natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One exporting producer claimed that the normal value should be adjusted under Article 2(10) of the basic Regulation to reflect that the Chinese exporting producers did not design the product concerned.
Összehasonlítás
The design was provided by the unrelated importer.
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint ki kell igazítani annak figyelembevétele érdekében, hogy az érintett termék dizájnját nem a kínai exportáló gyártók készítették.
Since the sampled Indian producers designed the like product sold on their domestic market, the Commission accepted this claim.
A termék dizájnját a független importőr biztosította.
The relative quantification of the adjustment was made on the basis of relevant data of the sampled Union producers.
mivel a belföldi piacukon értékesített hasonló termék dizájnját a mintában szereplő indiai gyártók maguk készítették, a Bizottság ezt az állítást elfogadta.
The CCCME submitted that the adjustment for indirect taxes was illegal and not mentioned in recital (91) of the provisional Regulation in the adjustments made under Article 2(10).
A kiigazítás relatív számszerűsítését a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vonatkozó adatai alapján elvégezte.
The CCCME claimed that the adjustment for the partial refund of the VAT is based on the Commission's assessment of the non-market economy status of the PRC.
A CCCME beadványában előadta, hogy a közvetett adók tekintetében végzett kiigazítás jogsértő volt, továbbá nem szerepelt az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében a 2. cikk (10) bekezdése alapján végrehajtott kiigazítások között.
The Commission rejected these claims.
A CCCME állítása szerint a részleges héa-visszatérítéssel kapcsolatos kiigazítás arra vezethető vissza, hogy státuszát tekintve Kína a Bizottság szerint nem piacgazdasággal rendelkező ország.
The Commission made an adjustment under Article 2(10)(b) for the difference in indirect taxes between export sales from the PRC to the Union (where a 17 % tax is charged on export and 5 % of it is then refunded) and the indirect taxes on domestic sales in India (where taxes have been excluded from the domestic price).
A Bizottság ezeket az állításokat elutasította.
This adjustment is not related in any way to the application of the analogue country methodology to the PRC.
A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítést terhelő közvetett adók és az indiai belföldi értékesítések közvetett adói közötti különbség tekintetében végzett kiigazítást (Kínában 17 %-os adó vonatkozik az exportra, amelynek 5 %-át a későbbiekben visszatérítik, míg India esetében a belföldi árból kizárták az adókat).
Recital (91) of the provisional Regulation did not mention this adjustment, which was omitted in error.
Ez a kiigazítás semmilyen módon nem áll összefüggésben azzal, hogy Kína esetében az analóg országon alapuló módszert alkalmazta a Bizottság.
However, the adjustment was reported in the specific provisional disclosure given to the sampled exporting producers.
A szóban forgó kiigazítás ismertetése egy hiba folytán maradt ki az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdéséből.
None of them commented on this adjustment.
A kiigazításról mindazonáltal a mintában szereplő exportáló gyártóknak eljutatott specifikus ideiglenes nyilvánosságra hozatal beszámolt.
Following final disclosure, the CCCME reiterated its objection to the fact that the Commission made use of Article 2(10)(b) of the basic Regulation in order to ensure comparability between the export price from the PRC and the normal value from India.
E kiigazítás kapcsán egyikük sem tett észrevételt.
The CCCME claimed that as the export VAT system was one of the reasons why the PRC is not a market economy country, it could not be used to make an adjustment for price comparison.
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME jelezte, hogy továbbra sem ért egyet azzal, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontját alkalmazta a kínai exportár és az indiai rendes érték összehasonlíthatóságának biztosításához.
This argument was rejected.
A CCCME azzal érvelt, hogy mivel az exportra vonatkozó héarendszer az egyik oka annak, hogy Kína nem piacgazdasággal rendelkező ország, e rendszer nem használható fel az árösszehasonlítást szolgáló kiigazításokhoz.
Article 2(7)(a) of the basic Regulation requires the Commission to find an alternative source of normal value when a country is not a market economy and when a company does not claim to be granted Market Economy Treatment (‘MET’).
Ezt az érvet a Bizottság elutasította.
Once the normal value has been determined, the Commission is obliged to ensure a fair and reasonable comparison, in line with the provisions of Article 2(10) of the basic Regulation.
