natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glossary Executive summary Introduction What is a PPP? Reasons for implementing PPPs The European PPP market PPPs and EU funds Audit Scope and Approach Observations Paragraph I - V 1 - 19 1 - 4 5 - 6 7 - 8 9 - 19 20-23 24-76 24-46 25-27 28-32 33-40 41-43 44-46 47-59 48-53 54-56 CONTENTS The audited PPP projects enabled faster policy implementation and had the potential for good standards of operation and maintenance, but were not always effective in achieving their potential benefits The PPP option allowed public authorities to procure large-scale infrastructure plans through a single procedure Procurement of large PPP projects increased the risk of insufficient competition and was in some cases subject to considerable delays Most of the audited projects were affected by significant construction delays and cost overruns Most of the audited projects have the potential for keeping good standards of service and maintenance PPPs have not protected the public partner from over-optimism regarding future demand and use of the planned infrastructure Delays, cost increases and underuse were partly attributable to inadequate analyses and unsuitable approaches For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis, to demonstrate that it was the one maximising value-for-money Risk allocation was often inappropriate, resulting in less incentive or excessive risk exposure for the private partner 2 
Glosszárium Összefoglalás Bevezetés Bekezdés I–V 1–19 1–4 5–6 7–8 9–19 20–23 24–76 24–46 25–27 28–32 33–40 41–43 44–46 47–59 TARTALOM Mi a köz-magán társulás? A köz-magán társulás alkalmazásának okai Az európai PPP-piac A köz-magán társulások és az uniós források Az ellenőrzés hatóköre és módszere Észrevételek A vizsgált PPP-projektek a szakpolitikák gyorsabb végrehajtását tették lehetővé és potenciálisan megfelelő működtetési és fenntartási szintet tudtak biztosítani, de nem mindig sikerült megvalósítaniuk a potenciális előnyöket A köz-magán társulást választó közszférabeli szervezetek egyetlen eljárásban tudták megvalósítani a nagyméretű infrastrukturális tervekhez kapcsolódó közbeszerzést A köz-magán társulás révén megvalósuló nagyprojektek esetében nőtt az elégtelen verseny kockázata és esetenként jelentős késedelmek is előfordultak A legtöbb vizsgált projektet a kivitelezés jelentős késedelme és költségtúllépések jellemezték A vizsgált projektek többsége potenciálisan megfelelő szolgáltatási és fenntartási szintet tud biztosítani A köz-magán társulások nem óvták meg a közszférabeli partnert a jövőbeni kereslettel és az infrastruktúra tervezett használatával kapcsolatos túlzott derűlátástól A késedelmek, a költségnövekedések és az alacsony kihasználtság részben a nem megfelelő elemzésekre és módszerekre voltak visszavezethetőek 2
Connecting Europe Facility (CEF): The Connecting Europe Facility (CEF) provides since 2014 financial aid to three sectors: energy, transport and information and communication technology (ICT). 
Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF): Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 2014 óta biztosít pénzügyi támogatást három ágazatnak: az energia-, a közlekedési és az információs és a kommunikációs technológiai (IKT-) ágazatnak.
In these three areas, the CEF identifies investment priorities that should be implemented in the coming decade, such as electricity and gas corridors, use of renewable energy, interconnected transport corridors and cleaner transport modes, high speed broadband connections and digital networks. 
A CEF meghatározza a következő évtizedben e három területen végrehajtandó beruházási prioritásokat, mint amilyenek például a villamosenergia-és gázfolyosók, a megújuló energia használata, az összekapcsolt közlekedési folyosók és a kevésbé szennyező szállítási módok, a nagysebességű széles sávú kapcsolatok és digitális hálózatok.
European PPP Expertise Centre (EPEC): Supported by the EIB, works in collaboration with Member States to monitor sectorial and national PPP market development and provides support for institutional capacity building to deal with PPPs in national administrations. GLOSSARY 1 OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Európai PPP Szakértői Központ (EPEC): Az EBB támogatásával, a tagállamokkal együttműködve nyomon követi a PPP-k ágazati és tagállami piacának fejleményeit, és a PPP-k tagállami közigazgatásban történő alkalmazása érdekében támogatást nyújt az intézményi kapacitásépítéshez.
