natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Strategy identifies sustainable development and environmental protection as an important pillar of current and future European policy and stresses the role of environmental technologies as having “significant economic, environmental and employment potential”2.
A lisszaboni stratégia a jelenlegi és jövőbeni európai politika egyik alappillérének tekinti a fenntartható fejlődést és a környezetvédelmet, és kiemeli a környezetvédelmi technológiák szerepét, amelyekben „jelentős gazdasági, környezeti és foglalkoztatási potenciál rejlik”2.
The Lisbon Strategy is a dynamic strategy in which sustainability has been taken on board (climate change, energy, financial and social sustainability).
A lisszaboni stratégia a fenntarthatóságot (éghajlatváltozás, energiaügyi, pénzügyi és társadalmi fenntarthatóság) tartalmazó dinamikus stratégia.
The Lisbon Strategy is a project for European society as a whole enabling it to meet the challenges of a globalised world.
A lisszaboni stratégia olyan program, amelynek célja, hogy az európai társadalom egészét képessé tegye a globalizáció kihívásainak való megfelelésre.
The Lisbon Strategy is a strategic concept.
A lisszaboni stratégia stratégiai fogalom.
The Lisbon Strategy is a very ambitious vision for the whole of the society of the European Union.
A lisszaboni stratégia az Európai Unió társadalmának egészéről alkotott igen nagyra törő látomás.
The Lisbon Strategy is also based on a third pillar, the environmental dimension.
A lisszaboni stratégia egy harmadik pillérre, a környezeti dimenzióra is épít.
The Lisbon Strategy is an essential component of the overarching objective of sustainable development set out in the Treaty: improving welfare and living conditions in a sustainable way for present and future generations.
A lisszaboni stratégia a Szerződésben meghatározott fenntartható fejlődés elsődleges célkitűzésének elengedhetetlen összetevője, azaz a jólét és az életkörülmények fenntartható módon történő javítása a jelen és a jövő nemzedékei számára egyaránt.
The Lisbon Strategy is best known as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
A lisszaboni stratégia leginkább arról a kötelezettségvállalásról ismert, hogy Európát a világ legdinamikusabban versenyképes, tudásalapú gazdasági térségévé teszi.
The Lisbon Strategy is best known, in a reductive manner, as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
A lisszaboni stratégia leginkább arról a kötelezettségvállalásról ismert – tömören –, hogy Európát a világ legdinamikusabban versenyképes, tudásalapú gazdasági térségévé teszi.
The Lisbon strategy is in a vicious circle: the lack of growth complicates the adoption of reforms, and the delays themselves hamper the return to more growth and jobs.
A lisszaboni stratégia ördögi körbe került: a növekedés hiánya nehezíti a reformok véghezvitelét, amelyeknek késése viszont gátat vet a nagyobb ütemű növekedésnek és a foglalkoztatottsági szint emelésének.
The Lisbon Strategy is intended to play a key role in achieving competitiveness, growth and jobs in the EU.
A lisszaboni stratégia központi szerepet hivatott betölteni az európai uniós versenyképesség, növekedés és foglalkoztatás megteremtésében .
The Lisbon Strategy is not:
A lisszaboni stratégia nem csak:
The Lisbon Strategy is the EU's vehicle for accompanying change.
A lisszaboni stratégia az EU azon eszköze, mellyel a változásokat kíséri.
The Lisbon Strategy is the European response to the challenges of globalisation.
A lisszaboni stratégia Európa válasza a globalizáció kihívásaira.
The Lisbon Strategy is therefore caught in a vicious circle: low growth complicates the implementation of reform whilst delays in reform further inhibit growth and employment.
A lisszaboni stratégia ezért ördögi körbe került: a lassú növekedés bonyolulttá teszi a reform végrehajtását, míg a reform késése tovább akadályozza a növekedést és a foglalkoztatást.
The Lisbon strategy is, in effect, the EU’s programme to solve the equation between economic growth, competitiveness and employment on the one hand, and social and environmental sustainability on the other hand.
