natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States may also use country-specific sub-categories of any of those categories.
A 2021–2030-as időszakra vonatkozó kompenzációs határérték CO2-egyenértékben kifejezve (millió tonna)
ANNEX VI
Az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos kötelezettségvállalását a tervezett nemzeti vállalások tartalmazzák, amelyeket az Unió és tagállamai a Párizsi Megállapodás előkészítéseként 2015. március 6-án nyújtottak be az UNFCCC Titkárságának.
CALCULATION OF BACKGROUND LEVELS FOR NATURAL DISTURBANCES
A Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba.
For the calculation of the background level, the following information shall be provided:
Az Uniónak tovább kell csökkentenie az üvegházhatásúgáz-kibocsátásait és tovább kell fokoznia az elnyeléseket a Párizsi Megállapodással összhangban.
historical levels of emissions caused by natural disturbances;
A Párizsi Megállapodás felváltja az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik.
the type(s) of natural disturbance included in the estimation;
A Párizsi Megállapodás továbbá felszólítja a részes feleket az üvegházhatású gázok emberi tevékenységből származó forrásokból való kibocsátása és nyelők általi elnyelése közötti egyensúlynak az ezen évszázad második felében való elérésére, és felkéri őket, hogy hozzanak intézkedéseket az üvegházhatású gázok nyelői és tározói, többek között az erdők megóvása és – adott esetben – elnyelési és tárolókapacitásuk növelése érdekében.
total annual emissions estimations for those natural disturbance types for the period from 2001 to 2020, listed by land accounting categories;
E rendeletnek a meglévő elszámolási szabályokon kell alapulnia, és azokat a 2021–2030-as időszak tekintetében naprakésszé kell tennie és javítania kell.
a demonstration of the time series consistency in all relevant parameters, including minimum area, emission estimation methodologies, coverages of carbon pools and gases.
E rendeletnek meg kell állapítania a tagállamoknak az említett elszámolási szabályok végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, valamint azt is elő kell írnia a tagállamok számára, hogy biztosítsák, hogy a LULUCF-ágazat összességében egyrészt ne idézzen elő nettó kibocsátást, másrészt járuljon hozzá a nyelőkapacitás megerősítésére vonatkozó hosszú távú célkitűzéshez.
The background level is calculated as the average of the 2001-2020 time series excluding all years for which abnormal levels of emissions were recorded, i.e. excluding all statistical outliers.
Lehetővé kell tenni továbbá számukra, hogy a 2021–2030-as időszak során halmozhassák a nettó elnyeléseket.
The identification of statistical outliers shall be undertaken as follows:
A tagállamok közötti kereskedést kiegészítő lehetőségként továbbra is fenn kell tartani, és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében meghatározott éves kibocsátási jogosultságaikat felhasználhassák az e rendeletnek való megfelelés céljára.
exclude from the time series all years for which the annual emissions are outside twice the standard deviation around the average;
A 2021. január 1-jén kezdődő elszámolási időszakokban ezt a rendeletet kell alkalmazni.
calculate again the arithmetic average value and the standard deviation of the time series 2001-2020 minus the years excluded in point (b);
E rendelet meghatározza azokat a földhasználattal, földhasználat-változtatással és erdőgazdálkodással (a továbbiakban: LULUCF) foglalkozó ágazattal összefüggő tagállami kötelezettségvállalásokat, amelyek hozzájárulnak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez és a 2021–2030-as időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzés teljesítéséhez.
repeat points (b) and (c) until no outliers can be identified.
E rendelet megállapítja továbbá a LULUCF-ágazathoz kapcsolódó kibocsátások és elnyelések elszámolására, valamint az említett kötelezettségvállalások tagállamok általi teljesítésének ellenőrzésére alkalmazandó szabályokat.
After calculating the background level pursuant to point 2 of this Annex, if emissions in a particular year in the periods from 2021 to 2025 and from 2026 to 2030 exceed the background level plus a margin, the amount of emissions exceeding the background level may be excluded in accordance with Article 10.
A tagállamok a 2021-2025-ös időszak tekintetében 2018. december 31-ig, a 2026–2030-as időszak tekintetében pedig 2023. június 30-ig benyújtják a Bizottságnak nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervüket, amelyben javaslatot tesznek az erdőkre vonatkozó referenciaszintjükre.
The margin shall be equal to a probability level of 95 %.
A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervnek tartalmaznia kell a IV. melléklet B. szakaszában felsorolt összes elemet, és a tervet – többek között az interneten keresztül – nyilvánossá kell tenni.
