natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26,
az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), és különösen annak 24. cikkére,
The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,
a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen annak II. része 7. cikkének (2) bekezdésére,
Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(2) of Part II,
MIUTÁN felhívta az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket [1],
HAVING called on interested parties to submit their comments according to those provisions [1],
mivel:
PROCEDURE
A Norvég Kiadók Szövetsége (Den Norske Forleggerforening, a továbbiakban: NKSZ) 2010. április 15-én kelt levelében (dokumentumszám: 553725) panaszt nyújtott be a Hatóságnak a Nasjonal digital læringsarena (a továbbiakban: NDLA) számára állítólag jogellenesen nyújtott állami támogatásról.
By letter dated 15 April 2010 (Event No 553725), Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent the Authority a complaint alleging that unlawful state aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’).
A panaszos a 2011. július 15-én kelt elektronikus levelében (dokumentumszám: 608593) további információkat nyújtott be.
By e-mail of 15 July 2011 (Event No 608593) the complainant provided additional information.
A Hatóság a 2010. július 2-án kelt levelében (dokumentumszám: 558201) további információkat kért.
By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information.
Az információkérésre a norvég hatóságok 2010. szeptember 9-én kelt levelükben (dokumentumszám: 568942) küldték meg válaszukat.
By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request.
Az üggyel kapcsolatban a Hatóság és a norvég hatóságok között megbeszélésekre került sor a 2010. október 13–14. között megrendezett találkozón.
In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010.
A norvég hatóságok a 2010. december 1-jei levelükben további információkat nyújtottak be a Hatóságnak (dokumentumszám: 579405).
Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).
A Hatóság 2011. február 4-én kelt levelében (dokumentumszám: 574762) további információt kért.
The Authority requested additional information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762).
A norvég hatóságok 2011. március 7-én kelt levelükben (dokumentumszám: 589528) válaszoltak.
The Norwegian authorities responded by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528).
A norvég hatóságok további információkat nyújtottak be 2011. május 2-án és 2011. augusztus 12-én kelt elektronikus leveleikben (dokumentumszám: 596402 és 608596).
The Norwegian authorities provided further clarifications by emails of 2 May 2011 and 12 August 2011 (Event Nos 596402 and 608596).
A Hatóság 2011. október 12-én meghozta a 311/11/COL sz. határozatot, mely szerint az intézkedés nem képez az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást (a továbbiakban: a határozat) [2].
On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (‘the Decision’) [2].
A panaszos 2012. január 9-én fellebbezett a határozat ellen, és az EFTA-Bíróság az E-1/12. sz., Den norske Forleggerforening kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott 2012. december 11-i ítéletében megsemmisítette a határozatot (a továbbiakban: az ítélet) [3].
On 9 January 2012 the applicant brought an action against the Decision and, by its judgment in Case E-1/12 Den norske Forleggerforening v EFTA Surveillance Authority dated 11 December 2012, the EFTA Court annulled the Decision (‘the Judgment’) [3].
Az ítéletet követően a Hatóság 2013. március 27-én meghozta a 136/13/COL sz. határozatot, melyben hivatalos vizsgálatot indított [4].
Following the Judgment, the Authority adopted Decision No 136/13/COL on 27 March 2013 initiating a formal investigation [4].
A norvég hatóságok a határozattal kapcsolatos észrevételeiket 2013. május 6-án nyújtották be (dokumentumszám: 672024).
The Norwegian authorities submitted their comments to the decision on 6 May 2013 (Event No 672024).
Az NKSZ 2013. július 31-én nyújtotta be észrevételeit (dokumentumszám: 679681).
The NPA submitted its observations on 31 July 2013 (Event No 679681).
Harmadik felek számos észrevételt nyújtottak be 2013. szeptember 2–15. között.
A number of comments were submitted from third parties between 2 September and 15 September 2013.
A harmadik felek észrevételeit a következő dátumokon kelt elektronikus levelekben továbbították a norvég hatóságoknak: 2013. október 4. (dokumentumszám: 685793, 685794, 685795 és 685797), 2013. október 7. (dokumentumszám: 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) és 2013. október 29. (dokumentumszám: 688133).
