natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Structural and wage policies conducted at national or regional level can also be a source of inflation differentials .
Az országos és regionális szintű strukturális és bérpolitika szintén lehet inflációs különbségek forrása .
For example , the fact that indexation clauses in collective wage-bargaining agreements are present in some euro area countries may , for instance , delay necessary adjustments and contribute to the persistence of inflation differentials by increasing inflation inertia in those countries .
Az például , hogy az övezet néhány országában a kollektív bérmegállapodások indexálási záradékokat tartalmaznak , késleltetheti a szükséges korrekciókat , és a szóban forgó országok inflációs tehetetlenségének növelésével ragadóssá teheti az inflációs különbségeket .
31 Non-tradables are goods and services that , to a large extent , are traded locally .
31 A külkereskedelmi forgalomba nem kerülő árukkal és szolgáltatásokkal nagyrészt helyileg kereskednek .
UNDERSTANDING INFLATION PERSISTENCE AND DETERMINANTS OF WAGE DYNAMICS In addition to country-specific shocks , an important source of inflation and growth differentials are the potential differences in the flexibility of prices and wages across countries .
a tartós infláció és a BérdinamiKát meGhatározó ténYezőK Az egyedi sokkokon kívül az inflációs és a növekedésbeli különbségek egyik fontos forrása az egyes országok potenciálisan eltérő ár - és bérrugalmassága .
In any case , a deep understanding of the determinants of price and wage dynamics across the euro area countries is crucial for the conduct of monetary policy .
Az euroövezeti országokban ezért az ár - és bérdinamikát meghatározó tényezők mélyreható ismerete elengedhetetlen a monetáris politikai irányításhoz .
In view of the importance of issue , two 80
A kérdéskör fontossága miatt a KBER-en belül létrehoztak egy , az infláció „ragadósságát "
ESCB-wide networks , namely the Inflation Persistence Network ( IPN ) and the Wage Dynamics Network ( WDN ) , have been set up .
vizsgáló hálózatot ( Inflation Persistence Network -- IPN ) és egy a bérdinamikával foglalkozó hálózatot ( Wage Dynamics Network -- WDN ) .
This box presents the main findings of these two networks .
Ebben a keretes írásban a két hálózat fő megállapításait tekintjük át .
The IPN started its work in 2003 and reported the results of its research at a conference in December 2004 1 .
Az IPN 2003-ban kezdte meg működését , és egy 2004 . decemberi konferencián számolt be a kutatási eredményeiről .
The IPN adopted three approaches to tackling this issue : analysis of macroeconomic data , detailed analysis of micro data on individual price changes for both consumer and producer prices , and surveys of firms with the aim of identifying the main factors that influence their price-setting behaviour .
1 Az IPN háromféle megközelítést alkalmaz : a makrogazdasági adatok elemzése , a fogyasztói és termelői árak egyéni változásait bemutató mikroadatok részletes elemzése , valamint a vállalati felmérések , amelyekben a vállalatok árazási viselkedését befolyásoló fő tényezőket azonosítják .
The main conclusions of these analyses were as follows . First , under the current monetary regime , the degree of persistence of inflation is found to be moderate .
Az elemzésekből a következő alapvető következtetéseket lehet levonni : Először is a mostani monetáris politikai rendszerben az infláció csak mérsékelten ragadós .
This contrasts with experience in the earlier era of high inflation , when expectations were less well anchored , with the result that shocks to inflation tended to lead to more protracted changes in inflation .
Ez ellentétes a nagy inflációval és kevésbé jól rögzített várakozásokkal jellemezhető korábbi időszakkal , amikor az inflációs sokkok gyakran vezettek elhú ­ zódó inflációhoz .
Second , on the basis of micro data on price changes , consumer prices in the euro area appear to be stickier than in the United States .
Másodszor , az árváltozásokat tükröző mikroadatok alapján az euroövezetben a fogyasztói árak ragadósabbak , mint az Egyesült Államokban .