A lisszaboni stratégia az EU programja, amelynek célja egyensúlyba hozni egyrészt a gazdasági növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatottságot, másrészt pedig a társadalmi és környezeti fenntarthatóságot.
The Lisbon Strategy laid down specific objectives for the culture, audiovisual, film and sport sectors, where there is great potential for innovation, growth and job creation.
A széleskörű innovációs, növekedési és munkahelyteremtő potenciált magában rejtő kulturális, audiovizuális, filmipari és sportágazatban a lisszaboni stratégia konkrét célkitűzéseket jelölt meg.
The Lisbon Strategy may have a certain multitude of objectives and actions, but the strategy for sustainable development will, by definition, have an even wider set-up of objectives and actions.
A lisszaboni stratégiában szerepelhet a célkitűzések és akciók bizonyos sokasága, viszont a fenntartható fejlődés stratégiája – meghatározásánál fogva – a célkitűzések és akciók még ennél is szélesebb körét öleli fel.
The Lisbon Strategy methods remain valid, being based on:
A lisszaboni stratégia módszerei érvényesek maradnak a következők alapján:
The Lisbon strategy mid-term review: Europe is far from achieving the goal of more and better jobs.
Lisszabon félidejű mérlege: Európa jócskán eltávolodott a szélesebb körű és jobb foglalkoztatáshoz vezető úttól
The Lisbon strategy mid-term review: Europe is far removed from the goal of more and better jobs
Lisszabon félidejű mérlege: Európa jócskán eltávolodott a szélesebb körű és jobb foglalkoztatáshoz vezető úttól
The Lisbon Strategy model
A lisszaboni stratégia modellje
The Lisbon Strategy must also take environmental concerns fully on board.
A lisszaboni stratégiának a környezeti megfontolásokat is teljes terjedelemben napirendre kell tűznie.
The Lisbon Strategy must be recognised for what it is: a very ambitious agenda for building a European society of prosperity, welfare, competitiveness, social inclusion and a high awareness of the environmental dimension.
El kell ismerni a lisszaboni stratégiát annak, ami: egy nagyra törő tervnek, amely egy virágzó, jóléti, versenyképes, szociálisan befogadó és a környezeti vonatkozásokkal kapcsolatban nagyfokú tudatossággal rendelkező európai társadalom építéséről szól.
The Lisbon Strategy must be retained in its entirety.
A lisszaboni stratégia a maga teljességében tartandó fenn.
The Lisbon Strategy must show tangible impact if Europe is to remain credible: and the more positive macro-economic outlook must be used to smooth the path for change.
Ha Európa hiteles akar maradni, akkor a lisszaboni stratégiának kézzelfogható eredményeket kell felmutatnia: a kedvezőbb makrogazdasági kilátásokat pedig arra kell használni, hogy egyengessék a változás útját.
The Lisbon Strategy now offers a framework for the modernisation of family policies through the promotion of equal opportunities and in particular through a better reconciliation of work and private/family life which contributes to female labour force participation.
A lisszaboni stratégia az esélyegyenlőség révén mostantól fogva keretet biztosít a családpolitikák korszerűsítéséhez, különösen a szakmai élet, a családi élet és a magánélet összeegyeztetésének javításához, ami hozzájárul a nők foglalkoztatásához.
The Lisbon Strategy objectives for the competitiveness of the European economy, sustainable economic development, employment and social cohesion are to a large extent yoked to SME development and improved competitiveness, as SMEs account for the majority of companies in the European economy.
Az európai gazdaság versenyképességére, a fenntartható gazdasági fejlődésre, a foglalkoztatásra és a társadalmi kohézióra irányuló lisszaboni célkitűzések erősen kötődnek a kkv-k fejlődéséhez és jobb versenyképességéhez, mivel az európai gazdaságban a vállalatok többsége kkv.
The Lisbon strategy objectives provide the backdrop to this statement; to this end, the EU has made a special appeal to firms' sense of social responsibility, bearing in mind vocational training requirements and best practices for life in general, work organisation, equal opportunities, social inclusion and sustainable development.
