natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The presence of persistent output growth differences may , to some extent , reflect the long-lasting impact of economic shocks and structural policies .
A kibocsátásnövekedés tartós különbözősége bizonyos mértékig a gazdasági sokkok és a strukturális irányelvek hosszú távú hatását is tükrözi .
There is little evidence that any of the major common shocks over recent years has , by itself , been a relevant factor in persistent real GDP growth differentials .
Arra azonban kevés a bizonyíték , hogy az utóbbi években bekövetkező nagyobb közös sokkok önmagukban szerepet játszottak volna a GDP-növekedésbeli különbségek tartóssá válásában .
In contrast , the available empirical literature shows that country-specific shocks and policy changes , such as fiscal policies and structural reforms , have played a greater role in generating output growth differentials in recent years than common shocks , and that the effects of those factors can be highly persistent .
Ezzel szemben a rendelkezésre álló empirikus irodalom szerint az egyes országokra jellemző sokkok és gazdaságpolitikai változások , például fiskális irányelvbeli vagy strukturális reformok az utóbbi időben a közös sokkoknál nagyobb szerepet játszottak a kibocsátás-növekedésbeli különbségek kialakulásában , ráadásul hatásuk igen tartós lehet .
25 The slow functioning of adjustment mechanisms can further reinforce output growth differentials stemming from country-specific shocks .
25 Ha az alkalmazkodási mechanizmusok lassan működnek , ez tovább növelheti azokat a kibocsátás-növekedésbeli különbségeket , amelyek az egyes országokat érő sokkokból erednek .
In a monetary union such as the euro area , with a single currency and a single monetary policy , the main adjustment mechanism -- in the absence of a high degree of labour mobility and fiscal transfers across countries -- is the cross-border trade or competitiveness channel .
Egy , az euroövezethez hasonlóan egységes fizetőeszközzel és monetáris politikával jellemezhető monetáris unióban -- a magas fokú ­ munkaerő-mobilitás és az országok közötti fiskális transzferek hiányában -- a fő alkalmazkodási mechanizmus a nemzetközi kereskedelem vagy a versenyképességi csatorna .
26 An additional channel of a somewhat different nature is the « risksharing channel » .
26 Ehhez járul még egy némileg más jellegű mechanizmus , az ú ­ n. kockázatmegosztási csatorna .
27 Available evidence shows that the competitiveness channel appears , as a result of structural rigidities and a lack of full implementation of the Single Market , to require a relatively long period to work through in the euro area . This implies that in response to asymmetric shocks , 25 Recent analyses of this issue are provided in D. Giannone and L. Reichlin , « Trends and cycles in the euro area : how much heterogeneity and should we worry about it ?"
27 A rendelkezésre álló adatok szerint a strukturális merevségek és a még nem teljes egységes piac miatt viszonylag hosszú ­ időszakot vesz 25 A kérdés közelmú ­ ltbeli elemzése a következő tanulmányokban található : D. Giannone -- L. Reichlin : „Trends and cycles in the euro area : how much heterogeneity and should we worry about it ?" ( „Az euroövezetbeli trendek és ciklusok : milyen fokú ­ a heterogenitás , és okot ad-e aggodalomra ?"
, ECB Working Paper No 595 , 2006 , and in A. Buisán and F. Restoy , « Cross-country macroeconomic heterogeneity in EMU » , Banco de España Occasional Paper No 0504 , 2005 .
továbbá A. Buisán -- F. Restoy : „Cross-country macroeconomic heterogeneity in EMU » ( „Országok közötti heterogenitás a GMU-ban ") , 0504 . számú Banco de España műhelytanulmány , 2005 .
26 The competitiveness channel works as follows : following a wage shock , or a shock that drives a country 's output above its potential , domestic inflationary pressures -- on wages and other domestic costs -- will give rise to a deterioration in external competitiveness .
26 A versenyképességi csatorna a következőképpen működik : egy bérsokk vagy az ország kibocsátását a potenciális szint fölé emelő sokk után a bérekre és más belföldi költségelemekre ható inflációs nyomás a külső versenyképesség romlását váltja ki .
This will , in turn , gradually reduce foreign demand for the country 's exports , such that lower external demand will tend to restore output to its potential level and to dampen previous inflationary pressures .
