natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EC) No 999/2001 defines specified risk material (‘SRM’) as the tissues listed in Annex V thereto, and provides that SRM is to be removed and disposed of in accordance with Annex V thereto and with Regulation (EC) No 1069/2009.
A 999/2001/EK rendelet a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat az V. mellékletében felsorolt szövetekként határozza meg, és előírja, hogy a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat a rendelet V. mellékletével és az 1069/2009/EK rendelettel összhangban el kell távolítani és ártalmatlanítani kell.
SRM removal is a measure destined to address the BSE risk in bovine, ovine and caprine animals.
A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék BSE-kockázatának kezelésére szolgál.
The list of SRM in ovine and caprine animals is laid down in point 1(b) of Annex V to Regulation (EC) No 999/2001.
A juh- és kecskefélékből származó, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok listáját a 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1. pontjának b) alpontja határozza meg.
The recommendations of the World Organisation for Animal Health (‘OIE’) concerning BSE, set out in Chapter 11.4 of the OIE Terrestrial Animal Health Code, apply to the BSE agent in cattle only.
Az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) BSE-re vonatkozó ajánlásai, amelyeket az OIE Állatok Egészségügyi Kódexének 11.4 fejezete tartalmaz, kizárólag a szarvasmarháknál előforduló BSE-kórokozókra alkalmazandók.
Thus, as far as ovine and caprine animals are concerned, the OIE does not define any list of tissues that should not be traded due to their BSE risk.
A juh- és kecskefélék tekintetében tehát az OIE nem határozza meg azon szövetek listáját, amelyek BSE-kockázatuk miatt nem képezhetik kereskedelem tárgyát.
The Commission Strategy Paper on TSEs for 2010-2015 envisages the possibility to review the current list of SRM based on scientific evidence and taking into account the evolution of the BSE epidemiological situation.
A Bizottságnak a „A 2.
The BSE epidemiological situation in the Union has improved significantly.
TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című közleménye lehetőséget ad a jelenlegi listának a tudományos bizonyítékokon alapuló és a BSE járványügyi helyzetének alakulását figyelembe vevő felülvizsgálatára.
In 2016, five cases of BSE were reported in cattle in the Union compared to 2166 reported cases in 2001.
A BSE járványügyi helyzete jelentősen javult az Unióban.
This improvement of the BSE situation in the Union is reflected in the fact that 24 Member States and two regions of a Member State are now recognised as having a negligible BSE risk status in accordance with Commission Decision 2007/453/EC, based on the BSE risk status recognised at by the OIE.
2016-ban az Unióban öt esetben jelentették BSE előfordulását szarvasmarháknál, míg 2001-ben 2166 esetben.
As regards SRM from small ruminants, the Commission Strategy Paper on TSEs for 2010-2015 mentions an at-the-time ongoing risk assessment on the pertinence of the SRM list in small ruminants.
A BSE-helyzet javulását az Unióban az is tükrözi, hogy a módosított 2007/453/EK bizottsági határozat értelmében jelenleg – az OIE által nemzetközileg elismert BSE-kockázati státusz alapján – 24 tagállam és két tagállami régió rendelkezik elismerten elhanyagolható BSE-kockázattal.
The European Food Safety Authority (EFSA) published this risk assessment on 2 December 2010, in a Scientific Opinion on BSE/TSE infectivity in small ruminant tissues (‘the 2010 EFSA opinion’).
A kiskérődzőkből származó, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok tekintetében „A 2.
In that opinion, EFSA estimated that the number of small ruminants infected with BSE that could enter the food chain in the Union each year is very limited, and confirmed that these estimates argue against any widespread BSE epidemic in the small ruminant population in the Union.
TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című bizottsági közlemény megemlít egy jelenleg is folyamatban lévő, a kiskérődzőkből származó, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok listájának helytállóságára vonatkozó kockázatértékelést.
This EFSA conclusion is valid for entire Union, independently of the BSE risk status of Member States.
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2010. december 2-án tette közzé ezt a kockázatértékelést a kiskérődzőkben előforduló BSE/TSE-fertőzésre vonatkozó tudományos szakvéleményében (a továbbiakban: az EFSA 2010. évi véleménye).