For example , individual prices in the euro area are typically changed every 12 to 15 months , as opposed to every six months in the United States .
Az euroövezeti árakat például jellemzően 12 -- 15 havonta , míg az USA-ban hathavonta változtatják .
Third , there is considerable cross-sectoral heterogeneity in price-setting , but there do not appear to be important differences across countries in the frequency of price changes .
Emellett az árazásban jelentős ágazatközi heterogenitás van , ugyanakkor az árváltoztatások gyakoriságát tekintve nincsenek komolyabb eltérések az egyes országok között .
For example , food and energy prices are changed much more frequently than services prices .
Az élelmiszer - és az energiaárakat például jóval gyakrabban változtatják , mint a szolgáltatások árait .
Fourth , price decreases are rather common ( some 40 % of consumer price changes are price cuts ) , suggesting that prices are not as subject to downward nominal rigidity as was previously believed .
Negyedrészt , az árcsökkentés meglehetősen gyakori ( a fogyasztóiár-változások 40 %- a ) , tehát az árakra kevésbé vonatkozik a lefelé irányuló nominális merevség , mint ahogy azt régebben gondolták .
Fifth , the survey evidence reveals that the price adjustment process typically takes place in two steps : price reviews by firms and subsequently price changes .
Ötödrészt , a felmérési eredményekből kiderül , hogy az árak kiigazítása jellemzően két lépésben történik : a vállalati szintű ár-felülvizsgálatot követi az árváltozás .
In fact , price reviews are found to be much more frequent than actual price changes .
A felülvizsgálat valójában sokkal gyakoribb , mint a tényleges árváltoztatás .
With regard to the determinants of price changes , the survey results show that around one-third of euro area firms follow a regular timetable in setting prices (" time-dependent pricing ") , while one-fifth change their prices when specific events lead to a sufficiently large deviation between the actual price and the desired price (" state-dependent pricing ") .
Az utóbbit meghatározó tényezőkről a felmérések azt mutatják , hogy az euroövezeti vállalatok körülbelül egyharmada rendszeres menetrend szerint határozza meg az árakat ( „időfüggő árazás ") , míg egyötödük akkor változtat , amikor valamilyen konkrét esemény miatt a tényleges és a kívánt ár között nagy az eltérés ( „állapotfüggő árazás ") .
The remainder follow a mixed strategy .
A fennmaradó rész vegyes stratégiát követ .
Both the survey evidence and the analysis of individual price changes suggest that an important determinant of the frequency of price changes is the volatility of firms » costs . For example , prices tend to be changed much less frequently in sectors where wages , which themselves tend to be rather sticky , represent a high share of firms » total costs .
Mind a felmérési adatok , mind az egyes árváltozások elemzése arra utal , hogy az árváltoztatások gyakoriságát nagymértékben a vállalati költségek volatilitása szabja meg . Az árakat például jóval ritkábban változtatják azokban az ágazatokban , ahol az általában meglehetősen ragadós munkabérek a vállalati összköltség nagy részét teszik ki .
The findings of the IPN highlighted the need for a deeper understanding of the determinants of wage dynamics . Therefore , in 2006 , the WDN was launched .
Az IPN kutatási eredményei felhívták a figyelmet a bérdinamikát meghatározó tényezők mélyrehatóbb elemzésének fontosságára , ezért 2006-ban létrehozták a WDN-t .
In addition to researchers from the euro area , the WDN also includes researchers from non-participating central banks . Four lines of research are being pursued .
Az euroövezeti kutatók mellett az övezeten kívüli központi bankok szakértői is bekapcsolódnak a négy kutatási iránnyal foglalkozó hálózat munkájába .
The first focuses on the analysis of aggregate and sectoral wages and labour costs and their interaction with price dynamics .
Az első irány az aggregált és az ágazati munkabérekkel , a munkaerőköltségekkel és ezek árdinamikával való kölcsönhatásával foglalkozik .
The second line of research focuses on the analysis of micro data on wages and , inter alia , aims to determine the nature and magnitude of wage and labour market rigidities .