European Fund for Strategic Investments (EFSI): The EFSI is the first pillar of the CommissionŐs Investment Plan for Europe which is also referred to as the ŇJuncker PlanÓ. 
Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA): Az ESBA a Bizottság európai beruházási tervének (az ún. „Juncker-tervnek”) az első pillére.
It aims to mobilise over the period 2015 to 2017 at least 315 billion euro in private and public long-term investment across the EU. 
Célja, hogy 2015 és 2017 között legalább 315 milliárd euró értékű hosszú távú magán-és közberuházást mozgósítson az Unióban.
The EFSI is established within the European Investment Bank (EIB) as a trust fund with unlimited duration, to finance riskier parts of projects. 
Az ESBA az Európai Beruházási Bankon (EBB) belül, vagyonkezelő alapként jött létre határozatlan időtartamra, kockázatosabb projektrészek finanszírozására.
A guarantee up to 16 billion euro backed by the EU budget will compensate the additional risk taken by the EIB. 
Az EBB által vállalt többletkockázatot egy legfeljebb 16 milliárd eurós garancia fedezi, amely mögött az uniós költségvetés áll.
Member States can contribute to the EFSI. 
Az ESBA-hoz a tagállamok is hozzájárulhatnak.
The EFSI may fund Projects of Common Interest (PCIs) or other interconnection projects. 
Az ESBA finanszírozhat közös érdekű projekteket (PCI) vagy más, hálózatok összekapcsolására irányuló projekteket.
At the time of the audit, the adoption of a legislative proposal to extend the duration of the EFSI until the end of 2020 and to increase the EU budget guarantee to 26 billion euro and to reach an investment target of 500 billion euro was still pending. 
Ellenőrzésünk idején még nem került sor az ESBA 2020 végéig történő meghosszabbítását, az 5
European Structural and Investment Funds (ESIF or ESI Funds): ESIF cover five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the Union, with policy frameworks set for the seven-year MFF budgetary period. 
Európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok): Öt különböző esb-alap létezik; céljuk, hogy a többéves pénzügyi keret hétéves költségvetési időszakára meghatározott szakpolitikai kereteken belül Unió-szerte csökkentsék a regionális egyenlőtlenségeket.
The funds include: European Regional Development Fund (ERDF); European Social Fund (ESF); Cohesion Fund (CF); European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime & Fisheries Fund (EMFF). 
Ezek az alapok a következők: Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap (KA), Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).
7 Managing authority: A Managing authority is a national, regional or local public authority (or any other public or private body), which has been designated by a Member State to manage an Operational Programme. 
Irányító hatóság: Az irányító hatóság a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, regionális vagy helyi közszférabeli szervezet (illetve egyéb közjogi vagy magánjogi szerv).
Its tasks include selecting projects to be funded, monitoring how projects are implemented and reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
Feladatai közé tartozik a támogatandó projektek kiválasztása, a projektek végrehajtásának monitoringja, valamint a Bizottság felé történő beszámolás a pénzügyi szempontokról és az elért eredményekről.
Operational programme (OP): An OP sets out a Member StateŐs priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Operatív program (OP): Egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt meghatározó program, hogy a forrásokat (uniós és tagállami köz-és magán-társfinanszírozás) miként használják fel az adott (rendszerint hétéves) időszakban projektek finanszírozására.
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OPŐs priority axis. 
Ezeknek a projekteknek hozzá kell járulniuk az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott bizonyos számú célkitűzés teljesüléséhez.
OPs can get funding from ERDF, CF and/or ESF. 
programok az ERFA-ból, a KA-ból, illetve az ESZA-ból részesülhetnek finanszírozásban.
Programming period: The multiĐannual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Programozási időszak: A strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiadásai tervezésének és végrehajtásának többéves kerete.
Public Sector Comparator (PSC): A commonly used comparative tool, which tests whether a private investment proposal offers value-for-money in comparison with the traditional form of procurement. 