Ennek egyenes folytatásaként az EU speciális felhívást intézett a vállalatokhoz, amelyben felszólította őket, hogy teljesítsék társadalmi felelősségükből fakadó feladatukat, tekintettel a szakképzés követelményeire, és általában az élettel kapcsolatos jó gyakorlatra, a munkaszervezésre, az esélyegyenlőségre, a társadalmi kirekesztés felszámolására és a fenntartható fejlődésre.
the Lisbon Strategy objectives should be given a higher profile  through public information campaigns reaching the grassroots level;
a lisszaboni stratégia céljainak az alsó szinteket is elérő tájékoztató kampányok révén nagyobb nyilvánosságot kell kapniuk;
The Lisbon Strategy Observatory would work with the ECO section and comprise the following 33 members, distributed equally between the three groups:
A Lisszaboni Stratégia Megfigyelőközpontja az ECO szekcióval együttműködésben fog működni; 33 tagból áll majd, akik egyenlő megosztásban a három csoportot képviselik, az alábbiak szerint:
The Lisbon strategy offers a framework to develop national measures to stimulate the low-carbon economy, such as fiscal measures and incentives, and to see how effective measures in one Member State could be taken up by others.
A lisszaboni stratégia keretet kínál a szénszegény gazdaságot ösztönző nemzeti intézkedések (például a fiskális intézkedések és ösztönzők) kidolgozásához, valamint annak kialakításához, hogy az egyik tagállam hatékony intézkedései hogyan ültethetők át más tagállamokba.
The Lisbon Strategy offers an answer that remains pertinent even if there is room for improvement.
A lisszaboni stratégia által felkínált megoldás még akkor is helyénvaló, ha van mit javítani rajta.
The Lisbon Strategy offers an overarching framework which enables the European Union to strengthen its single voice at global level.
A lisszaboni stratégia átfogó keretet kínál, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy egységesebb álláspontot képviseljen világszinten.
The Lisbon strategy ought to have a stronger sustainable development dimension.
A lisszaboni stratégiában erőteljesebb szerepet kellene, hogy kapjon a fenntartható fejlődés dimenziója.
The Lisbon Strategy presents a number of these related to a number of measures which member states must adopt in order for the EU to become "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world" by 2010.
E kihívások nagy részét a lisszaboni stratégia jelenti számos intézkedésével, amelyeket a tagállamoknak el kell fogadniuk annak érdekében, hogy az EU 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú társadalmává váljon.
The Lisbon strategy provides a wide range of horizontal measures to create a framework in order to make Europe more competitive.
A lisszaboni stratégia a horizontális intézkedések hosszú sorát nyújtja annak érdekében, hogy Európa versenyképességét fokozó keretet hozzon létre.
The Lisbon strategy provides an illustrative example: it was defined at EU level but, in practice, EU decision making concerns only a limited part of the strategy.
A lisszaboni stratégia jól szemlélteti ezt: EU-szinten került meghatározásra, de a gyakorlatban a közösségi döntéshozatal csak a stratégia korlátozott részére vonatkozik.
The Lisbon Strategy provides the EU with the framework for successfully making this adjustment.
A lisszaboni stratégia biztosítja az EU számára a keretet ahhoz, hogy sikeresen hajtsa végre ezt az alkalmazkodást.
The Lisbon Strategy recognised this by setting as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society - with science, technology and innovation at its heart - and by calling for more and better investment in research.
Ezt felismerve a lisszaboni stratégia legsürgetőbb célként a tudásalapú társadalommá való átalakulást jelöli meg, középpontban a tudománnyal, a technológiával és az innovációval, és arra sürget, hogy többet és okosabban költsünk kutatásra.
The Lisbon Strategy recognises that information and communication technologies (ICT) are a key drivers of growth, improvements in productivity and competitiveness.
A Lisszaboni Stratégia elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák (IKT) kulcselemei a növekedésnek, a termelékenység és a versenyképesség javulásának.
The Lisbon strategy recognises the need to make progress in a comprehensive and coordinated way.
