natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our activities 17 Smart and inclusive growth Smart and inclusive growth covers the following two areas. Competitiveness for growth and jobs includes funding for research and innovation; education and training; trans‐European networks in energy, transport and telecommunications; social policy; development of enterpris‐ es; etc. 
Tevékenységeink 17 Intelligens és inkluzív növekedés Az intelligens és inkluzív növekedés két területre oszlik: Versenyképesség a növekedésért és a munkahelyekért: a kutatás és innováció finanszírozása; oktatás és képzés; transzeurópai hálózatok az energia, a közlekedés és a távközlés területén; szociálpolitika; vállalkozásfejlesztés stb.
The EU expenditure earmarked for competitiveness for growth and jobs for 2014–20 — at current prices — amounts to €142 billion, or 13 % of the total EU budget. 
A „versenyké-pesség a növekedésért és a munkahelyekért” céljaira elkülönített uniós kiadások 2014–2020-ban – folyó áron – 142 milliárd eurót, vagyis a teljes uniós költségvetés 13%-át tették ki.
Economic, social and territorial cohesion covers regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening competitiveness of all regions and develop‐ ing cooperation between them. 
A gazdasági, társadalmi és területi kohézió körébe tartozik az azt célzó regionális politika, hogy a legkevésbé fejlett uniós országok és régiók utolérjék a többieket, hogy erősödjék valamennyi régió versenyképessége, és fejlődjék az együttműködés közöttük.
The EU’s cohesion expenditure planned for 2014–20 — at current prices — is €367 billion, or 34 % of the total EU budget. 
A 2014–2020-as időszakra tervezett uniós kohéziós költségvetés – folyó áron – 367 milliárd euró, azaz a teljes uniós költségvetés 34%-a.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Effectiveness of EU‐supported public urban transport projects (1/2014) — assessed the implementation and the effectiveness of public urban transport projects co‐financed by EU struc‐ tural funds to find whether they meet user needs and achieve their objectives. 
2014-ben a Számvevőszék a következő különjelentéseket dolgozta ki ezen a területen: • Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége (1/2014) – a jelentés az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek megvalósítását és eredményességét értékelte, valamint azt, hogy teljesítették-e a felhasználói igényeket és a kihasználtsági célokat.
The audit found that two thirds of urban trans‐ port projects co‐financed by EU structural funds were underutilised. 
Az ellenőrzés megállapítása szerint az uniós strukturális alapok által társfinanszírozott városi tömegközlekedési projektek kétharmada kihasználatlan.
Weaknesses in project design and inadequate mobility policy were two of the main factors. 
A kihasználatlanság két fő okaként a projekttervezési hiányosságokat, illetve a mobilitási politika hiányosságait azonosították.
This underperformance was gen‐ erally not followed up by the promoters or the national authorities. 
Ezt azonban a projektgazdák, illetve a nemzeti hatóságok általában nem követték figyelemmel.
In general, infrastructure and vehicles for most projects were implemented in accordance with project specifications. 
A legtöbb projekt esetében az infrastrukturális és járműfejlesztések általában véve megfeleltek a projektelőírásoknak.
Signifi‐ cant delays and cost overruns were found but, once completed, almost all the projects audited met users’ needs. 
Mind a tapasztalt késések, mind a költségtúllépések jelentősek voltak, de majdnem minden ellenőrzött projekt teljesítette a felhasználói igényeket.
European cities need to enhance mobility and to reduce congestion, accidents and pollution through local mobility policies. 
Az európai városoknak javítaniuk kell a mobilitást, és helyi mobilitási politikájuk révén csökkenteniük kell a forgalmi torlódásokat, a baleseteket és a környezetszeny-nyezést.
The EU allocated €10.7 billion to urban transport for the 2000–06 and 2007–13 periods. 
A 2000–2006-os és a 2007–2013-as időszakra az Unió városi közlekedésre 10,7 milliárd eurót különített el.
The projects co‐financed help cities to implement urban transport such as metros, trams and buses. 
A társfinanszírozott projektek révén a városok fejleszthetik tömegközlekedésüket, például metró-, villamos-és buszhálózatukat.
Trams and buses are key methods of urban transport. 
A villamosok és a buszok a városi közlekedés kulcsfontosságú eszközei.
