natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs, and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes. 
Ezeknek a mutatóknak összhangban kell lenniük a nemzeti romaintegrációs stratégiákban szereplő mutatókkal, és ezeket később a 2014–2020-as időszak operatív programjainak nyomon követésekor alkalmazni kell.
They could build on those developed by the Fundamental Rights Agency in 2016. 
Ezekhez alapul lehet venni az Alapjogi Ügynökség által 2016-ban kidolgozott mutatókat.
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employ‐ ment. 
6. ajánlás A tagállamok a következő programozási időszak előkészítésére való tekintettel fontolják meg a közös cselekvés lehetőségét és törekedjenek a jogbiztonság szavatolására a társadalmi befogadási intézkedések ESZA-ból történő finanszírozásával kapcsolatban, függetlenül attól, hogy ezek az intézkedések kapcsolódnak-e a foglalkoztatáshoz.
The removal of legal uncertainty would facilitate the Member States in making full use of the ESF for the purpose of social inclusion, including through measures to combat discrimination. 
A jogbizonytalanság felszámolása elősegítené a tagállamok számára, hogy teljes mértékben ki tudják használni az ESZA-forrásokat a társadalmi befogadás (többek között a megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó intézkedések révén megvalósítandó) céljára.
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the popula‐ tion. 
7. ajánlás A Bizottság fontolja meg az ESB-alapokra vonatkozó jogszabályok megváltoztatására irányuló javaslattételt, biztosítandó, hogy a 2020-ban kezdődő programozási időszaktól kezdve a források különböző tagállamok közötti elosztása során figyelembe vesznek kifejezetten a társadalmi befogadásra vonatkozó mutatókat is: elsősorban a marginalizált csoportok (pl. a romák) népességen belüli arányát.
It should ensure that any additional ESF funds made available to Member States as a result of this change are earmarked for the specific purpose of supporting marginalised communities. 
Gondoskodjék arról is, hogy az e változás következtében a tagállamok számára elérhetővé váló további ESZA-források kifejezetten a marginalizált közösségek támogatásával kapcsolatos célra kerüljenek elkülönítésre.
Recommendation 8 (a) The Commission should work together with the Member States to develop a common methodology which provides relevant data on the Roma population to monitor their social inclusion, in line with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations. 
8. ajánlás a) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egységes módszertant, amely releváns adatokat nyújt a roma népességről társadalmi befogadásuk figyelemmel kíséréséhez, a nemzeti jogi keretekkel és uniós jogszabályokkal – beleértve az esetleges eltéréseket is – összhangban.
This should be done at the latest when preparing the next programme period. (b) The Commission should encourage Member States, in accordance with national legal frameworks and EU legis‐ lation, including existing possible derogations, to collect in a comprehensive manner statistical data on ethnic‐ ity within the next 2 years. 
Ezt legkésőbb a következő programozási időszak előkészítésekor meg kell tenni. b) A Bizottság ösztönözze a tagállamokat arra, hogy az elkövetkező két évben a nemzeti jogi keretekkel és uniós jogszabályokkal – beleértve az esetleges eltéréseket is – összhangban átfogó statisztikai adatgyűjtést végezzenek az etnikai hovatartozásról.
Eurostat could include relevant questions in surveys such as the Labour Force Survey and in the European Union Statistics on Income and Living Conditions. 
Az Eurostat erre vonatkozó kérdéseket szerepeltethetne olyan felméréseiben, mint pl. a munkaerő-felmérés vagy az Európai Unió jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó statisztikáiban.
Introduction 12 The Roma population 01 The Roma people of Europe are the descendants of groups which left the Indian subcontinent around 1 000 years ago and began arriving on the territory of today’s European Union in the 14th century. 
Bevezetés 12 A roma népesség 01 Az európai roma népesség olyan csoportok leszármazottaiból áll, amelyek mintegy 1000 évvel ezelőtt hagyták el az indiai szubkontinenst, és a 14. század-tól kezdve érkeztek folyamatosan a jelenlegi Európai Unió területére.