A lisszaboni stratégia felismeri annak szükségességét, hogy az eredmények elérésére átfogó, összehangolt módon kell törekedni.
The Lisbon Strategy represents a multi-faceted and complex project which embraces important areas of human life in the economic field, the social field and the natural environment, all three of these pillars of the Lisbon Strategy being vital and interdependent.
A lisszaboni stratégia olyan több szempontú és komplex projekt, amely gazdasági és szociális téren az emberi élet jelentős területeit, valamint a természeti környezet védelmét öleli fel; a lisszaboni stratégia mindhárom pillére lényeges és egymástól kölcsönösen függ.
The Lisbon strategy requires strong leadership.
A lisszaboni stratégia határozott irányítást követel.
The Lisbon Strategy reversed this trend: the setting of R&D goals (3% in 2010) implicitly places high-tech sectors centre stage, as the size of the high-tech sector is an important factor in determining a country's R&D spending (see Falk – Leo, 2006).
A lisszaboni stratégia megfordította ezt a tendenciát: a K+F-célok megadása (3,0% 2010-ben) implicit módon a csúcstechnológia-ágazatokat állítja a középpontba, mivel a high-tech-ágazat nagysága jelentősen meghatározza az adott ország K+F-kiadásait (ld.
The Lisbon Strategy set as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and called for more and better investment in research.
A lisszaboni stratégia kimondja, hogy a legsürgősebb feladat a tudományokra, a technológiákra és az innovációra felépülő tudásalapú társadalom felé való átmenet megvalósítása, több és jobb beruházásokat sürgetve a kutatásba.
The Lisbon Strategy should be regarded as a long-term process, with constant critical assessment of the implementation instruments and adapting them to new circumstances.
A lisszaboni stratégiát olyan hosszú távú folyamatnak kell tekinteni, amelynek megvalósítási eszközeit folyamatos kritikus értékelésnek vetik alá, és hozzáigazítják azokat az új körülményekhez.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level, where economic and social goals meet.
A lisszaboni stratégiát ezért vállalkozási szinten is meg kell valósítani, amennyiben össze kell kapcsolni a gazdasági és szociális célokat.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level.
A lisszaboni stratégiát ezért vállalkozási szinten is meg kell valósítani.
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
A lisszaboni stratégiát nem elszigetelten hajtották végre.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Időközi értékelést követően a stratégiát 2005-ben újraindították; az értékelés eredményeként nagyobb hangsúly helyeződött a növekedésre, valamint a munkahelyek számának növelésére és minőségük javítására.
The Lisbon Strategy was refocused and channelled into two main goals: achieving stronger and more lasting growth and creating more and better jobs.
A lisszaboni stratégia új irányt kapott, és két fő célját határozták meg: erősebb és tartósabb növekedés, valamint több és jobb munkahely teremtése.
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
A lisszaboni stratégiát ezért – félidős értékelését követően – 2005-ben újraindították.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
A lisszaboni stratégia, három egymáshoz kapcsolódó pillérével – ezek: a növekedés és versenyképesség, a fenntartható fejlődés, valamint a társadalmi integráció és a foglalkoztatás – a globalizált világ kihívásainak való megfelelést tűzte ki célul.
The Lisbon Strategy's aim of promoting more policy integration across the macro-economic, employment and micro-economic (including environment) dimensions has only partially succeeded.
Csak részben sikerült megvalósítani a lisszaboni stratégia azon célkitűzését, hogy a makrogazdaság, a foglalkoztatás és a (környezetvédelemre is kiterjedő) mikroökonómia dimenziói között nagyobb szakpolitikai integrációt mozdítsunk elő.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
A lisszaboni stratégia kompetitív célkitűzései nem lennének reálisak az Unió intézményi kereteinek megújítása nélkül.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
A 2002 tavaszán az Európai Tanács ülése után megjelent lisszaboni stratégia párhuzamos akciókat tartalmaz gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
A lisszaboni stratégia, amelyről 2000-ben született döntés, azt a célt tűzte ki, hogy az EU a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú társadalmává váljon, amely több és jobb álláshellyel, valamint nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
A lisszaboni stratégia, amelyről 2000-ben született döntés, azt a célt tűzte ki, hogy az EU a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú társadalmává váljon, amely több és jobb álláshellyel, valamint nagyobb társadalmi kohézióval képes a fenntartható gazdasági növekedésre.
