natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the possibility of accidental or deliberate release of a pathogenic micro-organism from laboratories must be considered and controlled.
Ugyanakkor figyelembe kell venni és ellenőrizni kell azt az eshetőséget is, hogy a laboratóriumokból véletlenszerűen vagy szándékosan patogén mikroorganizmusok kerülhetnek ki.
The consequence of a release of biological agents from a single laboratory could be the spread of a disease throughout Europe.
Akár egyetlen laboratóriumból kikerülő biológiai anyagok is okozhatnak járványt Európában.
Coordination of laboratory biosafety and biosecurity efforts across Europe is vital to ensure interoperability and preparedness.
Az európai biológiai védelmi törekvések összehangolása rendkívül fontos az átjárhatóság és a felkészültség érdekében.
Within the EU there is a wealth of expertise in the areas of biorisk management that can be harnessed to contribute to communication, and the establishment of best practices.
A biológiai kockázat-kezelés terén számos ismeretet halmoztak már fel az Európai Unióban, amelyet fel lehetne használni a kommunikációs tevékenységekhez és bevált gyakorlatok megteremtéséhez.
In recent years, this has been achieved through several European Commission funded projects.
Ez az elmúlt években már több, Európai Bizottság által finanszírozott projektben megvalósult.
In addition, the European Biosafety Association is an important forum for networking, information exchange and training for biosafety professionals.
Az európai biológiai biztonsági egyesület fontos fóruma a hálózatépítésnek, az információcserének és a biológiai biztonsági szakemberek képzésének.
ECDC has established a project involving dedicated experts in all areas of biorisks to define its role in the biosafety field according to its mandate.
Az ECDC egy olyan projektet indított el elkötelezett biológiai kockázati szakemberek bevonásával, amely hozzájárul a Központ biológiai biztonság terén betöltendő szerepének a meghatározásához.
This project will also develop information resources on biosafety for policy makers, biosafety professionals, and other public health specialists, which will be available through the ECDC web portal.
E projekt keretében kidolgoznak majd olyan, döntéshozóknak, szakembereknek és egyéb közegészségügyi szakértőknek szánt biológiai biztonságról szóló információs forrásokat is, amelyek az ECDC weboldalán lesznek elérhetők.
Read more about the ECDC biorisk expert group project
További információk az ECDC biológiai kockázati szakértői csoportjának projektjéről
Definitions:
Meghatározások:
Biosafety  
                :
Biológiai biztonság  
                :
The containment principles, technologies and practices that are implemented to prevent the unintentional exposure to biological agents and toxins or their accidental release.
Olyan biztonsági elvek, technológiák és gyakorlatok összessége, amelyek a biológiai anyagoknak és toxinoknak való expozíció, valamint az azok véletlen kikerülése miatti szándékolatlan expozíció megelőzésére szolgálnak.
Laboratory Biosecurity  
                :
Laboratóriumi biológiai védelem  
                :
The protection, control and accountability for biological materials  within laboratories in order to prevent their unauthorised access, loss, theft, misuse, diversion or intentional release.
A laboratóriumi biológiai anyagok védelme, ellenőrzése és nyilvántartása az illetéktelen hozzáférések, veszteségek, lopások, nem rendeltetésszerű használat, illetve szándékos kibocsátás megelőzése érdekében.
Biorisk Management  
                :
Biológiaikockázat-kezelés  
                :
Encompasses hazard identification, risk assessment and risk control both in the fields of biosafety and laboratory biosecurity.
A biológiai biztonsági és védelmi veszélyek azonosítását, és a biológiai biztonsági és védelmi kockázatértékelést és kockázatkezelést foglalja magában.
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSSTAY UP TO DATERELATED HEALTH TOPICS
EGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁK A-TÓL Z-IGTOVÁBBI INFORMÁCIÓK AZ ECDC OLDALRÓLKAPCSOLÓDÓ TÉMÁKFRISS INFROMÁCIÓKKAPCSOLÓDÓ EGÉSZSÉGÜGYI INFORMÁCIÓK
Genital chlamydia is a sexually transmitted infection caused by the   Chlamydia trachomatis bacterium.