These third party comments were forwarded to the Norwegian authorities by emails dated 4 October 2013 (Event Nos 685793, 685794, 685795, and 685797) and 7 October 2013 (Event Nos 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) and by letter dated 29 October 2013 (Event No 688133).
Az NKSZ kérésére 2013. október 16-án találkozóra került sor Brüsszelben, melynek keretében az NKSZ prezentációt tartott az üggyel kapcsolatos további észrevételeiről.
Further to a request from the NPA, a meeting was held in Brussels on 16 October 2013 during which the NPA gave a presentation outlining further comments regarding the case.
A Hatóság 2014. február 17-én kelt levelében (dokumentumszám: 694424) további információt kért.
The Norwegian authorities submitted their comments on 29 November 2013 (Event No 691769).
AZ NDLA
The Authority requested further information by a letter dated 17 February 2014 (Event No 694424).
Az NDLA-t norvég megyei hatóságok hozták létre a helyi önkormányzatokról szóló törvény 27. szakasza alapján [5].
The Norwegian authorities answered by letter dated 31 March 2014 (Event Nos 703980 and 703991, Annexes 1-28 in Event No 703987).
Nincs jogi személyisége.
THE NDLA
A helyi önkormányzatokról szóló törvény 27. szakasza kimondja, hogy önkormányzatok vagy megyei hatóságok összefoghatnak közös feladatok ellátására.
The NDLA is an entity established by Norwegian county authorities on the basis of Section 27 of the Local Government Act [5].
Az együttműködés az érintett önkormányzat vagy megyei hatóság által kinevezett tanácson keresztül történik.
It does not have legal personality.
A tanács felhatalmazható az önkormányzatok közötti együttműködés irányítására, és annak szervezetével kapcsolatos döntések meghozatalára.
Section 27 of the Local Government Act stipulates that municipalities or county authorities may join forces to undertake common tasks.
A rendelkezés kiköti továbbá, hogy az ilyen együttműködés alapszabálya határozza meg a tanács kinevezését és az abban való képviseletet, a tevékenységek területét, hogy kell-e a résztvevő önkormányzatoknak/megyei hatóságoknak pénzügyi hozzájárulást nyújtaniuk, hogy köthet-e a tanács hitelmegállapodásokat vagy kötelezheti-e más módokon a résztvevő önkormányzatokat/megyei hatóságokat pénzügyi kötelezettségvállalásokra, és végezetül az együttműködés megszüntetésének módját.
The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipality or county authority.
A községek közötti együttműködésben csak önkormányzatok és megyei hatóságok vehetnek részt.
The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter-municipal cooperation.
Ilyen együttműködésekben nem vehet részt sem az állam, sem más állami szervek, továbbá magánfelek sem.
Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation should determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities/county authorities should make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities/county authorities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation should be terminated.
Ezen túlmenően, az együttműködésnek valódinak kell lennie abban az értelemben, hogy a törvény tiltja az együttműködés irányításának egyetlen megyei hatóságra való átruházását.
Only municipalities and county authorities are allowed to participate in an inter-municipal cooperation.
Az NDLA létrehozását az I.4.4. szakasz ismerteti.
Neither the State, other state entities nor private parties can participate in such cooperations.
Az NDLA célja digitális tananyag fejlesztése és megvásárlása abból a célból, hogy a tananyagot ingyenesen közzétegye az interneten a tanárok és a tanulók számára.
Furthermore, the cooperation must be genuine in the sense that the law prohibits the management of the cooperation to be delegated to one county authority.
Ez úgy történik, hogy a tananyagot mindenki számára hozzáférhető honlapon közzéteszik.
The establishment of the NDLA is described in section I.4.4.
Négy fő tevékenységi területe van: az első: digitális tananyag fejlesztése és rendelkezésre bocsátása a felső középfokú iskolák számára, a második: digitális tananyag beszerzése harmadik felektől, a harmadik: a tananyag minőségellenőrzése, a negyedik: a honlap üzemeltetése, amelyek a digitális tananyagot közzéteszik (ezek a tevékenységek a továbbiakban: digitális tananyag megvásárlása, fejlesztése és rendelkezésre bocsátása).
