagyja jóvá és írja alá a programot.
51. to conclude up to the end of 2009, the enpI had not proven to be an appropriate instrument for economic rehabilitation and confidence building in the conflict region of abkhazia. 
51. megállapítható, hogy 2009 végéig bezárólag az enpi nem bizonyult a gazdasági rehabilitáció és a bizalomépítés megfelelő eszközének az abház válságövezetben.
52. In contrast to abkhazia, where the doors were still open for discussion, there has been no cooperation between south ossetia and georgia since the conflict, and all eu reconstruction projects under way have come to a standstill. there is no basis (such as political will or joint interest) for continuing with rehabilitation programmes. consequently the commission reallocated 6 million euro originally intended for the georgia/south ossetia conflict zone in the 2008 annual action programme to the needs of new ‘internally displaced persons’ in georgian government-controlled areas, especially to further housing support. 
52. abháziával ellentétben, ahol az ajtó továbbra is nyitva állt a tárgyalások előtt, dél-oszétia és grúzia között semmiféle együttműködés nincs a konfliktus óta, és valamennyi folyamatban lévő uniós újjáépítési projekt holtpontra jutott. a rehabilitációs programok folytatásához nincs megfelelő alap (például politikai akarat vagy közös érdek). ezért a bizottság a 2008. évi éves cselekvési programban eredetileg a grúz/ dél-oszét konfliktusövezetbe szánt összegekből 6 millió eurót átcsoportosított az azóta lakóhelyüket elhagyni kényszerült, a grúz kormány irányítása alatt álló területekre menekült személyek igényeinek kielégítésére, elsősorban szállásteremtésre. megjegyzendő, hogy az ilyen intézkedések végrehajtása költséghatékonysági kockázattal jár (lásd: V. melléklet). mindhárom ország: az enpi keretéBen az ikerintézményesítés továBBra is az induló szakaszBan tart 53. a 2007. évi éves cselekvési programok része az ikerintézményi eszköz, amely összesen 14 millió eurót irányoz elő a három ország számára22. a bizottság tervei szerint az első ikerintézményi projekteknek 2008-ban kellett volna elkezdődniük. az enpi első ikerintézményi szerződését mégis csak 2009 júniusában írták alá grúziában. örményországban és azerbajdzsánban 2009 második felében több szerződés előkészítése is folyt, de aláírásra még egyik esetében sem került sor. így tehát az enpi ikerintézményi eszköze késlekedve indult be23.
54. a main reason lay in the reluctance of the countries to devote resources to build up the necessary management structure for twinning. potentially, the incentive for approximation through twinning is lowered by the lack of eu accession perspectives. 
54. ennek egyik fő oka az volt, hogy az országok nem szívesen szánnak forrásokat az ikerintézményesítéshez szükséges irányítási struktúra kiépítésére. elképzelhető, hogy az uniós csatlakozási kilátások hiánya is gyengíti az ikerintézményesítéstől várható kölcsönös közeledés ösztönző hatását.
22 the taIeX instrument ( technical assistance Information exchange office), previously reserved for eu candidate countries, was also made available to neighbourhood countries. 
22 a taieX eszközt (technikai Segítségnyújtási információcsere hivatal), amelyet korábban csak az unió tagjelölt országai vehettek igénybe, a szomszédos országok számára is elérhetővé tették.
23 however, in azerbaijan, three tacis-financed twinning contracts started in 2008. 
23 habár azerbajdzsánban 2008-ban három, a taciS által finanszírozott ikerintézményi szerződés vette kezdetét.
30 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
30 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?
55. a programme administration office (pao) was required in each country to manage the twinning tool. the commission supported the establishment of these paos through successive tacis projects. however, at the end of these projects, the paos were not yet able to steer and direct the twinning tool independently. Instead of building up capacity, the external experts from the tacis projects tended to take over the function of the pao. 
55. az ikerintézményi eszköz irányítása az egyes országokban a programigazgatási hivatal (pao) feladata volt. e hivatalok létrehozását a bizottság egymást követő taciS-projektek révén támogatta. a projektek befejezésekor azonban a programigazgatási hivatalok még nem tudták önállóan irányítani és vezetni az ikerintézményi eszközt. kapacitásépítés helyett jellemzőbb volt, hogy a taciS-projektek külső szakértői vették át a programigazgatási hivatal teendőit.
56. the commission provided further technical assistance contracts involving private consultants to prepare terms of reference for twinning projects. thus the early experience of twinning involved substantial private sector input in a field where the knowledge should be the preserve of public bodies. 
56. a bizottság a technikai segítségnyújtásra további szerződéseket fogalmazott, amelyek magántanácsadókat vontak be az ikerintézményi projektek feladatmeghatározásainak kidolgozásába. az ikerintézményesítés korai szakaszában tehát jelentős mértékben közreműködött a magánszektor – egy olyan területen, ahol a tudásnak a közszférán belül kellene maradnia.
3 31 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
31 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?
32 hAs the commission AdequAtely exPloited the delivery tools AvAilAble under the euroPeAn neighbourhood And PArtnershiP instrument? 