A genitális klamídia a   Chlamydia trachomatis  baktérium által okozott szexuális úton terjedő fertőzés.
Sexually active young people are most at risk of chlamydia, and women below 24 years of age have the highest number of infections in Europe.
A szexuálisan aktív fiatalok vannak kitéve leginkább a klamídia-fertőzés kockázatának, és a 24 év alatti fiatal nők között van a legtöbb fertőzött Európában.
Syphilis is a sexually transmitted infection caused by the bacterium  Treponema pallidum .
A szifilisz a  Treponema pallidum  baktérium által okozott, szexuális úton terjedő fertőzés.
Blood-borne virus such as  
                HIV infection 
                ,  
                 
                
                hepatitis B 
                 and  
                hepatitis C 
                 could be sexually transmitted.
A vérrel terjedő fertőzések, azaz a  
                HIV-fertőzés 
                , a  
                 
                
                hepatitisz B 
                 és a  
                hepatitisz C 
                 szexuális úton is terjednek.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSContent Editor Web Part
EGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁK A-TÓL Z-IGKAPCSOLÓDÓ EGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁKTartalomszerkesztő kijelző
The EU and EEA/EFTA countries are expected to report genital chlamydia infections to ECDC.
Az Európai Unió tagállamainak és az EGT-hez/EFTA-hoz tartozó államoknak jelenteniük kell a genitális klamídia-fertőzéseket az ECDC-nek.
Chlamydia disease surveillance shows that the number of Chlamydia infections is increasing in Europe:
A klamídia-megbetegedések felügyelete szerint a klamídia-fertőzések száma nő Európában:
there are now more than 250 000 new cases reported each year.
évente több mint 250 000 új esetről érkezik bejelentés.
Many Chlamydia infections do not produce symptoms, and the growing number of reported cases is likely to be the result of increased awareness about the disease and intensified testing.
A klamídia-fertőzések egy része tünetmentes. A bejelentett esetek számának a növekedése azt jelzi, hogy a betegségnek és a szűrővizsgálatoknak egyre fokozottabb figyelmet szentelnek.
Chlamydia trachomatis  infections can cause long-term complications in women even when they do not produce symptoms of acute disease.
A  Chlamydia trachomatis  fertőzés hosszú távú szövődményeket okozhat a nőknél, még akkor is, ha egyébként ezen akut megbetegedések nem okoznak tüneteket.
The most common complications are pelvic inflammatory disease (PID) and salpingitis, conditions that can lead to infertility and extra-uterine pregnancies.
Az egyik leggyakoribb szövődménye a kismedence-gyulladás és a salpingitis, amelyek meddőséget és méhen kívüli terhességet okozhatnak.
This risk of long-term reproductive health problems associated with  C. trachomatis  infections has lead some European countries to routinely offer testing for chlamydia to sexually active young people in an attempt to reduce the spread of the disease.
A  C. trachomatis  baktériumhoz köthető hosszú távú, a nemzőképességet befolyásoló problémák miatt az európai országok rutinszerű vizsgálati keretek között zajló szűrővizsgálatokat biztosítanak a szexuálisan aktív fiataloknak a betegség terjedésének csökkentése érdekében.
Lymphogranuloma venereum (LGV)  is a special form of genital chlamydia that is caused by a sub-group of the  Chlamydia trachomatis  bacterium.
A  Lymphogranuloma venereum (LGV)  a genitális klamídia egyik fajtája, amelyet a  Chlamydia trachomatis  baktérium egyik alcsoportja okoz.
LGV is very rare in Europe.
Az LGV nagyon ritka Európában.
Most reported cases result from infections acquired through unprotected sex in parts of the world where the disease is more common.
A legtöbb, védekezés nélküli szexuális aktus miatt kialakuló fertőzést olyan országokból jelentik, ahol a betegség előfordulása gyakori.
Since 2003 an atypical form of LGV infection has been spreading in Europe among men who have sex with men.