A második kutatási irány fő témaköre a mikro béradatok , és többek között a bér - és a munkapiaci merevségek természetének és nagyságának meghatározása .
Third , the WDN has launched a survey of firms to identify the main mechanisms underlying their wage-setting practices .
A harmadik az a vállalati felmérés , amellyel a WDN a vállalatok bérmegállapító gyakorlatának fő mechanizmusait igyekszik feltérképezni .
Finally , a meta-analysis of the findings aims to draw the main conclusions from the research and identify relevant policy implications .
Végül a kutatási eredmények metaanalízisével kívánják levonni a fő konklú ­ ziókat és megkeresni a gazdaságpolitika szempontjából releváns tanulságokat .
The results of the WDN will be presented at a conference in June 2008 .
A WDN eredményeit egy 2008 jú ­ niusában megrendezendő konferencián ismertetik .
1 See F. Altissimo , M. Ehrmann and F. Smets ( 2005 ) , « Inflation persistence and price-setting behaviour in the euro area -- a summary of the IPN evidence » , ECB Occasional Paper No 46 . ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB
1 Lásd : Altissimo , F. -- Ehrmann , M. -- Smets , F. : „Inflation persistence and price-setting behaviour in the euro area -- a summary of the IPN evidence » ( „Az infláció ragadóssága és árkialakítási viselkedés az euroövezetben -- összefoglaló az IPN kutatási eredményeiről ") , 46 .
Chart 6 Harmonised competitiveness indicators across the euro area countries in the period 1999-2007 ( cumulated percentage changes )
6 . ábra : Harmonizált versenyképességi mutatók az euroövezeti országok között az 1999 -- 2007-es idôszakban ( kumulált százalékos változás )
Chart 7 Current account positions in 2007 and cumulated changes across the euro area countries in the period 1999-2007 ( levels as a percentage of GDP and cumulated changes in percentage points as a percentage of GDP ) level in 2007 change in the period 1999-2007
évi pozíciói és az euroövezet országaira számolt kumulált változások az 1999 -- 2007-es idôszakban ( a GDP százalékában megadott szintek ; a GDP százalékaként kifejezett kumulált változások százalékpontban ) 2007 .
0 FI AT DE FR SI BE IT GR PT NL CY LU ES IE
0 FI AT DE FR SI BE IT GR PT NL CY LU ES IE
- 12 DE AT NL LU FI PT BE SI IT FR IE GR ES CY
DE AT NL LU FI PT BE SI IT FR IE GR ES CY
- 12 Source : ECB calculations based on Eurostat data .
Forrás : az Eurostat adatain alapuló EKB-számítások .
Notes : ECB CPI-deflated weighted averages of relative inflation rates versus a group of 44 trading partners and euro area countries .
Megjegyzés : Az EKB által a relatív inflációs rátákból számolt , CPIvel deflált súlyozott átlagok összehasonlítva 44 kereskedelmi partnerből és euroövezeti országból álló csoportéval .
An increase reflects a real effective appreciation , i.e. a decline in this indicator of national competitiveness .
Az emelkedés reáleffektív felértékelődést tükröz , azaz az országos versenyképességi mutató csökkenését .
Countries are sorted by ascending indicator growth .
Az országok a mutató növekedése szerinti sorrendben vannak feltüntetve .
Source : ECB calculations based on European Commission data .
Forrás : az Európai Bizottság adatain alapuló EKB-számítások .
Differentials may cause losses in competitiveness and output growth
a különbözetek veszteséget okozhatnak a versenyképességben és a kibocsátásnövekedésben
As a result of the persistent inflation differentials observed , the euro area countries have experienced marked differences in terms of the evolution of national price competitiveness indicators .
A tartósan meglevő inflációs különbözetek miatt az euroövezeti országok között jelentős eltérések vannak a nemzeti ár-versenyképességi mutatók alakulásában .