32 kellően kiaknázta-e a Bizottság az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz keretéBen rendelkezésre álló megvalósítási eszközöket?
57. the effectiveness of the assistance depends to a large extent on wise use of the different modes of delivery. the court examined whether the commission applied adequately the new tool of sector budget support and employed the various tools available appropriately. the commission vAried the WAy in Which it Provided finAnciAl AssistAnce 58. the new tool most strongly favoured by the commission is sector budget support. the commission, in line with current worldwide thinking amongst many donors, considers that support to government budgets offers greater potential for development than project-based assistance. through bringing in sector budget support and twinning, the commission managed a change from the technical assistance projects pre-dominating under tacis24. 
57. a támogatás eredményessége nagy mértékben függ a különböző megvalósítási módok átgondolt felhasználásától. a Számvevőszék megvizsgálta, hogy a bizottság helyesen alkalmazta-e az ágazati költségvetési támogatás új eszközét, és megfelelően élt-e a rendelkezésére álló különböző eszközökkel. a Bizottság sokrétűBBé tette a pénzügyi segítségnyújtás módjait 58. az új eszközök közül a bizottság leginkább az ágazati költségvetési támogatást részesítette előnyben. napjainkban világszerte számos donor véli úgy – a bizottság is –, hogy a kormányzati költségvetés támogatása több fejlesztési lehetőséget kínál, mint a projektalapú segítségnyújtás. a taciS keretében domináló technikai segítségnyújtási projektek24 után a bizottság újított az ágazati költségvetési támogatás és az ikerintézményesítés bevezetésével.
59. the use of sector budget support is also in line with the ‘european consensus on development’ of december 2005, which aims to channel 50 % of government-to-government assistance through country systems. however, while the primary objective of eu development cooperation is poverty reduction, its cooperation with the southern caucasus countries has the principal objective of bringing them closer to the eu. for example, in the country strategy paper for georgia, the commission underlined that the support for closer eu–georgia economic and social integration should constitute the main focus of assistance. 
59. az ágazati költségvetési támogatás összhangban van a 2005. decemberi „európai fejlesztési konszenzussal” is, amely célul tűzi ki, hogy a kormányok által kormányoknak nyújtott támogatás 50%-át a támogatott ország rendszerein keresztül folyósítsák. míg azonban az unió fejlesztési együttműködésében az elsődleges cél a szegénység csökkentése, a dél-kaukázusi országokkal folytatott együttműködés elsősorban azt célozza, hogy közelítse őket az unióhoz. grúzia országstratégiai dokumentumában például a bizottság hangsúlyozta, hogy az unió és grúzia közötti szorosabb gazdasági és társadalmi integrációnak kell a támogatás középpontjában állnia. az országstratégiai dokumentum szerint az unió szerepe így világosan elkülönülne a többi, fejlesztésre összpontosító donorétól.
24 mainly transfer of expertise and know-how, including training but also supplies and assistance to catalyse and support investments. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
24 elsősorban szaktudás és know-how átadása, ideértve a képzést, illetve a beruházások előmozdítását és támogatását célzó ellátást és támogatást is. 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?
33 shift to sector budget suPPort WAs insufficiently PrePAred, Affecting PerformAnce 60. several factors show that the commission did not sufficiently prepare the shift to sector budget support, undermining its implementation (see problems described in paragraphs 39, 43 and 47): (a) conclusions on the pre-conditions for effective use of sector budget support were not sufficiently documented (see paragraphs 61 and 62); (b) it was wrongly assumed that the partner countries would have a good understanding of the new sector budget support tool from earlier experience with similar types of measure (see paragraph 63); (c) locally the commission lacked expertise in the mechanisms of sector budget support. the delegations had to rely extensively on the work of external experts for the technical aspects of implementation modes (e.g. designing the matrices of conditions or interpreting whether conditions were satisfactorily met). 
33 az ágazati költségvetési támogatásra történő átállás előkészítése elégtelen volt, ami Befolyásolta a teljesítményt 60. több tényező arra mutat, hogy a bizottság nem készítette elő megfelelően az átállást az ágazati költségvetési támogatásra, s ez veszélyeztette a végrehajtást (lásd: a 39., 43. és 47. bekezdésben ismertetett problémák): a) az ágazati költségvetési támogatás hatékony felhasználásának előzetes feltételeiről szóló megállapításokat nem dokumentálták kellő alapossággal (lásd: 61. és 62. bekezdés); b) téves volt az a feltételezés, hogy a hasonló típusú intézkedésekkel kapcsolatos korábbi tapasztalatok alapján a partnerországok jól megértik majd az ágazati költségvetési támogatás új eszközének működését (lásd: 63. bekezdés); c) helyi szinten a bizottság nem rendelkezett az ágazati költségvetési támogatás mechanizmusaival kapcsolatos szakértelemmel. a végrehajtási módok technikai szempontjait illetően (pl. a feltételmátrixok megtervezése vagy annak értelmezése, megfelelően teljesültek-e a feltételek) a küldöttségeknek túlnyomórészt külső szakértők munkájára kellett hagyatkozniuk. 61.