PSC (Public sector comparator) elemzés: Széles körben használt összehasonlító eszköz, amely azt ellenőrzi, hogy értékarányosság szempontjából kedvezőbb-e egy magánberuházásra irányuló javaslat a hagyományos beszerzési formához képest.
Trans-European Transport Networks Transport (TEN-T): The Trans-European Transport Networks (TEN-T) are a planned set of road, rail, air and water transport networks in Europe. 
Transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T): A transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) közúti, vasúti, légi és vízi közlekedési hálózatok Európában tervezett együttesét jelentik.
The infrastructure development of the TEN-T is closely linked with the implementation and further advancement of EU transport policy. 
A TEN-T infrastruktúrájának fejlesztése szorosan összefügg az uniós közlekedéspolitika 8 9 végrehajtásával és továbbfejlesztésével.
It includes the Core Network and the Comprehensive Network, which are required to be completed by 2030 and 2050 respectively. 8 
A TEN-T törzshálózatra és átfogó hálózatra oszlik; az előbbi kiépítését 2030-ra, az utóbbiét pedig 2050-re kell befejezni.
EXECUTIVE SUMMARY I. Public-Private Partnership (PPP) projects harness both the public and the private sector to provide goods and services which are conventionally supplied by the public sector, while easing the stringent budgetary constraints placed on public expenditure. 
ÖSSZEFOGLALÁS I. A köz-magán társulások (Public-Private Partnership, PPP) révén megvalósuló projektek a köz-és a magánszféra együttes bevonásával biztosítanak olyan javakat és szolgáltatásokat, amelyek hagyományosan a közszférából származnak; ily módon lazíthatóak a közkiadásokra nehezedő szigorú költségvetési korlátozások.
Since the 1990s, 1 749 PPPs worth a total of 336 billion euro have reached financial close in the EU. 
Az 1990-es évek óta az Unióban 1749, összesen 336 milliárd eurós összértékű PPP ért a pénzügyi zárás szakaszába.
Most PPPs have been implemented in the field of transport, which in 2016 accounted for one third of the entire yearŐs investment, ahead of healthcare and education. 
A legtöbb PPP-projektet a közlekedés területén hajtották végre. 2016-ban a teljes év beruházásainak egyharmada erre a területre irányult, megelőzve az egészségügyet és az oktatást.
However, to date EU-funds have been little used for PPPs. 
Uniós forrásokat azonban mind a mai napig kevéssé szántak köz-magán társulások támogatására.
Although the CommissionŐs policy has been encouraging the use of PPPs for some years (e.g. the Europe 2020 strategy) as a potentially effective means of delivering projects, we identified that during the 2000-2014 period just 84 PPPs, with a total project cost of 29.2 billion euro, received 5.6 billion euro in funding from the EU. 
Noha a Bizottság már évek óta (pl. az Európa 2020 stratégia révén) potenciálisan eredményes projektmegvalósítási eszközként ösztönzi köz-magán társulások alkalmazását, megállapításunk szerint a 2000–2014-es időszakban mindössze 84 PPP részesült – a 29,2 milliárd eurós teljes projektköltségből 5,6 milliárd euró összegű – uniós támogatásban.
Structural and Cohesion Fund grants were the main EU source of funding, followed by financial instruments - often in cooperation with the European Investment Bank (EIB). 
Az uniós finanszírozás fő forrását a strukturális alapok és a Kohéziós Alap jelentették, ezt követték a pénzügyi eszközök, gyakran az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve.
We examined 12 EU co-financed PPPs in France, Greece, Ireland and Spain in the fields of road transport and Information and Communication Technology (ICT). 
Vizsgálatunk összesen 12, uniós társfinanszírozásban részesülő projektre terjedt ki Franciaországban, Görögországban, Írországban és Spanyolországban, a közúti közlekedés és az információs és kommunikációs technológia (IKT) területén.
The visited Member States accounted for around 70 % of the total project cost (29.2 billion euro) of EU-supported PPPs. 
A felkeresett tagállamokban merült fel az uniós támogatású PPP-k teljes projektköltségének (29,2 milliárd euró) mintegy 70%-a.
We assessed whether the audited projects were able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver, whether they were based on sound analyses and suitable approaches and whether the overall institutional and legal frameworks within the visited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs. 