The following emissions shall not be excluded:
A tagállamok a IV. melléklet A. szakaszában szereplő kritériumok alapján meghatározzák az erdőkre vonatkozó referenciaszintjüket.
emissions resulting from harvesting and salvage logging activities that took place on land following the occurrence of natural disturbances;
Horvátország esetében az erdőkre vonatkozó referenciaszint a IV. melléklet A. szakaszában szereplő kritériumokon túl az erdőgazdálkodásra a referencia-időszakban hatást gyakorló területmegszállást, valamint háborús és háború utáni viszonyokat is figyelembe veheti.
emissions resulting from prescribed burning that took place on land in any year of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030;
Amennyiben a szakmai értékelések vagy adott esetben a szakmai ajánlások alapján szükséges, a tagállamok a 2021–2025-ös időszak tekintetében 2019. december 31-ig, a 2026–2030-as időszak tekintetében pedig 2024. június 30-ig közlik a Bizottsággal az erdőkre vonatkozó felülvizsgált javasolt referenciaszintjüket.
emissions on lands that were subject to deforestation following the occurrence of natural disturbances.
A Bizottság közzéteszi a tagállamok által közölt, erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszinteket.
Information requirements pursuant to Article 10(2) include the following:
A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (8) és (9) bekezdésében, a 9. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 15. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2018. július 9-től kezdődő hatállyal.
identification of all land areas affected by natural disturbances in that particular year, including their geographical location, the period and types of natural disturbances;
A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról.
evidence that no deforestation has occurred during the rest of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030 on lands that were affected by natural disturbances and in respect of which emissions were excluded from accounting;
a gyepterületből, vizes élőhelyből, beépített területből vagy egyéb földterületből átalakított szántóterületként vagy
a description of verifiable methods and criteria to be used to identify deforestation on those lands in the subsequent years of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030;
a szántóterületből, vizes élőhelyből, beépített területből vagy egyéb földterületből átalakított gyepterületként vagy
Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete
on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement and amending Regulation (EU) No 525/2013
a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990 and that target was reaffirmed in the European Council conclusions of 17-18 March 2016.
Az Európai Tanács a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i következtetéseiben jóváhagyta azt a kötelező célkitűzést, amely szerint 2030-ig az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkenteni kell a gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátását az Unióban, és ezt a célkitűzést az Európai Tanács a 2016. március 17–18-i következtetéseiben ismételten megerősítette.
All sectors of the economy should contribute to achieving these greenhouse gas emission reductions, and all Member States should participate in this effort, balancing considerations of fairness and solidarity.
Az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentés terén kitűzendő céloknak segíteniük kell a hatékonyság és az innováció ügyét az uniós gazdaságon belül és különösen az épületek, a mezőgazdaság, a hulladékgazdálkodás és a közlekedés területén kell – annyiban, amennyiben ezek a területek e rendelet hatálya alá tartoznak – javulást előidézniük.
All Member States should contribute to the overall Union reduction in 2030 with the targets spanning from 0 % to – 40 % compared to 2005.
A Párizsi Megállapodás az Unió nevében a 2016. október 5-i (EU) 2016/1841 tanácsi határozattal került megkötésre.
National targets within the group of Member States with a GDP per capita above the Union average should be adjusted relatively to reflect cost-effectiveness in a fair and balanced manner.
A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célt is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon.
Achieving these greenhouse gas emission reductions should boost efficiency and innovation in the Union economy and should, in particular, promote improvements, notably in buildings, agriculture, waste management and transport, in so far as they fall under the scope of this Regulation.
Emellett kiemeli az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás jelentőségét, valamint annak fontosságát, hogy a finanszírozási források áramlása igazodjon az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlesztésre irányuló célokhoz.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Az Európai Tanács 2009. október 29–30-i következtetéseiben támogatta azt az uniós célkitűzést, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) véleménye szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentéssel összefüggésben – az Unió 2050-ig az 1990-es szintekhez képest 80–95 %-kal csökkentse üvegházhatásúgáz-kibocsátásait.
The commitment of the Union to economy-wide greenhouse gas emission reductions was set out in the intended nationally determined contribution submitted in view of the Paris Agreement by the Union and its Member States to the Secretariat of the UNFCCC on 6 March 2015.
A Párizsi Megállapodás részes felei által tett nemzeti vállalásoknak a részes felek lehető legnagyratörőbb törekvéseit kell tükrözniük, és e vállalások szintjét idővel növelni kell.
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016 and replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol which will not be continued beyond 2020.