61. according to its own guidelines, before embarking on a sector support programme, the commission should examine the situation in seven ‘key assessment areas’ (see Box 5). the commission carried out such assessments but did not arrive at clearly documented conclusions. the assessments also tended to give substantial weight to what the beneficiary countries promised to do in the future. this weakness was particularly prevalent in assessing the existence of effective systems for monitoring and sector coordination. for example in georgia, the commission recognised the weak performance monitoring system in place but concluded only ‘that the full introduction of the medium-term expenditure framework envisages that reliable and relevant performance indicators will be introduced’. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Saját iránymutatásai szerint a bizottságnak bármely ágazati költségvetési program elindítása előtt hét „fő értékelési területen” meg kellene vizsgálnia a helyzetet (lásd: 5. háttérmagyarázat). a bizottság végzett ilyen értékeléseket, de nem jutott egyértelműen dokumentált következtetésekre. az értékelések továbbá hajlamosak voltak nagy jelentőséget tulajdonítani a kedvezményezett országok jövőbeni intézkedésekre vonatkozó ígéreteinek. különösen meglátszott ez akkor, amikor a monitoring és az ágazati koordináció eredményes rendszereinek meglétét kellett értékelni. grúziában például a bizottság ugyan észlelte, hogy a meglévő monitoringrendszer teljesítménye alacsony, ám csupán annyit állapított meg, „hogy a középtávú kiadási keret teljes körű alkalmazása megbízható és releváns teljesítménymutatók bevezetését irányozza elő”. 13/2010. sz. különjelentés – Sikeresen indult-e az európai Szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz a dél-kaukázusi térségben (azerbajdzsán, grúzia és örményország) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?
62. furthermore, the court found no evidence that the commission, before opting for sector budget support, assessed the alternatives for implementing a sector support programme, namely pool funding and ec project procedures25. 63. 
62. továbbá: a Számvevőszék nem talált arra utaló jelet, hogy a bizottság, mielőtt az ágazati költségvetési támogatás mellett döntött, megvizsgálta volna ennek alternatíváit, nevezetesen az ösz-szevont támogatást és az európai bizottsági projekteljárásokat25.
In its planning documents the commission expressed confidence that the budget support mechanism would be well understood by the beneficiary countries as they already had experience of similar measures. however, in practice the countries had learnt few lessons from these earlier experiences. although the food security programmes in the countries had provided budget support for many years, they were too specific to serve as a useful guide for the introduction of sector budget support envisaged under the enpI. for instance, food security programmes did not focus on reform of a single sector, did not involve the same ministries and tended to provide budget support in fixed as opposed to variable tranches. 
63. tervezési dokumentumainak tanúsága szerint a bizottság bízott benne, hogy a kedvezményezett országok jól megértik majd a költségvetési támogatási mechanizmus működését, hiszen már van tapasztalatuk hasonló intézkedésekkel. a valóságban azonban ezek az országok keveset tanultak e tapasztalataikból. igaz, hogy az említett országok már sok éve részesültek költségvetési támogatásban az élelmiszer-biztonsági programok révén, ám e programok egyedibb jellegűek voltak, mintsem hasznos útmutatásként szolgálhattak volna az enpi keretében tervezett ágazati költségvetési támogatás bevezetéséhez. az élelmiszer-biztonsági programok például nem egyetlen ágazat reformját célozták, nem ugyanazokat a minisztériumokat érintették, és a változó nagyságú részletekkel szemben jellemzően rögzített összegű támogatást nyújtottak.
25 europeaidguidelineson support to sector programmes (july 2007). 
25 europeaidiránymutatásokaz ágazati programokhoz nyújtott támogatásokhoz (2007. július).
34 box 5 seven key Assessment AreAs for sector suPPort ProgrAmmes (1) the stability of the macro-economic framework (2) the credibility and relevance of a programme to improve public finance management systems (3) the coherence and consistency of the sector policy and overall strategic framework (4) the credibility, comprehensiveness and transparency of the annual sector budgets, including a medium-term strategic budgeting perspective (5) the existence and effectiveness of a government-led system of sector and donor coordination (6) the existence and effectiveness of a performance monitoring system (7) the existence and effectiveness of a programme to strengthen institutional capacities. 
34 5. háttérmagyarázat az ágazati támogatási programok hét fő értékelési területe (1) a makrogazdasági keret stabilitása (2) a program hitelessége és relevanciája a közpénzkezelési rendszerek tökéletesítése szempontjából (3) az ágazati politika és az átfogó stratégiai keret egységessége és következetessége (4) az éves ágazati költségvetések hitelessége, teljessége és átláthatósága, ideértve a középtávú stratégiai költségvetési kilátásokat is (5) kormányzati irányítású ágazati és donorkoordinációs rendszer megléte és eredményes működése (6) teljesítményfigyelő rendszer megléte és eredményes működése (7) az intézményi kapacitás erősítését célzó program megléte és eredményes működése.