2003 óta az LGV egy atípusos formája van terjedőben Európában a homoszexuális férfiak között.
The disease presentation is different from traditional LGV in that the patients have symptoms of inflammation in the rectum (proctitis) and colon (haemorrhagic colitis), and often do not have urethritis or the swollen lymph nodes in the groins that are otherwise typical of LGV.
A betegség tünetei nem azonosak a hagyományos LGV-fertőzés tüneteivel, mivel a fertőzött betegeknél gyakran okoz végbélgyulladást és vérzéses vastagbélgyulladást, azonban általában nem kíséri az LGV-re jellemző húgycsőgyulladás, illetve az ágyéki nyirokcsomók duzzanata.
Control of genital chlamydia focuses on reducing sexual risk behaviour, condom use, early diagnosis, and effective management of sexual partners in order to break the chain of transmission.
A genitális klamídia megelőzése elsősorban a kockázatot jelentő szexuális szokások csökkentésével, óvszerhasználattal, korai diagnózissal, valamint a szexuális partnerek megfelelő megválasztásával érhető el annak érdekében, hogy a betegség terjedése megfékezhető legyen.
RELATED TOPICSHEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSRELATED HEALTH TOPICS
KAPCSOLÓDÓ TÉMÁKEGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁK A-TÓL Z-IGTOVÁBBI INFORMÁCIÓK AZ ECDC OLDALRÓLKAPCSOLÓDÓ EGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁKKAPCSOLÓDÓ EGÉSZSÉGÜGYI TÉMÁK
Lymphogranuloma venereum
Limfogranulóma venereum
LGV is a systemic STI caused by a specific type of  Chlamydia trachomatis ( serovars L1 , L2, and L3 ).
Az LGV szisztémás, a  Chlamydia trachomatis  ( L1 , L2, és L3 szerotípusa) egy típusa által okozott nemi úton terjedő fertőzés.
LGV rarely occurs in the Western world and cases are likely imported from Africa, South-East Asia and the Carribean region.
Az LGV ritkán okoz megbetegedéseket a nyugati világban, az esetek többsége Afrikából, Délkelet-Ázsiából és a Karib-tenger térségéből kerül be Európába.
The classical picture of LGV involves genital ulceration, adenopathy and is characterized by buboes.
Az LGV klasszikus lefolyásának a tünetei a genitális fekélyek, adenopátia és a lágyéki nyirokcsomók megnagyobbodása.
Since 2003 a series of outbreaks have been reported in large European cities among men who have sex with men.
2003-óta több olyan, az európai nagyvárosokat érintő járványról is beszámoltak, amelyek homoszexuális férfiakat érintenek.
Most cases presented with severe proctitis which is associated with unprotected anal intercourse.
A fertőzés a legtöbb esetben súlyos végbélgyulladást okozott, ami a védekezés nélküli szexuális közösülés eredménye.
Genotyping is needed to confirm infection with serovars L1-L3.
A genotípus-vizsgálat szükséges az L1-L3 szerotípussal való fertőzés megerősítéséhez.
Sexual partners should be evaluated to prevent further spread of disease.
A szexuális partnereket is ki kell vizsgálni ahhoz, hogy megakadályozzák a fertőzés továbbterjedését.
LGV can be cured with antibiotic treatment for 3 weeks followed by test of cure.
Az LGV háromhetes antibiotikumos kúrával gyógyítható a gyógymód tesztelését követően.
Accelerating economic activity and fossil fuel combustion over the last century have precipitated an environmental impact of unprecedented proportions.
A múlt évszázadra jellemző felgyorsuló gazdasági aktivitás és a fosszilis tüzelőanyagok elégetése példátlan mértékű hatást gyakorolt a környezetre.
Ecosystem decline, loss of biodiversity, stratospheric ozone depletion, and climate change are some of these environmental changes.
Az ökoszisztéma sérülése, a biodiverzitás csökkenése, a sztratoszférikus ózonréteg elvékonyodása és az éghajlatváltozás csak néhány ezek közül a környezeti változások közül.