As mentioned in the Joint Scientific Opinion on any possible epidemiological or molecular association between TSEs in animals and humans adopted by EFSA and the European Centre for Disease Prevention and Control on 9 December 2010, only two cases of BSE occurring in natural conditions have been reported worldwide in caprine animals and no naturally occurring BSE case have been reported in ovine animals.
Ebben a véleményében az EFSA igen korlátozottnak tartja azon BSE-vel fertőzött kiskérődzők számát, amelyek évente bekerülhetnek az uniós élelmiszerláncba, és megerősíti, hogy ezek a becslések a kisebb kérődző állatok körében előforduló BSE-járvány elterjedése ellen szólnak az Unióban.
The two natural BSE cases detected in goats were born before the introduction of the prohibition on the feeding of processed animal protein to farmed animals and at a time where the BSE epidemic in bovine animals was reaching a peak.
Az EFSA ezen következtetése az Unió egész területére érvényes, függetlenül a tagállamok BSE-kockázati státuszától.
On 5 August 2015, EFSA published a Scientific Opinion on a request for a review of a scientific publication concerning the zoonotic potential of ovine scrapie prions (‘the 2015 EFSA opinion’).
Amint az az EFSA és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által 2010. december 9-én elfogadott, az állatoknál és az embereknél előforduló TSE-k közötti esetleges járványügyi vagy molekuláris kapcsolatról szóló közös tudományos véleményben is szerepel, világszerte csak két, természetes körülmények között előforduló BSE-esetről számoltak be kecskeféléknél, a juhoknál pedig egyetlen, természetes körülmények között előforduló BSE-esetről sem.
In that opinion, EFSA concluded that there is no evidence of a causal link between scrapie and human TSEs and confirmed that the only TSE agent demonstrated to be zoonotic is the classical BSE agent.
A kecskéknél észlelt két természetes BSE-eset a feldolgozott állati fehérjének a haszonállatok takarmányozására történő felhasználására vonatkozó tilalom bevezetése előtt és olyan időszakban született, amikor a szarvasmarhák BSE-járványa csúcsponton volt.
Furthermore, EFSA highlighted that there is no epidemiological evidence to suggest that scrapie is zoonotic, in particular since the incidence of sporadic Creutzfeldt Jakob disease in humans is similar in countries with minimal incidence of scrapie as in countries with high incidence of scrapie.
2015. augusztus 5-én az EFSA tudományos véleményt (a továbbiakban: az EFSA 2015. évi véleménye) adott ki a juhfélék súrlókórját okozó prionok zoonótikus tulajdonságaira vonatkozó tudományos publikáció felülvizsgálatára irányuló kérelemről.
It is therefore appropriate to amend the existing requirements for the removal of SRM in small ruminants so that only those tissues which concentrate the highest levels of BSE infectivity in an infected small ruminant are designated as SRM.
Ebben a véleményben az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy nincs bizonyíték a surlókór és az emberi TSE-k közötti ok-okozati összefüggésre, és megerősítette, hogy az egyetlen TSE-kórokozó, amelyről bebizonyosodott, hogy zoonótikus, a klasszikus BSE kórokozója.
According to the 2010 EFSA opinion, experimental data show that the highest levels of infectivity in ovine animals inoculated with BSE are found in the brain and in the spinal cord.
Ezenkívül az EFSA kiemelte, hogy nincsenek olyan epidemiológiai bizonyítékok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a súrlókór zoonótikus, különösen mivel a szórványos Creutzfeldt-Jakob-betegség előfordulása az emberekben ugyanolyan gyakori azokban az országokban, amelyekben minimális a súrlókór előfordulása, mint azokban, amelyekben a súrlókór gyakran előfordul.
Given the practical difficulties to ensure the absence of contamination of the bones of the skull with brain tissues, the skull of ovine and caprine animals over 12 months of age, or which have a permanent incisor erupted through the gum, should remain designated as SRM in Annex V to Regulation (EC) No 999/2001.
Ezért helyénvaló módosítani a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok kiskérődzőknél való eltávolítására vonatkozó meglévő követelményeket oly módon, hogy csak azokat a szöveteket nyilvánítsák különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak, amelyek egy fertőzött kiskérődzőben a BSE-infektivitás legmagasabb koncentrációs szintjeit tartalmazzák.