A következőket vizsgáltuk: az általunk ellenőrzött projektek ki tudták-e aknázni a köz-magán társulásoktól várható előnyöket, a projekteket megfelelő módszerekkel végzett, alapos elemzések előzték-e meg, valamint a felkeresett tagállamokban az átfogó intézményi és jogszabályi keretek lehetővé tették-e a köz-magán társulások sikeres alkalmazását.
Overall, we found that: - PPPs allowed public authorities to procure large-scale infrastructures through a single procedure, but they increased the risk of insufficient competition and thus putting contracting authorities in a weaker negotiating position. - Procuring PPPs typically requires negotiating on aspects that are usually not part of traditional procurement and therefore takes up more time than traditional projects. 
Általánosságban a következőket állapítottuk meg: - A köz-magán társulások révén a közszférabeli szervezetek egyetlen eljárással valósíthattak meg nagyméretű infrastrukturális beruházásokat, ugyanakkor megnőtt az elégtelen verseny kockázata, ami gyengítette az ajánlatkérő szervek tárgyalási pozícióját. 10
9 10 - Similarly to traditional projects, also the majority of the audited PPPs were subject to considerable inefficiencies in the form of delays during construction and major cost increases. 
A 12 vizsgált projekt egyharmadát jelentős késések jellemezték, a beszerzési eljárás 5–6,5 évig is eltartott. - A hagyományos projektekhez hasonlóan a vizsgált köz-magán társulások többségénél is a hatékonyság jelentős hiánya – a kivitelezés során bekövetkező késedelmek és nagymértékű költségnövekedések – volt megfigyelhető.
Overall, seven out of the nine completed projects (with aggregate projects costs of 7.8 billion euro) faced delays ranging from two to 52 months. 
A már befejezett kilenc projektből (összesített projektköltség: 7,8 milliárd euró) összesen hetet érintettek késedelmek, ezek időtartama 2 és 52 hónap között váltakozott.
Moreover, an additional amount of almost 1.5 billion euro in public funds was necessary to complete the five motorways we audited in Greece and Spain, around 30 % of which was provided by the EU (corresponding to 422 million euro). 
Továbbá a Görögországban és Spanyolországban vizsgált öt autópálya közel 1,5 milliárd eurónyi – közforrásból származó – többletköltséggel volt csak befejezhető, és ennek az összegnek kb. 30%-át (422 millió euró) az Unió biztosította.
We consider this amount to have been spent ineffectively in terms of achieving the potential benefits. - More importantly, in Greece (which is by far the largest recipient of EU contributions with 59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro), the cost per km of three assessed motorways had increased by up to 69 %, while at the same time the project scopes were reduced by up to 55 %. 
Véleményünk szerint a potenciális előnyök megvalósításának szempontjából ennek az összegnek a felhasználása nem volt eredményes. - Ennél is fontosabb, hogy Görögországban (amely a teljes uniós összeg, azaz 3,3 milliárd euró 59%-ával messze a legtöbb uniós hozzájárulásban részesül) a három vizsgált autópálya kilométerenkénti költsége akár 69%-kal is nőtt, míg a projektek hatókörét akár 55%-kal is csökkentették.
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence. 
Ennek oka főként a pénzügyi válság volt, valamint az, hogy a közszférabeli partner hiányosan készítette elő a projekteket, ami miatt a szerződéseket túl korán kötötték meg a magán koncessziós jogosultakkal, és a szerződések nem bizonyultak kellően eredményesnek. - Az infrastrukturális köz-magán társulások esetében a jellemzően széles hatókör, a magas költségek és a hosszú időtartam miatt igen körültekintően kell eljárni.
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts. 
Megállapításunk szerint az előzetes elemzések a tervezett infrastruktúra iránti későbbi kereslettel és azok várható kihasználtságával kapcsolatban túl optimista forgatókönyvekkel számoltak, és emiatt egyes projektek esetében a kihasználás aránya akár 69%-kal (IKT), illetve 35%-kal (autópályák) is alacsonyabbnak bizonyult az előrejelzettnél.
This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement. 