Climate change is ascribed to natural processes and human activity altering atmospheric conditions.
Az éghajlatváltozás a természetes folyamatok és az emberi tevékenységek miatt bekövetkező légköri körülmények változását jelenti.
Climate change is indeed tangible:
Az éghajlatváltozás létező jelenség:
the worldwide mean surface temperature has increased by 0.74±0.18°C over the past 100 years , while the worldwide sea level has risen by 1.8 mm per year since 1961 and the Arctic sea ice is retreating by 2.7±0.6% per decade.
a világ felszíni átlaghőmérséklete 0,74 ± 0,18 °C-kal nőtt az elmúlt 100 évben, a világ tengereinek szintje évente 1,8 mm-rel növekedett 1961 óta, és a Jeges-tengerben található jégmezők mérete évtizedenként 2,7 ± 0,6%-kal csökken.
In addition, sea surface temperatures are warming, mountain glaciers are shrinking, oceans are becoming more acidic, extreme weather events are increasing in frequency and intensity.
A tengerek felszíni hőmérséklete folyamatosan nő, a hegyi gleccserek zsugorodnak, az óceánok elsavasodnak, és egyre gyakoribbá és intenzívebbé válnak a szélsőséges időjárási események.
These climatic changes have already had noticeable effects on many natural systems, including marine and terrestrial ecosystems, such as the timing of seasonal biological events and the distribution of animal and plant species.
Ezek a változások már számos természeti rendszerre észrevehető hatást gyakoroltak a tengeri és szárazföldi ökoszisztémákat is beleértve: a szezonális (évszakokhoz köthető) biológiai események eltolódtak, mint ahogyan az állat- és növényvilág eloszlása is megváltozott.
The transmission of infectious disease is determined by many factors including social, economical, ecological conditions, access to care and intrinsic human immunity.
A fertőző betegségek átvitelét számos tényező, köztük a szociális, gazdasági és ökológiai feltételek, valamint a betegellátás és az emberi immunitás határozza meg.
Many infectious agents, vector organisms, non-human reservoir species, and pathogen replication rates are particularly sensitive to climatic conditions.
Több fertőző ágenst, vektorszervezetet, nem emberi hordozófajt és a patogén kórokozók replikációs arányát is befolyásolják a klímaviszonyok.
Numerous theories have been developed in recent years to explain the relationship between climate change and infectious diseases:
Számos olyan elmélet született az elmúlt években, amely az éghajlatváltozás és a fertőző betegségek közötti kapcsolatot magyarázza:
they include higher proliferation rates at higher temperatures, extended transmission season, changes in ecological balances, and climate-related migration of vectors, reservoir hosts, or human populations.
ezek közé tartozik a magasabb hőmérsékleten történő magasabb proliferációs arány, a hosszabb terjedési időszak, az ökológiai egyensúly eltolódása, valamint a vektorok, a gazdatestek és az emberi populációk éghajlattal összefüggő migrációja.
The relationship between climate change and infectious diseases in Europe thus calls for careful assessment and analysis In this Review we look at the evidence for climate-related changes in infectious disease incidence, distribution, localised outbreaks, and potential for the establishment of tropical vector species in Europe.
Az éghajlatváltozás és az Európában előforduló fertőző betegségek közötti kapcsolat gondos helyzetértékelést és -elemzést kíván meg. Az itt olvasható áttekintésben bemutatjuk az éghajlatváltozás okozta módosulások bizonyítékait a fertőző betegségek előfordulására, eloszlására, helyi kitöréseire és a trópusi vektorfajok lehetséges európai kitenyésztésére nézve.
Based on this review of published the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) has identified the need to tackle the technical challenges by developing a blueprint for an environmental and epidemiological network that would link existing resources.
Ezen áttekintés alapján az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) felismerte a technikai nehézségek leküzdésének szükségességét, amelynek érdekében kidolgozta egy környezetvédelmi és járványügyi hálózat tervét, amely összekapcsolja a már meglévő forrásokat.
Merging, integrating, and analysing such data will advance our understanding of the relationship between climate change and infectious diseases in Europe and inform public health action, summarized.