By 1450, the Roma people had set‐ tled in almost the whole of Europe. 
1450-re a romák már majdnem Európa teljes területét belakták.
In central Europe, the first deportations and expulsions of Roma people were already taking place by then. 
Közép-Európa ekkor már túl volt a romák első deportálásain és kiutasításain.
The term ‘Roma’ refers to different groups (see Box 1) which have certain cultural characteristics in common, as well as a history of persistent marginalisation in European societies. 
A „roma” kifejezés olyan különböző csoportokra utal (lásd: 1. háttérmagyarázat), amelyek bizonyos közös kulturális jellemzőkkel rendelkeznek, és történetükben meghatározó az európai társadalmakban való folyamatos marginalizálódás.
What do we mean by ‘Roma’? 
Mit értünk a „roma” kifejezés alatt?
According to the Council of Europe1, ‘Roma’ refers to Roma, Sinti, Kale, and related groups in Europe, includ‐ ing Travellers and the Eastern groups (Dom and Lom), and covers the wide diversity of the groups concerned, including persons who identify themselves as Gypsies. 
Az Európa Tanács meghatározása szerint1, a „roma” kifejezés a roma, szinti, káló és más kapcsolódó európai csoportokra vonatkozik, beleértve az utazókat és a keleti csoportokat (dom és lom) is, és utal az érintett csoportok sokszínűségére, többek között azokra a személyekre is, akik cigányként azonosítják magukat.
Although the cultural and ethnic identity of these groups is not homogenous, for practical reasons, we have used the word ‘Roma’ to refer to all of them. 
Noha e csoportok kulturális és etnikai identitása nem egységes, gyakorlati meggondolásból mindegyikük esetében a „roma” szót alkalmazzuk.
1 Council of Europe, ‘Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues’, 2012. 
1 Európa Tanács, „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues” (A roma kérdések leíró glosszáriuma), 2012.
02 Today, the Roma population is the largest ethnic minority in Europe. 
02 Jelenleg a roma népesség Európa legnagyobb etnikai kisebbsége.
Estimates of the size of the community vary widely between 10 and 12 million people. 
A közösség méretének becslései 10 és 12 millió fő között szóródnak.
Of these, around 6.2 million reside in the EU, most of them in central and eastern Member States. 
Közülük mintegy 6,2 millióan élnek az Európai Unióban, legtöbbjük a közép-, illetve a kelet-európai tagállamokban.
The vast majority of Roma in Europe (80‐85 %) now live a settled lifestyle2. 
Európában a romák legnagyobb része (80–85%) jelenleg letelepedett életmódot folytat2.
Roma people maintaining an itinerant lifestyle should not be confused with Roma people moving from one EU Member State to settle in another. 
A vándorló életmódot folytató romákat nem szabad összetéveszteni azokkal a romákkal, akik letelepedési szándékkal az egyik uniós tagállamból a másikba költöznek.
Figure 1 shows the concentration of Roma people in the EU, candidate countries3 and potential candidate countries4. 
Az 1. ábra a roma népesség koncentrációját mutatja az Európai Unióban, a tagjelölt országokban3 és a potenciális tagjelölt országokban4.
2 COM(2011) 173 final of 5 April 2011 ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’. 
2 „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig”, COM(2011) 173 végleges, 2011. április 5.
3 Albania, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Turkey. 
3 Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország.
4 Bosnia and Herzegovina and Kosovo*. Box 1 
4 Bosznia-Hercegovina és Koszovó*. 1. háttérmagyarázat
Introduction 13 Estimated Roma population in the EU, candidate and potential candidate countries (2012) Figure 1 PT 750 000 AL 2 750 000 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR EU Member States Candidate countries Potential candidate countries Number = Average estimated size of Roma population. 
Bevezetés 13 A roma népesség becsült mérete az Európai Unióban, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban (2012) 1. ábra PT AL 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK Uniós tagállamok Tagjelölt országok Potenciális tagjelölt országok Szám = a roma népesség átlagos becsült mérete.