Harmonised competitiveness indices ( HCI ) , based on weighted averages of relative prices deflated by the HICP , provide one comparable measure of individual euro area countries » price competitiveness .
A relatív árak HICP-vel deflált súlyozott átlagaiból számított harmonizált versenyképességi index ( HCI ) az euroövezeti országok ár-versenyképességének egyik összehasonlító mutatója .
32 Chart 6 shows that , in the period 1999-2007 , Germany , Austria and Finland experienced very modest increases in their HCIs , indicating only slight losses in this measure of price competitiveness , whereas rises were particularly strong in the HCIs of Ireland and Spain .
32 A 6 . ábrán látható , hogy az 1999 -- 2007-es időszakban Németországban , Ausztriában és Finnországban csak igen szerényen emelkedett a HCI , ami az adott ár-versenyképességi mutatóban csak kis veszteségeket jelzett , míg Írország és Spanyolország esetében az emelkedés különösen erős volt .
Relative unit labour cost developments give a similarly heterogeneous picture of competitiveness developments across the euro area countries .
A fajlagos munkaerőköltségek relatív alakulása is hasonlóan heterogén képet mutat az országok egymáshoz viszonyított versenyképességében .
Changes in relative prices or costs are one of the key channels for adjustment within the euro area .
Az euroövezetben az egyik legfontosabb kiigazítási csatorna a relatív árak és a munkabérek változása .
Reducing unit labour costs is not a « beggar thy neighbour » policy .
A fajlagos munkaerőköltségek csökkentése nem olyan intézkedéseket jelent , amelyekkel egy ország egy másik ország rovására javít a helyzetén .
On the contrary , labour cost moderation reduces inflationary pressures , which tends to contribute to lower interest rates for the whole euro area .
Éppen ellenkezőleg , ezzel az inflációgerjesztő hatások is mérséklődnek , ami övezetszerte csökkenti a kamatszintet .
Sustained cost moderation has a favourable impact on structural employment beyond the positive effect of improved competitiveness and better trade performance .
A tartós költségcsökkentés a jobb versenyképesség és külkereskedelmi teljesítmény pozitív hatásán túl a strukturális foglalkoztatásra is kedvezően hat . Az ár - és költség-versenyképesség terén elszenvedett elhú ­ zódó veszteségek ,
Protracted losses in price and cost competitiveness , if not associated with equilibrium price and cost adjustments , may adversely affect output and employment , as well as trade and current account balances ( see Chart 7 ) . 33 32 See the box entitled « The introduction of harmonised competitiveness indicators for euro area countries » in the February 2007 issue of the Monthly Bulletin .
32 Lásd a 2007 . februári Havi jelentésben közölt „The introduction of harmonised competitiveness indicators for euro area countries » ( „A harmonizált versenyképességi mutatók bevezetése az euroövezet országaiban ") című cikket .
In future extensions of this set of HCIs , it will be useful to compare the present set of HCIs based on consumer price developments with indicators based on deflators that include fewer non-traded products and services , which may have a greater association with the competitiveness of the countries » external sectors .
A jelenlegi HCI-halmaz jövőbeli kiterjesztésében érdemes lesz a fogyasztói árak alakulásán alapuló mostani HCI-ket olyan mutatókkal összehasonlítani , amelyek kevesebb külkereskedelmi forgalomba nem kerülő árut és szolgáltatást tartalmazó deflátoron alapulnak , és amelyek jobban kapcsolódnak az adott országok külkereskedelmi ágazatainak versenyképességéhez .
33 See the box entitled « Current account balances across the euro area countries from a savings and investment perspective » in the July 2007 issue of the Monthly Bulletin . 82
ha nem kapcsolódnak egyensú ­ lyi ár - és költségkorrekcióhoz , kedvezőtlenül befolyásolják a kibocsátást és a foglalkoztatást , valamint a külkereskedelmi és a folyó fizetési mérleget ( lásd a 7 .
ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB
ábrát ) .
To conclude , the persistence of inflation and growth differentials over longer periods of time may , in many cases , be an equilibrium phenomenon determined by catching-up processes and / or trend differentials in potential growth .