Ez pedig fokozatosan csökkenti az ország kivitele iránti külső keresletet , majd a kisebb kereslet jellemzően visszaállítja a kibocsátás potenciális szintjét és tompítja a korábbi inflációgerjesztő erőket .
27 In essence , this mechanism implies that consumption need not follow movements in output because consumers can borrow abroad .
27 Ez a mechanizmus lényegében azt jelenti , hogy a fogyasztásnak nem kell a kibocsátás változását követnie , hiszen a fogyasztók külföldről is felvehetnek hitelt .
partly due to catching-up and adjustment rigidities ...
... részben a felzárkózás és az alkalmazkodási merevségek miatt
but also to fiscal and structural policies
de szerepet játszanak a fiskális és strukturális irányelvek is
ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB 77
igénybe , mire a versenyképességi csatorna az egész euroövezetben kifejti hatását .
larger price and inflation differentials , as well as higher regional unemployment , may be observed than would be the case with a higher degree of cross-border competition and economic integration .
Ez azt jelenti , hogy az aszimmetrikus sokkokra adott reakcióként nagyobb ár - és inflációs különbségek , valamint nagyobb regionális munkanélküliség léphet fel , mintha megvalósult volna a magasabb fokú nemzetközi kereskedelem és gazdasági integráció .
INFLATION AND LABOUR COST GROWTH DIFFERENTIALS ACROSS EURO AREA COUNTRIES The process of real convergence has been accompanied by a declining dispersion of inflation and labour cost growth within the euro area .
inflációs és munKaerőKÖltséG-nÖveKedésBeli KülÖnBséGeK az euroÖvezeti orszáGoK KÖzÖtt Az euroövezetben zajló reálkonvergencia az inflációs és a munkaerőköltség-növekedésbeli különbségek szórásának csökkenését vonja magával .
Inflation differentials have diminished across the euro area countries and are currently at levels similar to those observed within the United States .
Az egyes országok közötti inflációs különbözetek igen kicsik : jelenleg az Egyesült Államokéhoz hasonló szinten állnak .
Inflation dispersion may be due to equilibrium adjustments and price level convergence .
Az inflációs szórás alakulása az egyensúlyi korrekcióknak és az árszint-konvergenciának tudható be .
However , they may also be due to structural rigidities and excessive wage growth , and thus could , if protracted , lead to losses in competitiveness with adverse effects on output and employment .
Szerepet játszhatnak benne még a strukturális merevségek és a túlzott bérnövekedés , amelyek ha tartósan fennállnak , csökkentik a versenyképességet , ami pedig kedvezőtlenül hat a kibocsátásra és a foglalkoztatásra .
Overall euro area inflation declined
az infláció összességében csökkent az euroövezetben az inflációs különbözetek szerények
Since the 1990s , the degree of inflation dispersion in the group of 12 countries that formed the euro area in 2001 has been characterised by a strong downward trend , which has stabilised from 1998 onwards ( see Chart 5 ) .
Az 1990-es évektől az euroövezetet 2001-ben alkotó 12 ország inflációjának szóródása határozottan lefelé irányuló pályát követett , majd 1998 után stabilizálódott ( lásd 5 . ábra ) .
Drawing a comparison with the United States , a long-standing monetary union , Chart 5 shows that the dispersion of inflation rates across 14 US metropolitan statistical areas has been fluctuating close to the level observed across the euro area countries since 2004.28 Overall inflation fell in all euro area countries in the period 1999-2007 , compared with the period 1990-98 , except in Ireland , Luxembourg and the Netherlands , where it rose ( see Table 7 ) .
ábra szerint -- amely az euroövezeti monetáris uniót az Egyesült Államok régóta fennálló valutaövezetével hasonlítja össze -- az USA-beli 14 nagyvárosi statisztikai körzet inflációs rátáinak szórása 2004 után az euroövezeti országokban megfigyelt szint körül ingadozik .
A breakdown of price developments shows that domestic costs in a majority of the euro area 28 The 14 MSAs considered are New York , Philadelphia , Boston , Washington , Chicago , Detroit , Cleveland , Dallas , Houston , Atlanta , Miami , Los Angeles , San Francisco and Seattle .