Average estimate as proportion of total population (in %): From 5 to 10 From 1 to 4.9 From 0.4 to 0.9 Less than 0.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Cartography: Eurostat - Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * All reference to Kosovo, whether to the territory, institutions or population, in this text shall be understood in full compliance with United Nations Security Council Resolution 1244 and without prejudice to the status of Kosovo. 
A teljes népességen belüli átlagos becsült arány (%): 5–10 1–4,9 0,4–0,9 0,4 alatt Közigazgatási határok: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Térkép: Eurostat – Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * E szövegben minden, Koszovóra – az ország területére, intézményeire vagy népességére – történő hivatkozás az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1244. sz. határozatának teljes mértékben megfelelve értelmezendő, Koszovó státuszának sérelme nélkül.
Source: ECA, based on Council of Europe data. 
ES 58 000 ME 20 000 TR 750 000 2 750 000 225 000 PL Forrás: Európai Számvevőszék, az Európa Tanács adatai alapján.
225 000 PL FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 30 000 200 000 490 000 NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 150 000 35 000 BG 50 000 LV 35 000 HU RO Bosnia and Herzegovina MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY 
FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK 30 000 200 000 490 000 LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 150 000 35 000 BG 50 000 LV 35 000 HU RO Bosnia and Herzegovina MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY
Introduction 14 03 Around four fifths of the EU’s estimated Roma population live in the eight Member States listed in Table 1. 
Bevezetés 14 03 Az Unió becsült roma népességének mintegy négyötöde az 1. táblázatban felsorolt nyolc tagállamban él.
In the Member States where the concentration of Roma population is highest (Bulgaria, Slovakia, Romania and Hungary), Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants. 
Azokban a tagállamokban, ahol a legnagyobb a roma népesség koncentrációja (Bulgária, Szlovákia, Románia és Magyarország), a diákok és a munkaerőpiacra újonnan belépők 15–20%-át romák teszik ki.
Member States with the largest estimated number of Roma people Member State Average estimated size of Roma population Minimum estimate Maximum estimate Number of people Proportion of total population Romania Bulgaria Hungary Spain Slovakia France Czech Republic Greece 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8.6 % 9.9 % 7.5 % 1.6 % 9.0 % 0.6 % 1.9 % 1.5 % 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Total 5 365 000 3.0 % 3 780 000 6 950 000 Total for all EU 6 197 100 1.2 % 4 368 700 8 025 500 Note: The ‘Total for all EU’ figures include Croatia. 
A legnagyobb becsült roma népességgel rendelkező tagállamok Tagállam A roma népesség átlagos becsült mérete Becsült minimum Becsült maximum Személyek száma A teljes népességen belüli arány Románia Bulgária Magyarország Spanyolország Szlovákia Franciaország Cseh Köztársaság Görögország 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8,6% 9,9% 7,5% 1,6% 9,0% 0,6% 1,9% 1,5% 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Összesen 5 365 000 3,0% 3 780 000 6 950 000 Az Európai Unióban összesen 6 197 100 1,2% 4 368 700 8 025 500 Megjegyzés: „Az Európai Unióban összesen” adat Horvátországot is magában foglalja.
Source: Council of Europe, ‘Estimates and official numbers of Roma in Europe’, July 2012. 
Forrás: Európa Tanács, „Estimates and official numbers of Roma in Europe” (Becslések és hivatalos adatok az európai romákról), 2012. július.
Introduction 15 Legal and policy framework 04 The EU treaties are the main legal basis for all EU initiatives aimed at promoting social inclusion in general, and the integration of Roma people in particular. 
Bevezetés 15 Jogi és szakpolitikai keretrendszer 04 Általában a társadalmi befogadást és konkrétan a roma népesség integrációját elősegíteni hivatott uniós kezdeményezések legfőbb jogalapját az uniós szerződések képezik.
Art‐ icle 2 of the Treaty on the European Union (TEU) is particularly relevant: among other things, it safeguards the rights of persons belonging to minorities (see Box 2). 