The objective of the NDLA is to develop and purchase digital learning material with a view to publish the material on the internet free of charge for teachers and students to use.
A PANASZOS – A NORVÉG KIADÓK SZÖVETSÉGE (NKSZ)
This is done by publishing the material on an open website.
Az NKSZ olyan vállalkozásokat képvisel, amelyek digitális tananyag fejlesztése és terjesztése terén jelenleg aktívak, vagy aktívak lehetnek.
It has four main areas of activity: first, the development and supply of digital learning material for the upper secondary school; second, the procurement of digital learning material from third party suppliers; third, the quality control of learning material; and fourth, the operation of the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as the ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).
A panaszos előadja, hogy az NDLA számára digitális tananyag megvásárlására, fejlesztésére és rendelkezésre bocsátására nyújtott támogatás az NDLA számára jogellenesen nyújtott támogatás.
THE COMPLAINANT — THE NORWEGIAN PUBLISHERS ASSOCIATION (‘THE NPA’)
E tekintetben a panaszos hangsúlyozza, hogy – véleménye szerint – az NDLA nem része a közigazgatásnak, hanem az állami támogatási szabályok értelmében vett vállalkozás.
The NPA represents companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material.
A panaszos emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint vállalkozás olyan entitás, amely gazdasági tevékenységet folytat.
The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes unlawful state aid to the NDLA.
A panaszos előadja, hogy az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) ítélkezési gyakorlata szerint a gazdasági tevékenység egy olyan tevékenység, amelyet – legalábbis elvileg – magánvállalkozás folytat profitszerzés céljából.
In that regard the complainant emphasises that — in its view — the NDLA is not an integrated part of the public administration, but rather an undertaking within the meaning of the state aid rules.
Ezért bármely entitás, amely profitszerzés céljából tevékenységet folytat, gazdasági tevékenységet végez.
The complainant recalls that, according to established case law, an undertaking is an entity which is engaged in economic activity.
A panaszos előadja továbbá, hogy a digitális tananyagnak már az NDLA tevékenységének kezdetét megelőzően volt piaca, és az NDLA jelenleg digitális tananyagot kínáló, régóta működő magánvállalkozásokkal versenyez.
The complainant suggests that according to the case law of the Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’), an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make a profit.
A panaszos szerint ezen az alapon a digitális tananyagok fejlesztése és rendelkezésre bocsátása gazdasági tevékenységet képez.
As such, any entity carrying out an activity which could be carried out for profit, is engaged in an economic activity.
A panaszos előadja továbbá, hogy az NDLA más tevékenységei szorosan kapcsolódnak a digitális tananyagok fejlesztéséhez és rendelkezésre bocsátásához, ezért ezek a tevékenységek gazdasági jellegűeknek tekintendők.
The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA now competes with established private undertakings offering digital learning resources.
A panaszos azzal is érvel, hogy nem alkalmazható az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése, és arra a következtetésre jut, hogy – bejelentés hiányában – a norvég állam a támogatást az állami támogatási szabályok megsértésével nyújtotta.
The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity.
HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK
The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.
A NORVÉG OKTATÁSI RENDSZER
The complainant also argues that Article 59(2) of the EEA Agreement is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted state aid contrary to the state aid rules.
Norvégiában az oktatást ingyenes állami iskolák rendszerében biztosítják.
BACKGROUND
Ez a rendszer a következő részekből áll: kötelező általános iskola (6–13 éves korig), kötelező alsó középfokú iskola (13–16 éves korig) és nem kötelező felső középfokú iskola (16–19 éves korig).
THE EDUCATIONAL SYSTEM IN NORWAY
A norvég hatóságok 2006-ban az „Előmozdítani a tudást” [6] elnevezésű kezdeményezés keretében arról döntöttek, hogy az összes norvég iskolának hangsúlyt kell fektetnie az összes tárgyban bizonyos alapvető készségek megszerzésére.
Education in Norway is provided through a system of free public schools.
E készségek egyike, hogy a tanulók egy adott tárgyat információs és kommunikációs technológia használatával sajátítsanak el.
This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and a non-compulsory upper secondary school (age 16 to 19).