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
A 2000-ben meghatározott lisszaboni stratégia már foglalkozott a szakmai és a magánélet összeegyeztetésével.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
A lisszaboni stratégia azonban a kormányok elé is kihívásokat állít, hogy lépjenek tovább az egyetemekkel kialakítandó új partnerségek, az állami ellenőrzésből a társadalom felé való elszámoltatás, valamint a tudásszektor korszerűsítésébe való befektetés irányában.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
A 2000-ben útjára indított lisszaboni stratégia azon a felismerésen alapult, hogy az Uniónak – a világszintű versenyre, a technológiai kihívásokra és az idősödő népességre tekintettel – a társadalmi kohézió fokozásával egyidejűleg növelnie kell termelékenységét és versenyképességét.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
A lisszaboni stratégia – a szakmai, családi és magánélet összeegyeztetésének mozgatórugója
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
Helyesen bemutatva és értelmezve a lisszaboni stratégia:
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
A lisszaboni stratégia, amelynek már csak öt éve van hátra, el kell, hogy kezdjen olyan kérdésekkel foglalkozni, amelyek túlmutatnak a 2010-es időkereten.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
A lisszaboni stratégia1 olyan célokat tűzött ki, amelyek messzemenően egybevágnak ezzel a nézőponttal, és fontosak Európa számára.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
A lisszaboni stratégia1 olyan célokat tűzött ki, amelyek messzemenően egybevágnak ezzel a nézőponttal, és fontosak Európa számára.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
A lisszaboni csúcs tehát annak a folyamatnak a kezdete lenne, amelynek során az EU és Brazília kialakítaná a stratégiai partnerség közös menetrendjét.
The Lisbon target of 70% by 2010 looks increasingly challenging.
A 2010-re kitűzött 70 %-os lisszaboni cél elérése egyre nagyobb kihívásnak tűnik.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Nem alaptalanul követeli meg a lisszaboni cél, hogy a K+F teljesítmények 2/3 részét az ipar biztosítsa.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Nem alaptalanul követeli meg a lisszaboni célkitűzés, hogy a K+F teljesítmények 2/3 részét az ipar biztosítsa.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Nem alaptalanul követeli a lisszaboni cél, hogy a kutatás finanszírozásának 2/3 részét az ipar biztosítsa.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
2010-ben értékelni fogják a lisszaboni célokat, és az európai foglalkoztatási stratégia keretén belül új iránymutatásokat és célokat fognak megállapítani.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
A lisszaboni eszköztár összefogja a különböző szakpolitikákat és így átfogóbb távlati képet nyújt arról, hogy az Unió és a tagállamok miképpen tudnak együttműködni azon összetett kérdések megoldásában, amelyekkel Európának napjainkban szembe kell néznie.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
A lisszaboni stratégia összefogja a különböző szakpolitikákat, és átfogóbb képet nyújt arról, hogyan tudnak az Unió és a tagállamok együttműködni azon összetett kérdések megoldásában, amelyekkel Európának napjainkban szembe kell néznie.
The Lisbon Treaty
A Lisszaboni Szerződés
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
A Lisszaboni Szerződés túllép a kormányközi döntéshozatal korábbi logikáján és felhatalmazza a Bizottságot, hogy irányelveket javasoljon, és hozza meg a képviselettel nem rendelkező uniós polgárok konzuli védelmének előmozdításához szükséges együttműködési és koordinációs intézkedéseket4
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
A Lisszaboni Szerződés felhagyott a sui generis kormányközi határozathozatal korábbi logikájával.
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
A Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat, amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Az egymást követő bővítések intézményi hatásaira a Lisszaboni Szerződés kínál megoldást.