33 Végezetül , ha az inflációs és a növekedésbeli különbségek hosszú ideig fennállnak , ez sokszor olyan egyensúlyi jelenséget takar , amelyet a felzárkózási folyamat , illetve a potenciális növekedés alappályájának különbözősége határoz meg .
However , if induced by structural inefficiencies or misaligned national policies ( including wage-setting policies ) , such differentials may be worrisome .
Aggodalomra adhat okot viszont , ha a különbözeteket rossz hatékonyságú ­ strukturális tényezők vagy nem megfelelően összehangolt országos gazdaságpolitikák ( ideértendő a bérezési politika is ) okozzák .
As national monetary and exchange rate policies are no longer available options within the euro area , it is important to ensure that the remaining mechanisms of adjustment to shocks function properly .
Mivel az országos szintű monetáris és árfolyam-politikára az euroövezeten belül már nem lehet támaszkodni , fontos gondoskodni a sokkok ellen bevethető maradék alkalmazkodási mechanizmus megfelelő működéséről .
Rigidities in wage and price-setting mechanisms or ongoing excessive wage developments may delay the necessary adjustments of relative prices to economic shocks and give rise to a prolonged period of relatively high inflation in some countries .
A bér - és ármegállapító mechanizmusok merevsége vagy a tartósan túl nagy bérnövekedés késleltetheti a relatív árak szükséges alkalmazkodását a gazdasági sokkokhoz , és emiatt néhány országban elhú ­ zódhat a viszonylag nagy inflációval jellemezhető időszak .
This , in turn , could contribute to an accumulation of internal imbalances and losses in price and cost competitiveness within the euro area , which could also dampen output and employment .
Ez pedig euroövezet-szerte belső egyensú ­ lyzavarokhoz , ár - és költség-versenyképességbeli veszteségekhez vezethet , ami a kibocsátást és a foglalkoztatást is ronthatja .
The efficient and smooth functioning of economic adjustments within the euro area requires the removal of institutional barriers to flexible wage and price-setting mechanisms , the completion of the Single Market and thus greater domestic and cross-border competition [ see Section 4.1 ] , as well as prudent fiscal policies .
A gazdasági alkalmazkodás hatékony és akadálytalan megvalósulásához ki kell küszöbölni a rugalmas bérezési és árazási mechanizmusok útjában álló intézményi korlátokat , ki kell teljesíteni az egységes piacot , amivel erősíthető a belföldi és a nemzetközi verseny ( lásd a 4.1 pontot ) , valamint megfontoltabb fiskális politikát kell folytatni .
Sound policies are also of great importance for those countries aiming to join the euro area in the future .
A stabil gazdaságpolitika azokban az országokban is nagyon fontos , amelyek a jövőben csatlakoznak az euroövezethez .
Euro area enlargement will be dealt with in the next section . ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT Persistent differentials must be addressed
A bővítéssel kapcsolatos kérdésekkel a következő pontban foglalkozunk . G A z DA s Á G P O l I T I K A I KIHÍvÁsOK É s A b ôv Í T É s
4.4 EURO AREA ENLARGEMENT This section reports on the enlargement of the euro area since 1999 , describes the current state of play with respect to further euro area enlargements and highlights the need for sustainable convergence as a precondition for joining the euro area ( see also Chapter 2 ) .
4.4 az euroÖvezet Bővítése Ebben a pontban az övezet 1999 utáni bővítéséről számolunk be , bemutatjuk az aktuális elképzeléseket a további bővítésről , végül pedig felhívjuk a figyelmet a csatlakozás előfeltételét képező fenntartható konvergencia fontosságára ( lásd még a 2 . fejezetet ) .