Az ilyen adatok egyesítése, integrálása és elemzése révén jobban megértjük majd az éghajlatváltozás és az Európában előforduló fertőző betegségek közötti kapcsolatot, és átfogóan tájékoztatjuk erről a közegészségügyet.
Semenza JC, Menne B. Climate Change and Infectious Diseases in Europe.
Semenza JC, Menne B., Climate Change and Infectious Diseases in Europe (Éghajlatváltozás és fertőző betegségek Európában).
Lancet ID. 2009;9:365-75.
Lancet ID. 2009; 9. szám, 365– 75 o.
Figure 1. Key European vulnerabilities to climate change (biogeographical regions)
1. ábra: Az éghajlatváltozásra legérzékenyebben reagáló pontok Európában (bioföldrajzi régiók szerint)
Key vulnerabilities of European systems and sectors to climate change during the 21st century for the main biogeographic regions of  
                Europe (EEA, 2004a):
Az éghajlatváltozásra legérzékenyebben reagáló rendszerek és ágazatok a XXI. században, a főbb európai  
                bioföldrajzi régiók szerint (EEA, 2004a):
Tundra, pale turquoise.
tundra, halvány türkizkék.
Boreal, dark blue.
tajga, sötétkék.
Atlantic, light blue.
óceáni, világoskék.
Central, green; includes the Pannonian Region.
kontinentális, zöld; a pannon régióval együtt.
Mountains, purple.
hegyvidéki, vörös.
Mediterranean, orange; includes the Black Sea region.
mediterrán, narancssárga; a fekete-tengeri régióval együtt.
Steppe, cream.
sztyeppe, krémszínű.
sea-level rise.
tengerszint-emelkedés.
North Atlantic 
                 
                
                 Oscillation.
észak-atlanti 
                 
                
                 oszcilláció.
Copyright EEA, Copenhagen.
Szerző: EEA, Koppenhága.
Climate change and public health
Az éghajlatváltozás és a közegészségügy
The impact on public health from climate change may be far reaching and include deaths and hospitalizations due to heat waves; hypothermia from blizzards; injuries and death from flooding; and potential shifts in the transmission ranges of vector-borne diseases such as hantavirus, West Nile virus, tick-borne encephalitis, Lyme disease, Malaria and Dengue.
Az éghajlatváltozásnak a közegészségügyre gyakorolt hatásai igen széles körűek lehetnek. Ilyenek például a hőhullámok okozta halálesetek és kórházi kezelések; a hóviharok eredményezte kihűlések; az áradások okozta személyi sérülések és halálesetek; továbbá a vektorok által terjesztett betegségek, páldául a hantavírus, a nyugat-nílusi vírus, a kullancs-enkefalitisz, a Lyme-kór, a malária és a dengue-láz terjedési körének lehetséges változásai.
Most importantly, the potential population health impacts of environmental changes extend far into future, if environmental conditions deteriorate further.
A legfontosabb azonban az, hogy az éghajlatváltozásnak a lakosság egészségére gyakorolt lehetséges jövőbeni hatásai a környezeti feltételek további romlásával még messzebbre érhetnek.
Change can be abrupt and unexpected but they can also be protracted and gradual and thus pose considerable challenges to public health.
A változások váratlanok és kiszámíthatatlanok, illetve késleltetettek és fokozatosak is lehetnek, így jelentős kihívás elé állítják a közegészségügyet.
Climate change and communicable diseases
Az éghajlatváltozás és az átvihető betegségek
Climate change may also alter the distribution and transmission of communicable diseases principally through impacting disease pathogens directly; through impacting the distribution of vectors which may carry diseases; or through impacting human behaviours leading to changing patterns of exposure to infectious diseases (e.g. increased time spent outdoors in woodlands where ticks live).