28 Az euroövezeti országok inflációs rátái 1999 és 2007 között mindenütt csökkentek az 1990 -- 98-as időszakhoz viszonyítva -- Írország , Luxemburg és Hollandia kivételével , ahol gyorsult az infláció ( lásd a 28 A 14 nagyvárosi statisztikai körzet a következő : New York , Philadelphia , Boston , Washington , Chicago , Detroit , Cleveland , Dallas , Houston , Atlanta , Miami , Los Angeles , San Francisco , Seattle .
Chart 5 Dispersion of annual inflation rates across euro area countries and 14 US metropolitan statistical areas ( MSAs ) since 1990 ( unweighted standard deviation , percentage points ) euro area ( 12 countries ) United States ( 14 MSAs ) 7.0 Stage I of EMU 6.0 Stage II of EMU Stage III of EMU 6.0 7.0
ábra : Az éves inflációs ráták szóródásának alakulása az euroövezeti országok között , illetve a 14 UsA-beli nagyvárosi statisztikai övezet ( MsA ) között 1990 óta ( súlyozatlan szórás , százalékpont ) euroövezet ( 12 ország ) Egyesült Államok ( 14 MSA ) 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 GMU I. szakasza GMU II .
Table 7 CPI / HICP inflation rates across euro area countries ( average annual percentage changes ) 1980-1989 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxembourg Malta Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 7.6 4.9 2.9 9.3 19.5 10.2 7.4 11.2 4.8 2.9 3.8 17.7 7.3 1990-1998 3.0 2.1 2.2 2.5 11.8 4.4 2.1 4.4 2.4 2.2 2.4 6.1 2.5 1999-2007 2.1 2.0 1.6 3.4 3.2 3.1 1.8 2.3 2.6 2.7 2.3 2.4 1.7 2.9 5.5 1.6 5.0
7 . táblázat : CPI -, illetve HICP-infláció az euroövezet országaiban ( éves átlagos százalékos változás ) 1980 -- 1989 Euroövezet Belgium Németország Írország Spanyolország Görögország Franciaország Olaszország Ciprus Luxemburg Málta Hollandia Ausztria Portugália Szlovénia Finnország 7,6 4,9 2,9 9,3 19,5 10,2 7,4 11,2 4,8 2,9 3,8 17,7 7,3 1990 -- 1998 3,0 2,1 2,2 2,5 11,8 4,4 2,1 4,4 2,4 2,2 2,4 6,1 2,5 1999 -- 2007 2,1 2,0 1,6 3,4 3,2 3,1 1,8 2,3 2,6 2,7 2,3 2,4 1,7 2,9 5,5 1,6
Notes : Data refer to HICP inflation , as far back as available , and CPI inflation prior to that .
Megjegyzés : az adatok a HICP-inflációt mutatják , amíg rendelkezésre áll , a megelőző időszakban pedig a CPI-inflációt .
Data for Slovenia are available from 1996 onwards , and for Cyprus and Malta from 1997 onwards .
Szlovéniáról 1996-tól van adat , Ciprusról és Máltáról pedig 1997től .
« Euro area » refers to the euro area in changing composition . 0.0
Az euroövezet elnevezésű sor a változó összetételű övezetre vonatkozik .
0.0 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 Source : ECB calculations based on Eurostat and US Bureau of Labor Statistics .
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 Források : Az Eurostat és a US Bureau of Labor Statistics adatain alapuló EKB-számítások .