Ezenfelül a Párizsi Megállapodás részes feleinek törekedniük kell arra, hogy – a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit szem előtt tartva – alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató hosszú távú fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki és közöljék azokat.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
A Tanács 2017. október 13-i következtetéseiben kimondja, hogy tisztában van azzal, hogy a hosszú távú célok és az ötéves felülvizsgálati ciklusok jelentős szerepet töltenek be a Párizsi Megállapodás végrehajtásában, továbbá kiemeli az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató hosszú távú fejlesztési stratégiák mint olyan szakpolitikai eszközök jelentőségét, amelyek révén ki lehet dolgozni azokat a megbízható pályákat és hosszú távú szakpolitikai változásokat, amelyekre a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez szükség van.
It also stresses the importance to adapt to the adverse impacts of climate change and to make finance flows consistent with a pathway towards low greenhouse gas emissions and climate-resilient development.
A tiszta energiára való áttéréshez szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá olyan ösztönzőkre, amelyek a teljes szakpolitikai spektrumra kierjednek.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére, az Unió kiemelten törekszik a reziliens energiaunió létrehozására.
In its conclusions of 29-30 October 2009, the European Council supported a Union objective, in the context of necessary reductions according to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) by developed countries as a group, to reduce greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
Ennek eléréséhez egyrészt ezzel a rendelettel folytatni kell az ambiciózus éghajlat-politikai fellépést, másrészt „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című, 2015. február 25-i bizottsági közleményben foglaltaknak megfelelően előrehaladást kell elérni az energiaunió egyéb vonatkozásaival kapcsolatban.
The nationally determined contributions of the Parties to the Paris Agreement are to reflect their highest possible ambition and represent a progression over time.
Több olyan uniós intézkedés is létezik, amely fokozza a tagállamok képességét az éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásaik teljesítésére, és alapvető jelentőségű az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás szükséges mértékű csökkentésében.
In addition, Parties to the Paris Agreement should strive to formulate and communicate long-term low greenhouse gas emission development strategies, mindful of the objectives of the Paris Agreement.
Ezen intézkedések közé tartoznak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátását, az épületek energiahatékonyságát, a megújuló energiaforrásból előállított energiát, a tágabb értelemben vett energiahatékonyságot és a körforgásos gazdaságot szabályozó jogi aktusok csakúgy, mint az éghajlatváltozással összefüggő beruházásokra igénybe vehető uniós finanszírozási eszközök.
The Council conclusions of 13 October 2017 recognise the importance of the long-term goals and the five-year review cycles in the implementation of the Paris Agreement and highlight the importance of long-term low greenhouse gas emission development strategies as a policy tool for developing reliable pathways and the long-term policy changes needed to achieve the goals of the Paris Agreement.
Az Európai Tanács 2015. március 19–20-i következtetéseiben megjegyezte, hogy az Unió elkötelezett aziránt, hogy előretekintő éghajlat-politikával rendelkező energiauniót valósítson meg a Bizottság keretstratégiájára alapozva, amelynek öt dimenziója szorosan kapcsolódik egymáshoz és kölcsönösen erősíti egymást.
The transition to clean energy requires changes in investment behaviour and incentives across the entire policy spectrum.
Az energiakereslet mérséklése egyike ezen energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens.
Az energiahatékonyság javítása az üvegházhatásúgáz-kibocsátás számottevő csökkenését eredményezheti.
Achieving that requires continuation of ambitious climate action with this Regulation and progress on the other aspects of the Energy Union as set out in the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Emellett kedvező hatást gyakorolhat a környezetre és az egészségre, javíthatja az energiabiztonságot, csökkentheti a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzájárulhat az energiaszegénység enyhítéséhez, továbbá munkahelyteremtéshez és a gazdasági tevékenységek egész gazdaságra kiterjedő bővüléséhez vezethet.
A range of Union measures enhance Member States’ ability to meet their climate commitments and are crucial to achieving necessary greenhouse gas emission reductions in the sectors covered by this Regulation.
Azok az intézkedések, amelyek elősegítik az energiatakarékos technológiák egyre elterjedtebb alkalmazását az épületekben, az iparban és a közlekedésben, költséghatékony módon segíthetik a tagállamokat az e rendelet keretében számukra kitűzött kibocsátáscsökkentési célok teljesítésében.
Those measures include legislation on fluorinated greenhouse gases, CO2-reductions from road vehicles, energy performance of buildings, renewables, energy efficiency and circular economy, as well as Union funding instruments for climate-related investments.
A fenntartható és innovatív gyakorlatok és technológiák alkalmazása és fejlesztése növelheti a mezőgazdasági ágazat által az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással összefüggésben betöltött szerepet, mindenekelőtt az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentés, valamint a nyelők és a szénkészletek megtartása és növelése révén.
The conclusions of the European Council of 19-20 March 2015 noted that the Union is committed to building an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions are closely interrelated and mutually reinforcing.