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság köteles a rendes érték vonatkozásában alternatív forrásról gondoskodni a nem piacgazdasággal rendelkező országok és a piacgazdasági elbánás megadását nem kérelmező vállalatok esetében.
As specified in recital (79) above, exports of castings from the PRC are subject to a partly refundable export VAT, whereas domestic sales in India have all taxes refunded.
A Bizottságnak a rendes érték meghatározását követően szavatolnia kell az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelő tisztességes és észszerű összehasonlítást.
Therefore to ensure a fair comparison and in line with settled case law, the Commission was obliged to adjust the normal value under Article 2(10)(b) of the basic Regulation, just as the Commission had also done for other differences affecting comparison under other provisions of Article 2(10) of the basic Regulation.
Miként azt a (79) preambulumbekezdés rögzítette, míg az öntvények Kínából érkező exportjára részlegesen visszatéríthető exporthéa vonatkozik, addig Indiában az összes adót visszatérítik a belföldi értékesítések esetében.
If a company in the PRC had been granted MET, then the same adjustment to the normal value would have been applied, as the same difference in tax would have been found.
A Bizottságnak ennélfogva a tisztességes összehasonlítás biztosításához, továbbá az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően kötelessége volt, hogy elvégezze az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint a rendes érték kiigazítását, épp úgy, mint ahogy azt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének többi rendelkezése alapján az összehasonlítást érintő további különbségek esetében is tette.
The CCCME and two Chinese exporting producers claimed that the Commission should make further disclosure for the reasoning on using the shortened PCN identifying the different product types for the calculations and its impact on fair comparison.
Ha a Kínában működő vállalatok között lett volna olyan, amelyet piacgazdasági elbánásban részesítenek, akkor a Bizottság ugyanezt a rendes értékre vonatkozó kiigazítást alkalmazta volna, hiszen az adók tekintetében ugyanez a különbség lett volna tetten érhető.
In this respect, the Commission noted that it has complied with its obligation to ensure a fair comparison and that the shortened PCN allowed it to compare the totality of the volume of exports with the most closely resembling types of the like product taking into account their basic physical characteristics.
A CCCME és két kínai exportáló gyártó állítása szerint a Bizottságnak nyilvánosságra hozatal keretében további magyarázattal kell szolgálnia arról, hogy a számításokhoz a különféle terméktípusokat miért a rövidített termékkódok alapján határozta meg, és hogy e gyakorlat milyen következményekkel járt a tisztességes összehasonlítás szempontjából.
The Commission did not establish any difference in the market value of the product characteristics omitted in the shortened PCN.
A Bizottság erre válaszolva egyfelől megjegyezte, hogy eleget tett a tisztességes összehasonlítás biztosítására irányuló kötelezettségének, másfelől pedig rámutatott, hogy a rövidített termékkódok tették lehetővé, hogy összehasonlítsa a teljes exportvolument a hasonló terméknek az alapvető fizikai jellemzői szempontjából legnagyobb hasonlóságot mutató típusaival.
Furthermore, no Chinese exporting producer made a quantified claim to request an adjustment for differences in the physical characteristics.
A Bizottság a rövidített termékkódokból kihagyott termékjellemzők piaci értéke tekintetében nem tárt fel különbségeket.
Following final disclosure, the CCCME and two Chinese exporting producers reiterated that the Commission failed to ensure price comparability.
Ezenkívül egyetlen kínai exportáló gyártó sem nyújtott be számításokkal alátámasztott kérelmet a fizikai jellemzőkből adódó különbségekre vonatkozó kiigazítás iránt.
The CCCME claimed that the Commission should make adjustments for product differences reflected or not by the original PCN characteristics.
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME és két kínai exportáló gyártó ismét előadta, hogy a Bizottság nem gondoskodott az árak összehasonlíthatóságáról.
The CCCME claimed that it did not have access to the technical characteristics of the product sold by the Indian producers and that the disclosure of the full PCN of the product produced by the Indian producers was not sufficient.
A CCCME állítása szerint a Bizottságnak attól függetlenül el kell végeznie a termékek közötti különbségek tekintetében a kiigazításokat, hogy azok megjelennek-e az eredeti termékkód-jellemzőkben vagy sem.
The Commission recalled that in June 2017, it made available to all interested parties the classification of the products manufactured in the analogue country under the 15 technical characteristics of the original PCN.