Therefore, only the skull, including the brain and the eyes, and the spinal cord of animals over 12 months of age, or which have a permanent incisor erupted through the gum, should be considered as SRM in ovine and caprine animals.
Az EFSA 2010-es véleménye szerint a kísérleti adatok azt mutatják, hogy a BSE-vel beoltott juhféléknél az infektivitás legmagasabb szintjei az agyban és a gerincvelőben találhatók.
Due to the specificity of the farming of ovine and caprine animals, the determination of the exact date of birth of those animals is rarely feasible and thus such data is not included in the holding register required in accordance with Council Regulation (EC) No 21/2004.
Tekintettel arra, hogy nehéz a gyakorlatban biztosítani, hogy a koponyacsontok ne szennyeződjenek be agyszövetekkel, a 12 hónaposnál idősebb, illetve az olyan juh- és kecskefélék koponyáját, amelyek állandó metszőfoga áttörte a fogínyt, továbbra is különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak kell nyilvánítani a 999/2001/EK rendelet V. mellékletében.
Therefore, the removal of the brain, the skull and the eyes of ovine and caprine animals is currently required if the animal is aged over 12 months or if it has a permanent incisor erupted through the gum.
Ezért a juh- és kecskefélék esetében csak a 12 hónaposnál idősebb, illetve az olyan állatok koponyáját – beleértve az agyat, a szemeket és a gerincvelőt – kell különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak tekinteni, amelyek állandó metszőfoga áttörte a fogínyt.
The estimation of the age of ovine and caprine animals based on dentition provides only an approximation, given that the date of eruption of the first permanent incisor in an ovine and caprine animal can vary by several months.
A juh- és kecskefélék tenyésztésének sajátosságai miatt ezen állatok születési idejének pontos meghatározása ritkán lehetséges, és így az ilyen adatok nem szerepelnek a 21/2004/EK tanácsi rendelettel összhangban előírt állomány-nyilvántartásban.
Other methods for estimating whether ovine and caprine animals sent for slaughter are over 12 months of age can provide an equivalent level of guarantee concerning the age of the animal.
Ezért a juh- és kecskefélék agyát, a koponyáját és szemét jelenleg el kell távolítani, ha az állat 12 hónaposnál idősebb, vagy ha egy állandó metszőfoga áttörte a fogínyt.
As such methods may depend on the particularity of the slaughter practices of ovine and caprine animals at national level, the reliability of such methods should be evaluated by the competent authority of the Member State of slaughter.
A juh- és kecskefélék életkorának a fogazat alapján történő becslése csak megközelítőleges, tekintettel arra, hogy a juh- és kecskeféléknél az első állandó metszőfog áttörése több hónapos eltéréssel is történhet.
Point 1(b) of Annex V to Regulation (EC) No 999/2001 should therefore be amended to provide the possibility of estimating whether an animal is over 12 months of age by a method approved by the competent authority of the Member State of slaughter.
Az annak a becslésére szolgáló egyéb módszerek, hogy a levágásra szánt juh- és kecskefélék kora meghaladja-e a 12 hónapot, az állatok korát tekintve azonos mértékű garanciát nyújthatnak.
Annex V to Regulation (EC) No 999/2001 should be amended accordingly.
Mivel az ilyen módszerek a juh- és kecskefélék levágási gyakorlatának nemzeti szintű sajátosságaitól függhetnek, az ilyen módszerek megbízhatóságát a levágás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának kell értékelnie.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed,
A 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1. pontjának b) alpontját ezért módosítani kell, hogy biztosítva legyen annak a lehetősége, hogy a levágás helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott módszerrel becsüljék meg, hogy egy adott állat 12 hónaposnál idősebb-e.
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
A 999/2001/EK rendelet V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
Article 1
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
In Annex V to Regulation (EC) No 999/2001, point 1(b) is replaced by the following:
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
as regards ovine and caprine animals: the skull, including the brain and eyes, and the spinal cord of animals aged over 12 months or which have a permanent incisor erupted through the gum, or aged over 12 months as estimated by a method approved by the competent authority of the Member State of slaughter.’.