- Kedvező eredmény ugyanakkor, hogy a vizsgált befejezett projektek közül kilenc esetében megfelelő volt a szolgáltatás és a fenntartás szintje, és ezt a szintet potenciálisan a projektek hátralévő részében is fenn tudják tartani. - A vizsgált projektek legtöbbjénél úgy esett a választás a köz-magán társulásra, hogy előzőleg nem készült összehasonlító elemzés (pl. PSC-elemzés) az alternatívákról, így nem volt bizonyítva, hogy – a köz-magán társulást és a hagyományos közbeszerzést méltányosan egybevetve – csakugyan a választott megoldás biztosította a legkedvezőbb ár-érték arányt és a közérdek védelmét. - Gyakran fordult elő, hogy a köz-és magánpartnerek közötti kockázatmegosztás nem volt megfelelő, koherens és eredményes, illetve hogy a magánpartner kockázati tőkéjének magas arányú (akár 14%-os) megtérülése nem mindig tükrözte a viselt kockázat mértékét.
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes. 
Továbbá a hat vizsgált IKT-projekt többsége a technológia gyors változása miatt kevéssé volt összeegyeztethető azzal, hogy a szerződések hosszú távra szóltak.
Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects. 
A PPP-projektek sikeres végrehajtásához jelentős igazgatási kapacitásra van szükség, ami csak megfelelő intézményi és jogszabályi keretek, illetve a PPP-projektek végrehajtása terén szerzett sokéves tapasztalat révén biztosítható.
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States. 
Megállapítottuk, hogy ez jelenleg kevés uniós tagállamban áll rendelkezésre.
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties. 
V. Az uniós finanszírozás köz-magán társulásokkal való összekapcsolása új követelményeket támaszt és bizonytalanságot is kelt.
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency. 
Megjegyzendő: az, hogy a PPP-projektek mérlegen kívüli tételként is rögzíthetőek, fontos tényező abban, hogy a PPP-re essen a választás, a gyakorlatban azonban ez veszélyeztetheti az értékarányosságot és az átláthatóságot.
We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness. 
12 Ezért a következő ajánlásokat tesszük: a) mindaddig, amíg a megállapított problémák nem rendeződnek és az alábbi ajánlásokat nem hajtják sikeresen végre, ne ösztönözzék a köz-magán társulások intenzívebb és minél szélesebb körű alkalmazását; b) enyhítsék azt a pénzügyi hatást, amely a késedelmek és újratárgyalások miatt éri a PPP-projekteknek a közszférabeli partnerre háruló költségeit; c) akkor essen a választás a köz-magán társulásra, ha az a legjobb beszerzési opcióra irányuló, megbízható összehasonlító elemzéseken alapul; d) a köz-magán társulásokra nézve alakítsanak ki egyértelmű koncepciókat és stratégiákat; e) a PPP-projektek eredményességének növelése érdekében tökéletesítsék az uniós kereteket.
INTRODUCTION What is a PPP? 
BEVEZETÉS Mi a köz-magán társulás?
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3. 
A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) a következőképpen határozza meg a köz-magán társulást (PPP): „hosszú távú szerződéses megállapodás a kormány és egy magánpartner között, amelynek keretében a magánpartner tőkeeszközt felhasználva közszolgáltatásokat nyújt és finanszíroz, a kapcsolódó kockázatok megosztása mellett”3.
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches. 
Ez a tág értelmű meghatározás is mutatja, hogy a köz-magán társulásokhoz a célkitűzések széles skálája rendelhető olyan különböző ágazatokban, mint pl. a közlekedés, a szociális lakhatás, az egészségügy, és hogy azok különböző megközelítési módokra épülhetnek.
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned. 
Jellegüket és hosszú távú eredményeiket tekintve a PPP-projektek nem térnek el a hagyományos beszerzést alkalmazó projektektől, irányításukat és a szerződések kezelését tekintve azonban mégis megfigyelhető néhány különbség a két projektfajta között.
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner. 
A köz-magán társulás keretében megvalósuló és a hagyományos projektek közötti legfőbb különbség a köz-és magánpartnerek közötti kockázatmegoszlásban rejlik.