A CCCME egyfelől közölte, hogy nem rendelkezik hozzáféréssel az indiai gyártók által értékesített termék műszaki jellemzőihez, másfelől pedig rámutatott, hogy az indiai gyártók által előállított termék teljes termékkódjának nyilvánosságra hozatala nem bizonyult elegendőnek.
Outside of product catalogues, which the Indian producers did not have, the Commission did not possess any alternative source of technical information which was not confidential by nature or could be summarised meaningfully for review by other interested parties.
A Bizottság emlékeztetett arra, hogy 2017 júniusában az összes érdekelt fél számára elérhetővé tette az analóg országban előállított termékeknek az eredeti termékkód tizenöt műszaki jellemzője szerinti osztályozását.
Furthermore, while the 15 characteristics of the product manufactured by the Indian producers in the original PCN were perfectly known to the CCCME, it did not make any specific claims as to what kind of adjustment should be done, not only beyond the PCN, but even within the PCN.
A Bizottságnak a termékkatalógusokon kívül – amelyekkel az indiai gyártók nem rendelkeztek – egyetlen olyan alternatív forrás sem állt rendelkezésére a műszaki adatokról, amely jellegéből adódóan nem bizalmas, vagy amelyről tartalmas, a többi érdekelt félnek átadható összefoglaló készíthető.
In addition, the Commission did not identify the need for such adjustment during its verification visits.
A CCCME ráadásul annak ellenére, hogy teljes mértékben tisztában volt az indiai gyártók által előállított terméknek az eredeti termékkód szerinti tizenöt jellemzőjével, egyetlen konkrét felvetést sem fogalmazott meg azt illetően, hogy milyen jellegű – nemcsak termékkód feletti, hanem termékkódon belüli – kiigazítást kell elvégezni.
It is noted that the CCCME itself stressed in its submission of 22 December 2016 concerning the choice of analogue country that ‘using India would also address issues with matching product types, again because the data would be more representative […].
Ezenkívül az ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság nem állapított meg olyan okokat, amelyek szükségessé tettek volna ilyen természetű kiigazítást.
By using India as the analogue country, the source data will be significantly larger and it is accordingly far more likely that the Commission will have sufficient data to match the product types.’
Meg kell jegyezni, hogy a kiválasztott analóg ország kapcsán benyújtott 2016. december 22-i beadványában a CCCME maga is kiemelte, hogy „India figyelembevétele az egymásnak megfeleltethető terméktípusok kapcsán felmerülő problémákra is megoldást jelent, aminek hátterében szintén az áll, hogy reprezentatívabb adatok állnak majd rendelkezésre […].
The claim was therefore rejected.
Azáltal, hogy analóg országként Indiát alkalmazzák, a forrásadatok köre számottevően tágabb lesz, aminek jóvoltából sokkal valószínűbb, hogy a Bizottság elegendő adattal fog rendelkezni a terméktípusok megfeleltetéséhez.”
The CCCME submitted that the Commission should make adjustments to the cost of production of the Indian producers for alleged irregularities resulting from the low volume of production of ductile iron products.
A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
The CCCME did not provide any evidence to support this statement.
A CCCME állítása szerint a Bizottságnak ki kell igazítania a gömbgrafitos öntöttvastermékek alacsony termelési volumenéből állítólagosan adódó egyenetlenségek tekintetében az indiai gyártók termelési költségét.
Since the sales of ductile iron products in India were found to be representative, the Commission found that such adjustment was not warranted.
Ezt az állítását a CCCME nem támasztotta alá bizonyítékokkal.
In any case, this claim being unsubstantiated, it had to be dismissed.
mivel a gömbgrafitos öntöttvastermékek Indiában végzett értékesítéséről megállapítást nyert, hogy reprezentatív, a Bizottság nem tartotta indokoltnak a szóban forgó kiigazítást.
Following final disclosure, the CCCME reiterated this claim and submitted that it had explained to the Commission that the alleged irregularities resulted in unreasonably high cost of production.
Ezt az állítást ugyanakkor mindenféleképpen el kellett utasítani, hiszen nem támasztották alá bizonyítékokkal.
The CCCME added that in the absence of the disclosure of the cost information pertaining to the Indian producers, it was not in a position to make a substantiated claim for adjustment.