1. cikk
Article 2
A 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1. pontjának b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
juh- és kecskefélék tekintetében: a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan állatok koponyája, beleértve az agyat és a szemet és gerincveleje, amelyek állandó metszőfoga áttörte a fogínyt, vagy az olyan állatoké, amelyeket a levágás helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott módszerrel 12 hónaposnál idősebbnek becsültek.”.
Done at Brussels, 9 July 2018.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
The President
Kelt Brüsszelben, 2018. július 9-én.
OJ L 147, 31.5.2001, p. 1.
a Bizottság részéről
Regulation (EC) No 1069/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 laying down health rules as regards animal by-products and derived products not intended for human consumption and repealing Regulation (EC) No 1774/2002 (OJ L 300, 14.11.2009, p. 1).
az elnök
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — The TSE Road map 2 — A Strategy paper on Transmissible Spongiform Encephalopathies for 2010-2015; COM(2010) 384 final.
HL L 147., 2001.5.31., 1. o.
Commission Decision 2007/453/EC of 29 June 2007 establishing the BSE status of Member States or third countries or regions thereof according to their BSE risk (OJ L 172, 30.6.2007, p. 84).
Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).
EFSA Journal 2010; 8(12):1875 [92 pp.].
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A 2.
EFSA Journal 2011; 9(1):1945 [111 pp.].
TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében; COM(2010) 384 végleges.
EFSA Journal 2015; 13(8):4197 [58 pp.].
A Bizottság 2007/453/EK határozata (2007. június 29.) a tagállamok vagy harmadik országok, illetve ezek valamelyik régiója BSE-státuszának meghatározásáról a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalma előfordulási kockázata alapján (HL L 172., 2007.6.30., 84. o.).
Council Regulation (EC) No 21/2004 of 17 December 2003 establishing a system for the identification and registration of ovine and caprine animals and amending Regulation (EC) No 1782/2003 and Directives 92/102/EEC and 64/432/EEC (OJ L 5, 9.1.2004, p. 8).
EFSA Journal 2010; 8 (12): 1875 [92. o.].
Regulation (EU) 2018/973 of the European Parliament and of the Council
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/973 rendelete
establishing a multiannual plan for demersal stocks in the North Sea and the fisheries exploiting those stocks, specifying details of the implementation of the landing obligation in the North Sea and repealing Council Regulations (EC) No 676/2007 and (EC) No 1342/2008
az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
The United Nations Convention of 10 December 1982 on the Law of the Sea, to which the Union is a contracting party, provides for conservation obligations, including maintaining or restoring populations of harvested species at levels which can produce the maximum sustainable yield (‘MSY’).
Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye – amelynek az Unió részes fele – rendelkezik állományvédelmi kötelezettségekről, beleértve azt a kötelezettséget is, hogy a halászott fajok állományméretét a maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MFH) biztosító szinten kell fenntartani vagy arra a szintre kell helyreállítani.
At the United Nations Summit on Sustainable Development held in New York in 2015, the Union and its Member States committed themselves, by 2020, to effectively regulate harvesting, to end overfishing, illegal, unreported and unregulated fishing and destructive fishing practices, and to implement science-based management plans, in order to restore fish stocks, in the shortest time feasible, at least to levels that can produce MSY as determined by their biological characteristics.
Az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2015. évi New Yorkban tartott csúcstalálkozóján az Európai Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak, hogy 2020-ig hatékonyan szabályozzák a halászatot, véget vetnek a túlhalászásnak, az illegális, nem bejelentett és szabályozatlan halászatnak, valamint a destruktív halászati gyakorlatoknak, és a tudományon alapuló gazdálkodási terveket hajtanak végre annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb idő alatt helyreállítsák a halállományokat legalább arra a szintre, amely képes az MFH biztosítására a biológiai jellemzőik által meghatározott módon.
Regulation (EU) No 1380/2013 of the European Parliament and of the Council establishes the rules of the Common Fisheries Policy (‘CFP’) in line with the international obligations of the Union.
Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban meghatározza a közös halászati politika szabályait.
The CFP is to contribute to the protection of the marine environment, the sustainable management of all commercially exploited species and in particular the achievement of good environmental status by 2020, as set out in Article 1(1) of Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council.