Ezt a követelményt beemelték a nemzeti tantervbe a 10 éves kötelező oktatásban részt vevő tanulókra (1–10. osztályosokra) vonatkozóan, valamint a felső középfokú oktatás első évében résztvevő tanulókra (11–13. osztályosokra) és a gyakornokokra.
In 2006 the Norwegian authorities decided, in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ [6], that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects.
A norvég oktatási törvény szerint [7] e követelmények teljesítése a megyei hatóságok hatásköre.
One of these skills is the ability to learn a given subject by using digital information and communication technology.
Ezen túlmenően a norvég hatóságok 2007-ben módosították az oktatási törvényt, és arra kötelezték a megyei önkormányzatokat, hogy ingyenesen biztosítsák a diákok számára a szükséges nyomtatott és digitális tananyagokat.
This requirement was introduced in the national curriculum for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 10) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 11 to 13) and apprenticeships.
Megjegyzendő, hogy azelőtt a norvég felső középfokú iskolák tanulóinak (11–13. osztályosoknak) maguknak kellett megvásárolniuk az iskolák által a nemzeti tantervnek megfelelően kijelölt tananyagból kiválasztott tananyagot.
Under the Norwegian Education Act [7], the county authorities are responsible for meeting these requirements.
A változtatásra azután került sor, hogy a norvég kormány megvizsgálta az ingyenes tananyag felső középfokú iskolarendszerbe való bevezetésének lehetséges módjait és gazdasági következményeit [8].
Furthermore, in 2007, the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county authorities to provide pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.
A fehér könyv szerint [9] az ingyenes tananyag rendelkezésre bocsátásának elve nem újdonság, mivel az már közvetve szerepelt a tandíj kiszabását tiltó jogszabályban, mely úgy értelmezhető, hogy a tananyagnak is ingyenesnek kell lennie.
It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 11 to 13) had to purchase their learning material based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curriculum.
(…)” [12]. (nem hivatalos fordítás)4.2.
The change was implemented after the Norwegian government examined possible modes for, and the economic consequence of, implementing free learning material in the upper secondary schooling system [8].
A FELÜLVIZSGÁLT ÁLLAMI KÖLTSÉGVETÉS RENDELKEZÉSEI
The principle of free education is derived from Section 35 of the Secondary School Act [10] on education, third paragraph, which prohibits tuition fees being charged.
E források rendelkezésre bocsátását a 2006. május 12-én elfogadott, módosított állami költségvetés tartalmazta:
The current system whereby students and apprentices have to buy their own learning materials and tools is not regulated by law.’ [11] (unofficial translation)(20) Indeed, the new sub-section 9 of the Education Act, Section 3-1, now explicitly states that:
„A kormány célja, hogy ingyenes tananyagokat bocsásson a középfokú iskolák rendelkezésére.
‘Education and training provided at publicly-maintained upper secondary schools or training establishments are free of charge.
A kormány ugyanakkor serkenteni kívánja a középfokú iskolákban a digitális tananyagok használatát.
The county authority is responsible for providing the pupils with the necessary printed and digital teaching tool and digital equipment.
A digitális tananyagokhoz való szélesebb körű hozzáférés és azok használata révén az egy tanulóra eső költségek csökkentésének egyik elemeként a kormány azt javasolja, hogy 50000000 NOK összeget kell a digitális tananyagok fejlesztésére és használatára fordítani.
The pupils cannot be required to pay any of the costs for such materials and equipment in excess of that which is decided in the regulation. (…)’ [12] (unofficial translation)4.2.
A megyék pályázataiban szerepelhet a megye egy, több vagy összes iskolája és egy vagy több tantárgyat tartalmazhat.
PROVISIONS IN THE REVISED STATE BUDGET
E hozzájárulás célja a digitális tananyagok fejlesztésének és használatának serkentése és a tanulók tananyagokhoz kapcsolódó költségeinek csökkentéséhez való hozzájárulás.
The obligation to provide free digital and physical learning material constitutes a considerable financial burden on the Norwegian county authorities.
Az összeg digitális tananyagok beszerzéséhez vagy helyi fejlesztéséhez használható fel.