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke különösen releváns, mivel többek között biztosítja a kisebbségekhez tartozó személyek jogait (lásd: 2. háttérmagyarázat).
Article 2 of the Treaty on the European Union ‘The Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities. 
Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke „Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul.
These values are common to the Member States in a society in which pluralism, non‐discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail’. 
Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában”.
05 Furthermore, Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) establishes the EU’s aim of combating discrimination on the grounds of ra‐ cial or ethnic origin by means of action by the Council (Article 19 TFEU). 
05 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikke továbbá megállapítja, hogy az Európai Unió célja a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem, a Tanács fellépése révén (az EUMSZ 19. cikke).
Article 21 TFEU also establishes the right of EU citizens to move and reside freely within the EU. 
Az EUMSZ 21. cikke ezenkívül az uniós polgárok EU-n belüli szabad mozgásához és tartózkodásához való jogát is megállapítja.
06 The following legal and policy instruments are also relevant to Roma integration measures: — the Charter of Fundamental Rights of the European Union of 20005, in par‐ ticular Article 21 on non‐discrimination. 
06 Az alábbi jogi és szakpolitikai eszközök szintén relevánsak a romák integrációját célzó intézkedések szempontjából: – az Európai Unió 2000. évi Alapjogi Chartája5, különösen annak a megkülönböztetésmentességre vonatkozó 21. cikke.
It became legally binding after the Treaty of Lisbon entered into force on 1 December 2009; — the two Council directives from 2000 on equal treatment6: the racial equality directive, which prohibits discrimination on the grounds of racial or ethnic origin in various areas; and the employment equality directive, which con‐ tains provisions stipulating equal treatment in the workplace; 5 Charter of Fundamental Rights of the European Union (OJ C 364, 18.12.2000, p. 1). 
A Charta rendelkezései a 2009. december 1-jén hatályba lépő Lisszaboni Szerződéssel jogilag kötelezővé váltak, – az egyenlő elbánásról szóló két 2000. évi tanácsi irányelv6: a faji egyenlőségről szóló irányelv, amely különböző területeken tiltja a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetést; és a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv, amely több rendelkezést tartalmaz a munkahelyen való egyenlő bánásmódról, 5 Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL C 364., 2000.12.18., 1. o.).
6 Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin (‘racial equality directive’) (OJ L 180, 19.7.2000, p. 22), Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (‘employment equality directive’) (OJ L 303, 2.12.2000, p. 16). 
6 A Tanács 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (a faji egyenlőségről szóló irányelv) (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.), és a Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelve a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).
Box 2 Introduction 16 — the European Parliament and Council Directive of 2004 on the right of free movement for EU citizens7; — the Council Framework Decision of 2008 on combating racism and xenopho‐ bia8, which defines a common criminal law approach to fight against racist and xenophobic speech and crime; — the Council Recommendation of 2013 on effective Roma integration meas‐ ures9; and — the Commission’s Communication of 2011 on the EU’s framework for national Roma integration strategies up to 202010, which also establishes the role of the Fundamental Rights Agency in this connection11. 
2. háttérmagyarázat Bevezetés 16 – az uniós polgárok szabad mozgáshoz való jogáról szóló 2004-es európai parlamenti és tanácsi irányelv7, – a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló 2008-as tanácsi kerethatározat8, amely egységes büntetőjogi megközelítést határoz meg a rasszista és idegengyűlölő beszéd és bűncselekmények elleni küzdelemre, – a romák integrációját célzó hatékony intézkedésekről szóló 2013-as tanácsi ajánlás9, – a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020-ig érvényes uniós keretrendszeréről szóló 2011-es bizottsági közlemény10, amely ezzel kapcsolatban az Alapjogi Ügynökség szerepét is meghatározza11.
07 Current EU‐level policy priorities aimed at promoting the inclusion of Roma peo‐ ple stem from the EU 2020 strategy, which was agreed in 2010 and which aims to deliver smart, sustainable and inclusive growth in Europe. 
07 A romák társadalmi befogadását előmozdítani hivatott jelenlegi uniós szintű szakpolitikai prioritások a 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégián alapulnak, amelynek célja intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása Európában.