A közös halászati politikának hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez, a gazdaságilag hasznosított valamennyi faj esetében folytatott fenntartható gazdálkodáshoz és különösen a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében előírt, 2020-ig elérendő jó környezeti állapot eléréséhez.
The objectives of the CFP are, inter alia, to ensure that fishing and aquaculture are environmentally sustainable in the long term, to apply the precautionary approach to fisheries management and to implement the ecosystem-based approach to fisheries management.
A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászat és az akvakultúra környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak.
To achieve the objectives of the CFP, a number of conservation measures are to be adopted, as appropriate, in any combination thereof, such as multiannual plans, technical measures, fixing and allocation of fishing opportunities.
A közös halászati politika céljainak elérése érdekében számos szükség szerinti védelmi intézkedést kell elfogadni bármilyen kombinációban, például többéves terveket, technikai intézkedéseket, a halászati lehetőségek meghatározását és kiosztását.
Pursuant to Articles 9 and 10 of Regulation (EU) No 1380/2013, multiannual plans are to be based on scientific, technical and economic advice.
Az 1380/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk.
In accordance with those provisions, the multiannual plan established by this Regulation (‘the plan’) should contain objectives, quantifiable targets with clear timeframes, conservation reference points, safeguards and technical measures designed to avoid and reduce unwanted catches.
Az említett rendelkezések értelmében az e rendelet által létrehozott többéves tervnek (a továbbiakban: a terv) célkitűzéseket, egyértelmű időkeretbe foglalt mennyiségi célértékeket, állományvédelmi referenciapontokat, biztosítékokat, valamint a nem szándékos fogások elkerülésére és csökkentésére szolgáló technikai intézkedéseket kell tartalmaznia.
The ‘best available scientific advice’ should be understood to refer to publicly available scientific advice that is supported by the most up-to-date scientific data and methods and that has either been issued or reviewed by an independent scientific body that is recognised at Union or international level.
A „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény” alatt olyan, a legfrissebb tudományos adatok és módszerek által alátámasztott, nyilvánosan elérhető tudományos szakvélemény értendő, amelyet uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület bocsátott ki vagy vizsgált felül.
The Commission should obtain the best available scientific advice for the stocks falling within the scope of the plan.
A terv hatálya alá tartozó állományokra vonatkozóan a Bizottságnak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményt kell beszereznie.
In order to do so, it concludes Memoranda of Understanding with the International Council for the Exploration of the Sea (ICES).
Ennek érdekében egyetértési megállapodásokat köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal (ICES).
The scientific advice issued by ICES should be based on the plan and should indicate, in particular, ranges of FMSY and biomass reference points, i.e. MSY Btrigger and Blim.
Az ICES által kibocsátott tudományos szakvéleménynek a terven kell alapulnia, és meg kell jelölnie különösen az FMFH és a biomassza-referenciapontokat, azaz az MFH Btrigger és Blim értékét.
Those values should be indicated in the relevant stock advice and, where appropriate, in any other publicly-available scientific advice, including, for example, in mixed fisheries advice issued by ICES.
Ezeket az értékeket meg kell jelölni az adott állományra vonatkozó szakvéleményben, valamint adott esetben bármely egyéb, nyilvánosan elérhető tudományos szakvéleményben, többek között – például – az ICES által kibocsátott vegyes halászatra vonatkozó szakvéleményben.
Council Regulations (EC) No 676/2007 and (EC) No 1342/2008 set out the rules for the sustainable exploitation of the stocks of cod, plaice and sole in the North Sea and its adjacent waters.
A 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet határozza meg az Északi-tengeren és szomszédos vizein a tőkehal, a sima lepényhal és a közönséges nyelvhal állományainak fenntartható kiaknázására vonatkozó szabályokat.
Those and other demersal stocks are taken in mixed fisheries.
Ezeket és más tengerfenéken élő állományokat vegyes halászatban kezelik.
Therefore, it is appropriate to establish a single multiannual plan taking into account such technical interactions.
Ezért helyénvaló egy egységes többéves terv létrehozása, amely figyelembe veszi az ilyen műszaki kölcsönhatásokat.