Az éghajlatváltozás az átvihető betegségek eloszlását és terjedését is módosíthatja, elsősorban azzal, hogy közvetlenül hat a kórokozókra; illetve azzal, hogy hat a lehetséges betegséghordozó vektorok eloszlására; vagy azzal, hogy hatással van az emberek magatartására, és így módosítja a fertőző betegségeknek való expozíciót (ilyen például ha több időt töltünk a szabadban, az erdőben, a kullancsok élőhelyén).
Vector-borne diseases are transmitted by arthropods such as ticks (e.g. tick-borne encephalitis (TBE), Lyme disease), mosquitoes (e.g. Chikungunya fever, Dengue fever), or sandflies (e.g. visceral leishmaniasis).
A vektorok által terjesztett betegségeket az ízeltlábúak, így a kullancsok (például kullancs-enkefalitisz, Lyme-kór), a szúnyogok (például chikungunya-láz, dengue-láz) és a lepkeszúnyogok (például leishmaniasis) terjesztik.
Climatic changes, such as hotter and longer summers, warmer winters, and/or increased annual rainfalls could enable these organisms to shift their habitats, potentially introducing diseases to areas previously unfamiliar with them.
Az éghajlatváltozások, így a hosszabb és forróbb nyarak, a melegebb telek és/vagy az éves csapadékmennyiség megnövekedése ezen organizmusok élőhelyváltozásaival járhatnak, így a betegségek eddig ismeretlen helyeken üthetik fel a fejüket.
Meanwhile, food-borne diseases  like salmonellosis have been observed to be highly temperature sensitive, meaning that increased annual average temperatures could have important effects on food safety.
Az élelmiszerek által terjesztett betegségekről, például a szalmonellózisról pedig kiderült, hogy érzékenyen reagál a hőmérséklet-változásokra, azaz az éves átlaghőmérséklet növekedése az élelmiszerek biztonságára is jelentős hatással van.
Climate change may influence water quality and availability (drinking and bathing) while also leading to increased risks of flooding in some regions.
Az éghajlatváltozás a víz (ivó- és fürdővíz) minőségét és rendelkezésre állását is befolyásolja, emellett egyes régiókban növelheti az áradások kialakulásának valószínűségét.
Thus water-borne diseases , such as those caused by Cryptosporidium in drinking water and Vibrio bacteria in bathing water, need to be further examined for their potential links to climate change, along with air-borne diseases  and rodent-borne diseases .
Így tehát a víz által terjesztett betegségeket, amelyeket például az ivóvízben található Cryptosporidium baktérium vagy a fürdővízben található Vibrio baktérium okoz, alaposabban meg kell vizsgálni az éghajlatváltozással való lehetséges összefüggésük szempontjából. Ugyanez vonatkozik a levegőben terjedő és a rágcsálók által terjesztett betegségekre is.
For each of the above examples, it is important to point out that our current understandings contain elements of uncertainty.
A fenti példák mindegyike esetén fontos hangsúlyoznunk, hogy jelenlegi ismereteinkbe számos bizonytalan elem is vegyül.
Climate change is one of many important factors driving infectious disease spread, alongside human and animal population dynamics, intense global levels of trade and travel, changing patterns of land use, and so on.
Az éghajlatváltozás a fertőző betegségek elterjedésének egyik fontos tényezője, az emberi és állati populációk dinamikus változásaival, a kereskedelem és az utazás globális szintre fejlődésével, a termőföld megművelési sémájának módosulásával és egyebekkel együtt.
Thus one important area of ECDC activity is to further quantify and examine the links between climate change and other determinants of communicable diseases.
Az ECDC tevékenységének tehát fontos területe az éghajlatváltozás és az átvihető betegségek egyéb determinánsai közötti kapcsolat számszerű meghatározása és további vizsgálata.
European Environment and Epidemiology Network (E3):
Európai környezetvédelmi és járványügyi hálózat (E3):
21st Century Surveillance
XXI. századi felügyelet
The pan-European capacity to analyse, predict and respond to changing communicable disease patterns due to global change is currently underdeveloped.
Az átvihető betegségeknek a globális változások eredményeképpen módosult sémáit elemző, megbecsülő és arra reagáló páneurópai kapacitás jelenleg nem elég fejlett.