Our activities 18 • Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results? 
Tevékenységeink 18 • Jó eredményeket ért-e el a kohéziós politikához rendelt forrásokból a megújulóenergia-termeléshez nyújtott támogatás?
(6/2014) — assessed the achievements of the two most important funding sources for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — by examining whether funds had been allocated to well‐prioritised, cost‐ effective and mature renewable energy genera‐ tion projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources. 
(6/2014) – a jelentés értékelte a megújuló energia előmozdítására szolgáló két legfontosabb finanszírozási forrás – az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) – eredményeit, és megvizsgálta, hogy a forrásokat helyesen rangsorolt, költséghatékony és érett, továbbá racionális célokat kitűző megújulóenergia-termelési projektekre fordították-e, és hogy ezek a források milyen mértékben értek el jó eredményeket a megújuló energiaforrásokból származó energiára vonatkozó, 2020-ig teljesítendő uniós célkitűzéshez való hozzájárulás szempontjából.
The audited projects delivered outputs as planned and most of them were sufficiently mature and ready for implementation when selected. 
Az ellenőrzött projektek a terv szerinti eredményeket hozták, és többségük kellően érett és megvalósításra kész volt a kiválasztáskor.
There were no significant cost overruns or delays, and the renewable energy generation capacities were installed as planned and operational. 
Nem fordultak elő jelentős költségtúllépések és késedelmek, és a megújulóenergia-termelő kapacitásokat terv szerint telepítették és helyezték üzembe.
But the energy production results were not always achieved or not properly measured. 
Nem mindig értek el azonban eredményeket az energiatermelés terén, illetve az eredmények mérése nem mindig volt megfelelő.
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value. 
Az ár-érték arány alacsony volt, mert a projektek tervezését és végrehajtását nem a költséghatékonyság elve vezérelte, és a források korlátozott uniós értéknövelő hatást értek el.
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020. 
Az EU Tanácsa a bruttó végső energiafogyasztás 20%-ának megfelelő kötelező érvényű uniós célkitűzést határozott meg 2020-ra a megújuló energia tekintetében.
Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators? 
A 2007–2013-as időszakban az ERFA és a KA útján megközelítőleg 4,7 milliárd eurót irányoztak elő a megújuló energia területére. • Sikeresen támogatta-e az ERFA az üzleti inkubátorok fejlesztését?
(7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies. 
(7/2014) – a jelentés azt értékelte, hogy az ERFA-ból társfinanszírozásban részesülő üzleti inkubátorok sikeresen támogatták-e a nagy növekedési potenciállal rendelkező induló vállalkozásokat.
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Az ellenőrzés megállapítása szerint az ERFA pénzügyileg jelentősen hozzájárult az üzleti inkubátorok infrastruktúrájának létrehozásához, különösen az olyan tagállamokban, ahol az üzleti támogatás e formája viszonylag ritka.
But the performance of audited in‐ cubators was modest. 
A vizsgált inkubátorok teljesítménye azonban szerény volt.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
A nyújtott inkubációs szolgáltatások köre igen korlátozott volt a szűk pénzügyi keretek és az inkubációs tevékenységek alacsony szintje miatt.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
Ez főként az inkubációs gyakorlatokkal kapcsolatos irányítási ismeretek hiányával és az irányítási rendszerek hiányosságaival magyarázható.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Az üzleti inkubátorok célja az induló vállalkozások sikeres létrehozása és továbbfejlesztése.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Ennek eredményeként a kkv-k támogatása az évek során az európai politika egyre fontosabb prioritásává vált.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
A 2007–2013-as időszakban erre a területre 38 milliárd euró uniós kiadás jutott.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
Az ERFA-társfinanszírozásban részesült „Delta” épület Wrocław város Technológiai Parkjában.
Architect: Anna Kościuk. 