relative to the euro area ) Final demand deflator Contribution to total change Domestic Import Total change costs costs Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxembourg Malta Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 0.3 - 1.2 0.8 1.5 1.5 - 0.5 1.7 - 1.9 1.6 0.4 0.1 - 0.5 0.9 3.2 - 0.8 - 0.2 - 1.2 1.0 1.7 1.4 - 0.1 0.6 - 0.8 0.1 0.1 0.0 - 0.5 1.1 1.7 - 0.7 0.5 0.0 - 0.1 - 0.2 0.1 - 0.4 1.1 - 1.1 1.6 0.3 0.1 0.0 - 0.3 1.5 - 0.1 Unit labour costs Contribution to total change Inverse labour Compensation productivity 0.4 - 1.2 3.7 4.1 0.4 0.5 0.0 1.8 3.5 1.0 1.1 - 0.5 1.7 6.1 0.9 - 0.5 - 0.2 - 2.1 - 2.7 0.8 - 0.3 0.9 - 0.2 - 2.5 - 0.5 - 0.4 - 0.7 - 0.1 - 2.6 - 1.2
táblázat : infláció az 1999 és 2007 közötti időszakban ( átlagos éves adatok százalékpontban az euroövezethez viszonyítva ) Végső keresleti deflátor Az összes változáshoz való hozzájárulás Belföldi Importköltség költség -- 0,2 -- 1,2 1,0 1,7 1,4 -- 0,1 0,6 -- 0,8 0,1 0,1 0,0 -- 0,5 1,1 1,7 -- 0,7 0,5 0,0 -- 0,1 -- 0,2 0,1 -- 0,4 1,1 -- 1,1 1,6 0,3 0,1 0,0 -- 0,3 1,5 -- 0,1 Fajlagos munkaerőköltségek Az összes változáshoz való hozzájárulás Fordított munkaBér termelékenység 0,4 -- 1,2 3,7 4,1 0,4 0,5 0,0 1,8 3,5 1,0 1,1 -- 0,5 1,7 6,1 0,9 -- 0,5 -- 0,2 -- 2,1 -- 2,7 0,8 -- 0,3 0,9 -- 0,2 -- 2,5 -- 0,5 -- 0,4 -- 0,7 -- 0,1 -- 2,6 -- 1,2
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT Total change - 0.1 - 1.4 1.5 1.3 1.2 0.3 1.0 1.6 1.0 0.6 0.7 - 1.2 1.6 3.4 - 0.4
Összes változás Belgium Németország Írország Görögország Spanyolország Franciaország Olaszország Ciprus Luxemburg Málta Hollandia Ausztria Portugália Szlovénia Finnország 0,3 -- 1,2 0,8 1,5 1,5 -- 0,5 1,7 -- 1,9 1,6 0,4 0,1 -- 0,5 0,9 3,2 -- 0,8
Source : ECB calculations based on European Commission and Eurostat data .
Források : az Európai Bizottság és az Eurostat adatain alapuló EKB-számítások .
Notes : This table shows deviations in the average growth rate of each variable from the euro area average .
Megjegyzés : A táblázatban feltüntetett minden egyes változó átlagos növekedése eltér az euroövezeti átlagtól .
The numbers in the table can be interpreted as follows : taking Belgium as an example , the total change in the final demand deflator was 0.3 percentage point higher than in the euro area as a whole per annum in the period 1999-2007 .
A számadatok a következőképpen értelmezendők : Belgiumot tekintve például az 1999 -- 2007-es időszakban a végső keresleti deflátor teljes változása éves szinten 0,3 százalékponttal haladta meg az euroövezetét .
The contribution from average import cost in Belgium relative to the euro area was 0.5 percentage point per annum , while the contribution from relative domestic costs was - 0.2 percentage point per annum to the relative change in the final demand deflator .
A belgiumi átlagos importköltség hozzájárulása a végső keresleti deflátor relatív változásához az euroövezethez viszonyítva évi 0,5 százalékpont , míg a relatív belföldi költségek hozzájárulása évi -- 0,2 százalékpont volt .
countries appear to be the most important factor related to the inflation differentials vis-à-vis the euro area average in the period 1999-2006 ( see Table 8 ) .
táblázatot ) . Az áralakulás bontása azt mutatja , hogy az euroövezeti országok többségében az 1999 -- 2006-os időszakban az euroövezeti átlagtól való inflációs eltérés legfontosabb tényezőjét a belföldi költségek alkották ( lásd a 8 .
Among the domestic factors , differences in unit labour cost growth -- in turn more closely associated with diverging wage developments than differences in labour productivity growth -- seem to have played an important role .
A belföldi tényezők közül valószínűleg fontos szerepet játszottak a fajlagos munkaerőköltség növekedési különbözetei -- amelyek inkább az eltérő béralakulással magyarázhatók , mint az eltérő munkatermelékenység-növekedéssel .
However , changes in import costs seem to have also contributed to inflation differentials .
Emellett az importköltségek változása is hozzájárult az inflációs különbözethez .
Some inflation and cost differentials are normal in a monetary union .
A monetáris unióban normálisnak tekinthető bizonyos fokú ­ inflációs és költségkülönbözet .