Annak érdekében, hogy úgy lehessen csökkenteni a mezőgazdasági ágazat szén- és ökológiai lábnyomát, hogy közben az ágazat termelékenysége, regenerációs képessége és vitalitása is megmaradjon, fontos megerősíteni az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedéseket, valamint fontos növelni a fenntartható és innovatív gyakorlatok és technológiák kifejlesztéséhez biztosított kutatásfinanszírozást, illetve az ilyen gyakorlatok és technológiák terén eszközölt beruházásokat.
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of that Energy Union strategy.
A mezőgazdasági ágazat közvetlen és jelentős hatást gyakorol a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémákra.
Improving energy efficiency can deliver significant reductions in greenhouse gas emissions.
Ezért fontos biztosítani az e rendelet célkitűzése, valamint más uniós szakpolitikák és célkitűzések – így például a közös agrárpolitika, továbbá a biodiverzitási stratégiával, az erdészeti stratégiával és a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiával kapcsolatos célkitűzések – közötti összhangot.
It can also benefit the environment and health, improve energy security, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty and lead to increased jobs and economy-wide economic activity.
Az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának közel egynegyedét a közlekedési ágazat okozza.
Measures which contribute to an increased uptake of energy-saving technologies in buildings, industry and transport could be a cost-effective way of helping Member States achieve their targets under this Regulation.
Ezért fontos, hogy a közlekedési ágazatban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséggel kapcsolatos kockázatok egy olyan átfogó megközelítés útján csökkentésre kerüljenek, amely – a 2020 utáni időszakban is – az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre és az energiahatékonyság közlekedési ágazaton belüli előmozdítására, illetve ennek részeként az elektromos meghajtású közlekedés – vagy ahol ez fenntarthatóbb, a közlekedési módok közötti váltás – elősegítésére, valamint a fenntartható megújuló energiaforrásokból származó energiának a közlekedési ágazaton belüli felhasználására irányul.
The deployment and development of sustainable and innovative practices and technologies can enhance the role of the agricultural sector in relation to climate mitigation and adaptation, in particular by reducing greenhouse gas emissions and by maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Kedvező feltételek teremtésével és erőteljes ösztönzők bevezetésével, valamint a beruházások növelésére alkalmas hosszú távú stratégiák kidolgozásával elő lehet segíteni az alacsony kibocsátású mobilitás felé való elmozdulást, amely a biztonságos és fenntartható karbonszegény gazdaságra való általánosabb átállás részeként valósul meg.
To reduce the carbon and ecological footprint of the agricultural sector, whilst maintaining its productivity, regeneration capacity and vitality, it is important to enhance action on climate mitigation and adaption as well as research funding for the development of and investments in sustainable and innovative practices and technologies.
Az e rendeletet végrehajtó uniós és nemzeti szakpolitikák és intézkedések hatását az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyomonkövetési és bejelentési kötelezettségekkel összhangban kell értékelni.
The agricultural sector has direct and significant impact on biodiversity and ecosystems.
A Bizottságnak jelentést kell készítenie arról, hogy az uniós költségvetésből, illetve az uniós jog alapján egyéb módon nyújtott uniós finanszírozás milyen hatást gyakorol az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra az e rendelet, illetve a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokban.
For that reason, it is important to ensure the coherence between the objective of this Regulation and other Union policies and objectives, such as the common agricultural policy and objectives related to the biodiversity strategy, the forestry strategy and circular economy strategy.
E rendelet hatályának ki kell terjednie az IPCC szerinti „energia”, „ipari eljárások és termékfelhasználás”, „mezőgazdaság” és „hulladék” kategóriákban keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, ahogyan azokat az 525/2013/EU rendelet meghatározza, de nem terjedhet ki a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra.
The transport sector represents almost a quarter of the Union’s greenhouse gas emissions.
Az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékében, valamint a nemzeti és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekben jelenleg rendelkezésre álló adatok nem elegendőek a polgári légi közlekedésből tagállami szinten keletkező, a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó szén-doxid-kibocsátás nemzeti szintű meghatározásához.
The shift towards low-emission mobility as part of the broader shift to a safe and sustainable low-carbon economy can be facilitated through the introduction of enabling conditions and strong incentives, as well as long-term strategies that can enhance investments.
A 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó repülésekből származó szén-dioxid-kibocsátás elenyésző része a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak, és az erre a kibocsátásra vonatkozó bejelentési rendszer létrehozása – az ágazat egészére vonatkozóan a 2003/87/EK irányelvben megállapított követelményeket figyelembe véve – indokolatlanul nagy terheket jelentene.