Építész: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Tevékenységeink 19 • Eredményesen támogatja az ERFA az EU 2020-ig szóló biodiverzitási stratégiája keretében a biodiverzitást közvetlenül előmozdító projekteket?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
(12/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy kihasznál-ták-e a tagállamok a rendelkezésre álló ERFA-támoga-tást a biodiverzitás közvetlen előmozdítására, és hogy eredményesek voltak-e a társfinanszírozott projektek a biodiverzitás csökkenésének megállításában.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Az ellenőrzés megállapítása szerint a tagállamok pénzügyi felvevőképessége a projektekhez nyújtott ERFA-támogatások tekintetében kisebb volt, mint más ERFA-kiadások terén.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Ahhoz, hogy az ERFA továbbra is hasznos legyen a biológiai diverzitás csökkenését 2020-ig megállítani szándékozó uniós stratégia szempontjából, a Bizottságnak több támogatást kell nyújtania a tagállamoknak az egyes élőhelyek és fajok védelmi és kezelési terveinek végrehajtásához.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
A társfinanszírozott projektek általában összhangban voltak a tagállami és az uniós biodiverzitási prioritásokkal.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Eredményességük értékelését azonban akadályozta, hogy a legtöbb tagállamban eredménymutatók és monitoringrendszerek híján nem lehetett az élőhelyek és fajok helyzetének alakulását felmérni.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
A biodiverzitás megőrzése alapvető prioritás az EU számára.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Miután nem sikerült elérni a korábbi célt, 2010-ig megállítani Európában a biodiverzitás csökkenését, a Tanács új, 2020-ig szóló stratégiát hagyott jóvá. A 2007–2013-as programozási időszakban 2,8 milliárd eurót különítettek el ERFA-forrásokból a biodiverzitás és a természetvédelem közvetlen előmozdítására. • Eredményes volt-e a kkv-knek az e-kereskedelem területén nyújtott ERFA-támogatás?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
(20/2014) – a jelentés azt vizsgálta, hogy az operatív programok megfelelő alapjául szolgáltak-e az elektronikus kereskedelmet fejlesztő, a kis-és középvállalkozásokat (kkv-ket) célzó intézkedések hatékony támogatásának, hogy az irányító hatóságok megfelelően választották-e ki és felügyelték-e az e-kereskedelmi projekteket, valamint hogy az ERFA által társfinanszírozott e-kereskedelmi projekteket sikeresen végrehajtották-e, és azok mérhető előnyökkel jártak-e.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Az ellenőrzés megállapítása szerint a kkv-knek az e-kereskedelem – áruk internetes adásvétele – területén nyújtott ERFA-támogatás hozzájárult az üzleti szolgáltatások elektronikus elérhetőségének javításához.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Mindazonáltal a monitoring terén felmerülő hiányosságok miatt nem lehetett megállapítani, hogy az ERFA-támogatás milyen mértékben járult hozzá a tagállami és uniós információtechnológiai célok eléréséhez.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
A tagállami kiválasztási eljárások hiányosságai miatt feltehető, hogy számos projekt nem teljesíti a költséghatékonyság kritériumát.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
A programirányítók inkább a források felhasználására (az outputokra) összpontosítottak, mint eredmények elérésére.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
2007 és 2013 között 3 milliárd euró uniós forrást irányoztak elő az ERFA-ból annak elősegítésére, hogy a kisvállalkozások jobban kiaknázzák az információs és kommunikációs technológiákban rejlő lehetőségeket.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
Számvevőszéki videó a 20/2014 sz. különjelentéshez: „Eredményes volt-e a kkv-knek az e-kereskedelem területén nyújtott ERFA-támogatás? ” – EUauditorsECA a Youtube-on.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Tevékenységeink 20 Teljesítmény-ellenőrzés a középpontban: Európai uniós finanszírozásban részesült repülőtéri infrastruktúrák: alacsony értékarányosság (21/2014) Fuerteventura repülőtere: a túlméretezett terminál lezárt része. Európában évek óta növekszik a légi forgalom, és becslések szerint 2030-ra majdnem meg fog kétszereződni.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Az EU légi közlekedési politikája arra irányul, hogy a kapacitásproblémákat további infrastruktúra építésével, valamint a meglévő létesítmények jobb kihasználásával, a repülőtéri szolgáltatások optimalizálásával és más közlekedési módok integrálásával oldja meg. Európa azonban jórészt nem lesz képes megfelelni az igényeknek, mivel kevés a kifutópályája és a földi infrastruktúrája.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