The process of equilibrium price and cost adjustment in a currency union is typically associated with an adjustment of relative prices across regions and sectors .
Az egyensú ­ lyi ár és költségkiigazítás egy valutaunióban jellemzően a régiók és ágazatok közötti relatív árak igazodásához köthető .
Such a mechanism , which to a certain extent is a normal feature of a catching-up process or , more generally , of trend productivity differentials , may give rise to inflation differentials across the regions and sectors of a monetary union .
Ez a mechanizmus -- amely bizonyos fokig természetes velejárója a felzárkózási folyamatnak , illetve általában az eltérő termelékenységi alappályáknak -- a monetáris unió különböző régiói és ágazatai között inflációs eltéréseket okozhat .
29 Inflation differentials in the euro area have been rather persistent , in the sense that many countries have systematically maintained either a positive or a negative inflation gap against the euro area average over a protracted period ( see Box 1 ) .
29 Az euroövezeti inflációs különbözetek tartósnak nevezhetők abban az értelemben , hogy több országban hosszabb időn keresztül , szisztematikusan megfigyelhető vagy egy pozitív , vagy egy negatív inflációs eltérés az euroövezeti átlaghoz képest ( lásd az 1 .
Several factors -- which are intrinsically interlinked -- may explain the existence of long-lasting inflation and labour cost growth differentials in the euro area .
keretes írást ) . Az euroövezetben megfigyelhető tartós inflációs és munkaerőköltség-növekedésbeli különbözeteket több tényezővel is magyarázhatjuk -- ezek jellegüknél fogva összekapcsolódnak .
30 In particular , a distinction can be made between factors related to convergence and economic integration processes , those related to long-lasting or permanent differences in national economic structures , and policy-induced factors 29 See , among others , I. Angeloni and M. Ehrmann ( 2004 ) , « Euro area inflation differentials » , ECB Working Paper No 388 , and F. Altissimo , P. Benigno and D. Rodríguez-Palenzuela ( 2004 ) , « Inflation differentials in a currency area : facts , explanations and policies » , presented at the ECB workshop « Monetary policy implications of heterogeneity in a currency area » , Frankfurt , 13-14 December 2004 , available on the ECB 's website ( www.ecb.europa.eu ) .
30 Először is megkülönböztethetünk olyan tényezőket , amelyek a konvergencia - és a gazdasági integrációs folyamathoz kapcsolódnak , 29 Lásd többek között : I. Angeloni -- M. Ehrmann ( 2004 ) : „Euro area inflation differentials » ( „Euroövezeti inflációs különbözetek ") , EKB-füzetek 388 .; F. Altissimo -- P. Benigno -- D. Rodríguez-Palenzuela ( 2004 ) : „Inflation differentials in a currency area : facts , explanations and policies » ( „Inflációs különbözetek egy valutaövezetben : tények , magyarázatok , irányelvek ") , amelyet 2004 .
0 See the article entitled « Monetary policy and inflation differentials in a heterogeneous currency area » in the May 2005 issue of the 3 Monthly Bulletin .
30 Lásd a 2005 . májusi Havi jelentés „Monetary policy and inflation differentials in a heterogeneous currency area » ( „Monetáris politika és inflációs különbözetek egy heterogén valutaövezetben ") című cikkét .
Differentials are normal in a monetary union
a különbözetek természetesek egy monetáris unióban
related to the conduct and operation of national fiscal , structural and wage policies or to the various regional responses to euro area-wide policies .
valamint olyanokat , amelyek az egyes országok gazdasági struktúrájának tartós vagy állandó eltéréseit tükrözik . Emellett figyelembe kell vennünk az eltérő gazdaságpolitikai , tehát országos szintű fiskális , strukturális és bérpolitikai irányítást és működést , valamint az euroövezet egészére érvényes irányelvekre adott különféle regionális reakciókat .
Some differentials are due to price level convergence
Bizonyos különbségek az árszint-konvergenciának tudhatók be
Turning first to the factors related to convergence and economic integration , the implementation of Europe 's Single Market in the first half of the 1990s and the subsequent introduction of the single currency in 1999 have contributed to a marked decline in price level dispersion , mainly for tradable goods .