THREE ROUNDS OF EURO AREA ENLARGEMENT As mentioned in Chapter 2 , since the introduction of the euro in 1999 by 11 EU Member States , the euro area has undergone three rounds of enlargement that have brought the number of euro area countries to 15 .
az euroÖvezet BővítéséneK három hulláma Ahogy a 2 . fejezetben említettük , azóta hogy 1999-ben 11 uniós tagállam bevezette az eurót , az övezet három bővítési hullám eredményeként immár 15 országot számlál .
FUTURE EURO AREA ENLARGEMENTS Currently , there are 12 EU countries that have not yet introduced the euro , with notable differences in their legal status and the stage of their convergence .
az euroÖvezet továBBi Bővítése Jelenleg 12 EU-tagállam még nem vezette be a közös pénznemet ; jogi státusukban és az elért konvergencia fokában számottevő különbségek vannak köztük .
In particular , Denmark and the United Kingdom have a special status based on an « opt-out clause » , whereby the degree of convergence achieved for entering the euro area will only be assessed if they so request .
Dániának és az Egyesült Királyságnak az ú ­ n. kívülmaradási záradék alapján különleges státusa van , ami azt jelenti , hogy esetükben az eurocsatlakozáshoz előírt konvergencia fokát csak kérésükre vizsgálják .
All of the ten remaining countries ( Bulgaria , the Czech Republic , Estonia , Latvia , Lithuania , Hungary , Poland , Romania , Slovakia and Sweden ) are EU Member States with a derogation .
A fennmaradó tíz ország ( Bulgária , Csehország , Észtország , Lettország , Litvánia , Magyarország , Lengyelország , Románia , Szlovákia , Svédország ) eltéréssel bíró tagállamok .
This means that they are committed to eventually adopting the euro . However , the actual timing and the optimal convergence path to the adoption of the euro will have to be looked at on a country-bycountry basis .
Ennek megfelelően vállalták , hogy a jövőben bevezetik az eurót , ugyanakkor a csatlakozás tényleges időpontját és az optimális konvergenciapályát országonként külön-külön kell elbírálni . az eu 12 országában még nem vezették be az eurót
The adoption of the euro requires a prospective country 's currency to remain in ERM II for at least two years with no severe tensions prior to the convergence assessment and subject to compliance with the other « Maastricht criteria » . 12 EU countries have not yet introduced the euro
júliusi Havi jelentésben közölt „Current account balances across the euro area countries from a savings and investment perspective » ( „Folyó fizetésimérleg-állományok az euroövezeti országokban a megtakarítások és a befektetések szempontjából ") című cikket .
Table 9 Monetary integration plans of EU Member States outside the euro area Country Bulgaria Czech Republic Intentions for ERM II As soon as possible .
9 . táblázat : az euroövezeten kívüli uniós tagállamok monetáris integrációval kapcsolatos tervei Ország Bulgária Csehország Az ERM -- II-vel kapcsolatos szándék Amint lehetséges .
ERM II participation for only the minimum period of two years ahead of EMU entry .
A GMU-hoz való csatlakozás előtt legfeljebb a minimális kétéves tagság az ERM -- II-ben .
Inflation targeting will be retained until monetary integration completed .
A monetáris betagozódásig fenntartják az inflációs célkövetés rendszerét .
The readiness to join ERM II and the euro area is assessed on a yearly basis jointly by the government and the national central bank .
Az ERM -- II-beli tagságra való felkészültséget a kormány és a nemzeti központi bank évente közösen vizsgálja .
Intentions for euro adoption Aims to adopt the euro as soon as possible .
Az euro bevezetésével kapcsolatos szándék Amint lehetséges , bevezeti az eurót .
The latest update of the « Czech Republic 's euro area accession strategy » , approved by the Czech authorities in August 2007 , states that some of the preconditions needed for benefiting from the adoption of the euro have yet to achieve satisfactory parameters .
A Cseh Köztársaság hatóságai által 2007 . augusztusban elfogadott euroövezeti csatlakozási stratégia legfrissebb változata szerint néhány olyan előfeltétel esetében , amelyek az euro bevezetéséből eredő előnyök élvezetéhez szükségesek , még el kell érni a megfelelő paramétereket .