To measure progress towards achieving the EU 2020 goals, five headline targets were agreed for the whole EU. 
Annak méréséhez, hogyan halad az Európa 2020 céljainak elérése, az Unió egészére vonatkozóan öt kiemelt célt fogadtak el.
The success of Roma inclusion policy has the potential to affect three of these five targets (the targets concerning education12; employment13; and fighting poverty and social exclusion14) in Member States with a high proportion of Roma residents. 
Azokban a tagállamokban, ahol jelentős százalékban élnek roma lakosok, a romák társadalmi befogadását támogató szakpolitika sikere potenciálisan az öt kiemelt célból háromra lehet hatással (az oktatással12; a foglalkoztatással13; valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával14 kapcsolatos célokra).
08 In this report, the terms ‘integration’ and ‘inclusion’ are both used to refer to measures aimed at improving the living conditions and human rights situation of Roma people living in the EU’s Member States15 (see Box 3). 
08 Jelentésünkben az „integráció” és a „társadalmi befogadás” kifejezések egyaránt olyan intézkedésekre vonatkoznak, amelyek célja az uniós tagállamokban élő romák életkörülményeinek és emberi jogi helyzetének a javítása15 (lásd: 3. háttérmagyarázat).
7 Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States amending Regulation (EEC) No 1612/68 and repealing Directives 64/221/EEC, 68/360/EEC, 72/194/EEC, 73/148/EEC, 75/34/EEC, 75/35/EEC, 90/364/ EEC, 90/365/EEC and 93/96/ EEC (OJ L 158, 30.4.2004, p. 77). 
7 Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelve az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).
In particular, Articles 6 and 7 on the right of residence for up to 3 months and right of residence for more than 3 months, respectively. 
Különösen a legfeljebb három hónapig tartó tartózkodás jogáról, illetve a három hónapot meghaladó tartózkodás jogáról szóló 6. és 7. cikk.
8 Council Framework Decision of 28 November 2008 on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia by means of criminal law. 
8 A Tanács 2008. november 28-i kerethatározata a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről.
9 Council Recommendation of 9 December 2013 on effective Roma integration measures in the Member States (OJ C 378, 24.12.2013, p. 1). 
9 A Tanács 2013. december 9-i ajánlása a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (HL C 378., 2013.12.24., 1. o.).
10 COM(2011) 173 final. 
10 COM(2011) 173 végleges.
11 The role of the Fundamental Rights Agency in connection with national Roma integration strategies consists of the following: (a) providing expertise to EU institutions, (b) collecting of data and (c) working together with Member States in order to come up with tools to provide evidence on progress made. 
11 Az Alapjogi Ügynökségnek a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal kapcsolatos szerepe a következőkből áll: a) szakértői támogatás nyújtása az uniós intézményeknek; b) adatgyűjtés; és c) együttműködés a tagállamokkal olyan eszközök létrehozása céljából, amelyek bizonyítékkal szolgálnak az elért haladásról.
12 The targets in the field of education are to reduce the rates of early school leaving below 10 % and having at least 40 % of 30‐34 year‐olds completing their third level education. 
12 Az oktatással kapcsolatos célok: a korai iskolaelhagyók arányát 10% alá kell csökkenteni, és el kell érni, hogy a 30–34 éves korosztály legalább 40%-a rendelkezzék felsőfokú végzettséggel.
13 The target is to have 75 % of the 20‐64 year‐olds in employment. 
13 A cél: a 20–64 éves korosztály 75%-a részesüljön foglalkoztatásban.
14 The target is to have at least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion. 
14 A cél: legalább 20 millióval csökkenjen a szegénységben és kirekesztettségben élők, illetve az ezek által fenyegetettek száma.
15 This approach is consistent with the Council of the European Union’s definition presented in its conclusions on the EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020: Council of the European Union (2011), Council Conclusions on an EU 
15 Ez a megközelítés összhangban van az Európai Unió Tanácsa meghatározásával, amely a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák 2020-ig