Ezt az állítást a CCCME a végső nyilvánosságra hozatalt követően ismét előterjesztette és kijelentette, hogy a Bizottságnak magyarázattal szolgált arról, hogy az állítólagos egyenetlenségek aránytalanul magas termelési költséget eredményeztek.
The Commission did not receive any detailed explanations regarding this claim.
A CCCME hozzáfűzte, hogy mivel az indiai gyártók költségadatait a Bizottság nem hozta nyilvánosságra, nem áll módjában megalapozott kérelmet benyújtani a kiigazítás tekintetében.
In its comments on the provisional disclosure, the CCCME submitted that ‘there may be irregularity in the production or overconsumption of various cost factors that results in a unit production cost that is erroneously high’.
Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság nem kapott részletesebb magyarázatokat.
CCCME remained vague or silent as to which cost of production was affected, against which benchmark the alleged irregularity should be established and how the adjustment should be calculated.
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalhoz fűzött észrevételeiben a CCCME jelezte, hogy „több költségtényező előállítása, illetve túlzott felhasználása is feltehetően egyenetlenséget mutat, ami tévesen magas termelési egységköltséget eredményez”.
The Commission disagreed that such claim could not be made in the absence of disclosure of the cost of production of the Indian producers.
A CCCME továbbra is csak homályosan fogalmazott, illetve semmiféle támpontot nem adott azt illetően, hogy mely termelési költség érintett, melyik referenciaértékhez viszonyítva lenne helyénvaló meghatározni az állítólagos egyenetlenséget és miként kell kiszámítani a kiigazítást.
First, the cost data of the Indian producers were confidential by nature and they could not be summarised for inspection by other interested party in a way which is both meaningful for the purpose pursued by the CCCME and protect the business sensitive data of the Indian producers.
A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a szóban forgó kérelem benyújtása amiatt hiúsult meg, hogy nem hozta nyilvánosságra az indiai gyártók termelési költségeit.
Second, the production processes in India and the PRC are very similar.
Először: az indiai gyártók költségadatai természetüknél fogva minősültek bizalmas információknak, az pedig nem volt lehetséges, hogy a szóban forgó adatokból olyan, a többi érdekelt fél számára hozzáférhető összefoglaló készüljön, amely egyfelől kellőképpen tartalmas a CCCME szempontjából, másfelől pedig védi az indiai gyártók érzékeny üzleti adatait.
This was confirmed in recital (79) of the provisional Regulation and in the submission of the CCCME of 22 December 2016 concerning the choice of India as analogue country.
Másodszor: az Indiában és a Kínában alkalmazott gyártási folyamatok nagyban hasonlítanak.
The CCCME stated that ‘the majority of Chinese producers are small foundries and the production process is not automated, but more manual’.
Ezt az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése és a CCCME India analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatos, 2016. december 22-i beadványa is megerősítette.
It also noted that ‘it is common knowledge that India and China are similar in their levels of development and size’ and ‘with respect to other elements affecting costs and prices’, that the PRC and India are ‘more similar to one another than China and any of the other countries.’
A CCCME megállapítása szerint „a kínai gyártók többsége kis öntöde, a gyártási folyamat pedig nem automatizált, arra sokkal inkább a kézi munkavégzés jellemző”.
Hence, the CCCME, which claims to represent a high number of Chinese producers of all sizes, could have made its claims without the need to access the confidential data of the Indian producers.
Megjegyezte továbbá, hogy „India és Kína köztudottan hasonló fejlettségi szintekkel és mérettel rendelkezik” és „a költségeket és az árakat befolyásoló egyéb tényezők tekintetében” is hasonlítanak, továbbá hogy Kína és India között „több a hasonlóság, mint Kína és bármely másik ország között”.
Based on its own industry knowledge, it should have been able to specify the manufacturing patterns and production ratios that lead to the alleged unreasonable unit cost of production and to substantiate the adjustment claimed.
Ebből adódóan a CCCME – amely saját bevallása szerint nagyszámú, különböző méretű kínai gyártót képvisel – az indiai gyártók bizalmas adataihoz való hozzáférés nélkül is összeállíthatta volna kérelmeit.
The Commission did not find any element which would warrant an adjustment to the cost of production of the Indian producers in relation with the determination of the normal value in the analogue country.