Ami a konvergenciát és a gazdasági integrációt érintő első tényezőcsoportot illeti , az 1990-es évek első felében az európai egységes piac megteremtése , majd 1999-ben a közös valuta bevezetése elsősorban a külkereskedelmi forgalomba kerülő árucikkek árszintjei közötti szórás jelentős csökkenését vonta maga után .
The price convergence of tradable goods towards a common long-term level is likely to have accounted for some of the inflation differentials in the first years of the euro .
Az euro bevezetését követő néhány évben jelentkező inflációs különbözetek részben azzal is magyarázhatók , hogy a külkereskedelmi forgalomba kerülő cikkek árai egy hosszú ­ távú ­ közös szinthez kezdtek közelíteni .
Inflation differentials across the euro area countries may also result from the convergence of price levels for non-tradable goods and services 31 .
Az inflációs különbözetek oka lehet még az euroövezeti országok között a külkereskedelmi forgalomba nem kerülő árucikkek és a szolgáltatások árszintjeinek egymáshoz közelítése .
This catching-up effect is often associated with growth differentials between traded and non-traded sector productivity or , more generally , with the process of convergence in living standards in GDP per capita across economies .
31 A felzárkózási hatás sokszor jár együtt a külkereskedelmi forgalomba kerülő termékeket és a külkereskedelmi forgalomba nem kerülő termékeket előállító ágazatok eltérő növekedésével , vagy általánosabban a gazdaságok egy főre jutó GDP-vel mért életszínvonala közötti konvergenciával .
For example , according to the Balassa-Samuelson effect , countries that display pronounced sectoral differences in productivity developments relative to other countries ( with relatively higher productivity growth in the tradable sector ) would tend to experience relatively higher wage growth and inflation in the non-tradable sector .
A Balassa-Samuelson hatás szerint például azokban az országokban , ahol a termelékenységben jelentős ágazatközi különbségek vannak más országokhoz képest ( a külkereskedelmi forgalomba kerülő cikkeket előállító ágazatok termelékenysége viszonylag gyorsabban nő ) , a külkereskedelmi forgalomba nem kerülő termékeket előállító ágazatokban jellemzően gyorsabb a bérnövekedés és nagyobb az infláció .
Within a currency union , where a nominal exchange rate appreciation is not possible , such a country would experience higher overall relative inflation .
Egy valutaunióban , ahol nem lehetséges az árfolyam nominális felértékelődése , az ilyen ország relatív inflációja nagyobb lenne .
However , empirical evidence of this effect is mixed .
Megjegyzendő ugyanakkor , hogy az említett hatásra vonatkozó tapasztalati adatok vegyes képet mutatnak .
Second , inflation or price level differentials may also emanate from normal structural differences , such as heterogeneity in consumer preferences and differences in national exposure to changes in the exchange rate of the euro and the price of raw materials .
Másodszor az inflációs és az árszintkülönbségek olyan normális strukturális különbségekből is eredhetnek , mint például a heterogén fogyasztói preferenciák vagy az egyes országok eltérő érzékenysége az euroárfolyam és nyersanyagárak változására .
In particular , differences in the degree of openness and in the composition of international trade could be factors explaining inflation differentials .
Az inflációs különbözeteket magyarázhatja továbbá az ország eltérő nyitottsága és nemzetközi kereskedelmének eltérő összetétele .
Some differentials are due to inappropriate policies
egyes különbözeteket a nem megfelelő gazdaságpolitikák okoznak
Third , both area-wide and regional policies might themselves shape the degree of heterogeneity in a currency union .
Harmadrészt lehetséges , hogy mind az övezetbeli , mind a regionális irányelvek maguk is alakítják a valutaunióbeli heterogenitás mértékét .
For instance , fiscal policy may reinforce inflation differentials through the inappropriate use of fiscal instruments ( see Section 4.2 ) .
A fiskális politika például erősítheti az inflációs különbségeket egy helytelenül alkalmazott fiskális politikai eszköztárral ( lásd a 4.2 pontot ) .
Structural rigidities and a lack of full implementation of the Single Market may imply that larger price differentials are likely to be observed than in the case of a higher degree of cross-border competition and economic integration .
A strukturális merevségek jellemezte , még nem teljesen egységesült piacon nagyobb árkülönbözeteket lehet megfigyelni , mint a nemzetközi verseny és a gazdasági integráció magasabb fokán .