Európában több mint 500 kereskedelmi repülőtér található, melyek közvetlenül és közvetve egymillió embert foglalkoztatnak, és a légitársaságokkal együtt több mint 140 milliárd euróval járulnak hozzá az európai gazdasághoz.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
A repülőterekkel kapcsolatos infrastrukturális projektek az uniós költségvetési kiadások fontos területét jelentik: a 2000 és 2013 közötti programozási időszakokban az Unió ilyen projektekre mintegy 4,5 milliárd eurót különített el, 2,8 milliárd pedig kohéziós forrásokból érkezik.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
A Számvevőszék e támogatás teljesítmény-ellenőrzése révén azt vizsgálta, hogy bizonyítottan szükség volt-e ezekre a beruházásokra, hogy az építkezéseket időben és az eredeti költségvetés szerint fejezték-e be, és hogy az újonnan épített vagy korszerűsített infrastruktúrákat teljes mértékben kihasználják-e.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Értékeltük, hogy a beruházásokból adódóan emelkedett-e az utasok száma és javult-e az ügyfelek kiszolgálása, valamint hogy a finanszírozásban részesült repülőterek pénzügyileg fenntarthatók-e.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Számvevőink a 20 uniós támogatásban részesülő repülőtérre összpontosító ellenőrzést 2013 májusa és 2014 októbere között hajtották végre Észtországban, Görögországban, Olaszországban, Lengyelországban és Spanyolországban.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Ezek a repülőterek 2000-től 2013-ig több mint 600 millió euró összegű uniós finanszírozásban részesültek.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
A vizsgálócsoport áttekintette az öt tagállam vonatkozó jogszabályait és légi közlekedési tervezési dokumentumait, valamint a főbb iparági szövetségek kiadványait.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Még fontosabb, hogy a 20 repülőtér esetében ellenőreink a helyszínen szereztek be közvetlen bizonyítékokat az uniós támogatás eredményeire, felhasználására és hatásaira, valamint a repülőterek pénzügyi helyzetére nézve, és értékelték ezeket a bizonyítékokat.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Túl sok (egymáshoz sok esetben igen közel fekvő) repülőtér részesült finanszírozásban hasonló infrastruktúrára, és az infrastruktúrák mérete sok esetben túlzottnak bizonyult.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Csupán az ellenőrzött repülőterek felének sikerült növelnie az utasok számát.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Az ügyfelek jobb kiszolgálása vagy a társadalmi-gazdasági előnyök, pl. új munkahelyek teremtése terén a Számvevőszék vagy nem mért javulást, vagy ezeket nem támasztották alá adatok.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Megállapítottuk azt is, hogy a repülőterek közül hét nem volt pénzügyi szempontból önfenntartó, és további közpénztámo-gatás híján ezek nehezen működhetnek tovább.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
Vizsgálócsoportunk a legtöbb ellenőrzött repülőtér esetében azt állapította meg, hogy sokat késett az infrastruktúrák építése és átadása.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
A repülőterek közel fele esetében költségtúllépés történt, ami azt eredményezte, hogy a tagállamok eredeti költségvetésükhöz képest közel 100 millió euróval többet költöttek.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Tevékenységeink 21 A tagállamok a finanszírozást nem koordinálták megfelelően, mivel a legtöbb ország nem rendelkezett hosszú távú stratégiai repülőtéri fejlesztési tervvel.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
A Bizottság továbbá nem megfelelően felügyelte a támogatásokat, és általában véve nem tudja, hogy mely repülőterek részesülnek támogatásban és mekkorában.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Ebben a helyzetben a Bizottság nem tud teljes képet alkotni a repülőterek számára biztosított uniós beruházásokról, és korlátozott lehetőségekkel bír a monitoringra, valamint arra nézve, hogy biztosíthassa a szakpolitikák megfelelő tervezését és végrehajtását.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Ezen megállapításai alapján a Számvevőszék azt javasolta, hogy a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszaktól fogva hasson oda, hogy a tagállamok csak pénzügyileg életképes, megfelelően felmért és kimutatott beruházási igényeket felmutató repülőterek esetében nyújtsanak uniós finanszírozást repülőtéri infrastruktúrákra.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Javasoltuk még, hogy a repülőtéri infrastruktúrák kapacitástúlméretezését, párhuzamos kivitelezését és az összehangolatlan beruházásokat elkerülendő a tagállamok rendelkezzenek koherens regionális, nemzeti, illetve nemzetek feletti repülőtér-fejlesztési tervekkel.