Ágazati ismeretei alapján képesnek kellett volna lennie arra, hogy meghatározza azokat az előállítási mintákat és termelési arányszámokat, amelyek az állítólagosan túlzott mértékű termelési egységköltséget eredményezik, továbbá hogy alátámassza a kérelmezett kiigazítást.
Considering that the sales volume of the Indian producers had been found representative and in the absence of any specific and substantiated claim by the CCCME, the Commission rejected the claim that the cost of production of the Indian producers should be adjusted.
A Bizottság egyetlen olyan tényezőt sem tárt fel, amely az analóg országbeli rendes érték meghatározásával összefüggésben indokolttá tenné az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását.
One Chinese exporting producer claimed that the Commission had unduly adjusted its export prices for credit costs since it did not incur such costs.
Tekintettel arra, hogy az indiai gyártók értékesítési volumenét a Bizottság reprezentatívnak találta, és mivel a CCCME nem nyújtott be konkrét és megalapozott kérelmet, a Bizottság elutasította az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását szorgalmazó állítást.
The Commission rejected this claim.
Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a Bizottság alaptalanul igazította ki exportárait a hitelköltségek tekintetében, mert esetében ilyen költségek fel sem merültek.
In order to ensure a fair comparison of prices, allowances for credit costs were applied to the export price of all Chinese exporting producers who gave payment terms to their customers, since any credit granted is a factor taken into account in the determination of the prices charged.
A Bizottság ezt az állítást elutasította.
This exporting producer was found to grant credit to its customers and therefore an adjustment for credit costs was warranted, even though the company did not borrow money to cover the time between shipment and payment by the customer.
Tekintettel arra, hogy a felszámított árak meghatározásakor tényezőként minden hitelnyújtást figyelembe kell venni, az árak tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az összes olyan kínai exportáló gyártó exportárát kiigazította a hitelköltségek tekintetében, amely időt biztosított a vevőknek a fizetés teljesítésére.
Following final disclosure, the CCCME submitted that the Commission should make an adjustment to the normal value when it is based on prices to account for indirect taxes borne by materials physically incorporated in the like product.
A szóban forgó exportáló gyártó esetében megállapítást nyert a vevői hitelezés ténye, és így még annak ellenére is indokolt volt kiigazítást végezni a hitelköltségek tekintetében, hogy a vállalat nem vett fel kölcsönt a szállítás és a vevők fizetésteljesítése között eltelt időszak fedezésére.
However, given that in this instance, the materials incorporated in the like product did not include import charges or non-refunded taxes, the suggestion of the CCCME that it should have led to a price adjustment was irrelevant.
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME előadta, hogy a Bizottságnak ki kell igazítania az áron alapuló rendes értéket a hasonló termékbe fizikailag belefoglalt anyagokat terhelő közvetett adók figyelembevétele érdekében.
Dumping margins
mivel a jelen esetben sem importköltségek, sem pedig vissza nem térítendő adók nem terhelték a hasonló termékbe belefoglalt anyagokat, irreleváns a CCCME árkiigazítást szorgalmazó javaslata.
As detailed in the above recitals, the Commission took into account certain comments from interested parties and recalculated the dumping margin of the Chinese exporting producers.
Dömpingkülönbözetek
The definitive dumping margins expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
A fenti preambulumbekezdésekben ismertetettek szerint a Bizottság az érdekelt felek bizonyos észrevételeit figyelembe vette és újraszámította a kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét.
Table 1
A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd
Egyéb együttműködő vállalatok
Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd
Minden más vállalat
Other cooperating companies
A Bizottság ezért megerősítette arra vonatkozóan tett ideiglenes ténymegállapításait, hogy a mintában szereplő indiai exportáló gyártói csoportok nem folytattak dömpinget.
All other companies
A Bizottság következésképpen az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban megerősítette, hogy nem állapított meg dömpinget a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében, és nem állapított meg dömpinget az Indiában működő összes többi exportáló gyártó esetében sem, mert az indiai együttműködő exportáló gyártók exportja az Unióba irányuló teljes indiai export igen nagy volumenrészét (körülbelül 85 %-át) teszi ki.
India
KÁR
Following the disclosure, the Commission received no other comments concerning India.
Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
The Commission therefore confirmed its provisional findings of establishing no dumping for the sampled groups of exporting producers in India.
Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(111) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.