In view of these additional costs, the Norwegian government decided in 2006 to provide additional funds.
Az összeg nem használható fel digitális infrastruktúra fejlesztésére.
The provision of these funds was included in a revised State budget which was adopted on 12 May 2006:
Felhívás pályázat benyújtására
‘The government's goal is to introduce learning materials in secondary schools free of charge.
„A digitális tananyagokhoz való hozzáférés növelése a felső középfokú oktatásban, és azok széleskörű használatának megvalósítása.
At the same time the government wants to stimulate the use of digital learning materials in secondary schools.
A képességek javítása a felső középfokú oktatásban és az iskolák tulajdonosai körében a digitális tananyagok megvásárlása és/vagy fejlesztése terén.
As an element in the work for reduced costs for the single pupil through extended access to and use of digital learning materials, the Government suggests that NOK 50000000,- should be used for the development and use of digital learning material.
A felső középfokú oktatásnak szánt digitális tananyagok mennyiségének és sokféleségének növelése.
The goal with this contribution is to stimulate the development and use of digital learning material and to contribute to the reduction of the pupils costs related to learning materials.
(nem hivatalos fordítás)4.2.2.
The funds shall not be used for developing digital infrastructure.
2006 augusztusában került sor 19 norvég megyei hatóság oktatási vezetőjének találkozójára, melynek keretében megvitatták a támogatás iránti közös pályázat lehetőségét.
The plan is to give (sic.) [priority] to applications based on cooperation between counties.’ [13] (unofficial translation by the Norwegian authorities)
Míg az oslói megyei hatóság úgy döntött, hogy nem vesz részt az együttműködési projektben, a többi 18 megyei hatóság úgy döntött, hogy önkormányzatok közötti együttműködésre lépnek és létrehozzák a folyamat határozatlan idejű irányítására az NDLA-t.
Invitation to Submit an Application
E megyei hatóságok a következő határozatot fogadták el:
The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
Ennek az együttműködésnek a célja digitális oktatási források megvásárlásának, fejlesztésének, terjesztésének és megszervezésének elősegítése.
‘To increase access to digital learning material in upper secondary education, as well as implementing widespread use of it.
Az NDLA 2012-es éves jelentésének előszava szerint „Akershus megyei hatósága felmondta tagságát, mert iskoláiban alacsony volt a honlap látogatóinak száma (…)” [16] (nem hivatalos fordítás).
To enhance competence within upper secondary education and amongst school owners in purchasing and/or developing digital learning materials.
Az NDLA honlapon található információ szerint Akershus megyei hatósága azért döntött az újbóli csatlakozás mellett, mert „[a]zNDLA-ból való kilépése óta jelentősen megnövekedett a tananyagok használata az ndla.no honlapon.”
Increase the volume and diversity of digital teaching material intended fort upper secondary education.
(nem hivatalos fordítás), ennek megfelelően az NDLA jelenleg 18 megyei hatóságból áll.
A reduction of student expenditure related to the acquisition of teaching material.’ (unofficial translation by the Norwegian authorities)
FORRÁSOK A MEGYEI HATÓSÁGOK SZÁMÁRA
(…) In the [revised State budget] for 2006 the government states the following:
Az állami források iránti pályázatot a 18 megyei hatóság 2006. október 15-én közösen nyújtotta be az Oktatási és Kutatási Minisztériumnak, mely előzetesen jóváhagyta azt és a projekttervezés számára 2 millió NOK támogatást nyújtott, valamint további 15 millió NOK támogatást a tartalomfejlesztésre és a tartalmak megvásárlására (vagyis összesen 17 millió NOK támogatást).
Creation of the NDLA
A projektterv 2007. február 16-án érkezett be, 2007. április 20-án jóváhagyták és a további 15 millió NOK nyújtását számos feltételhez kötötték:
In August 2006, the heads of education of the 19 Norwegian county authorities met to discuss the possibility of a joint application for the funds.
„A forrásokat digitális oktatási eszközök megvásárlására, fejlesztésére és/vagy adaptálásásra kell használni a norvég nyelv és a természettudományos tantárgyakban a VGI tekintetében, [18] 2007 őszétől. (…)