natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 19(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
A 2009/28/EK irányelv szabályozási keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása céljából, amely 2020-ig teljesítendő kötelező érvényű nemzeti célokat határozott meg az energiafogyasztásban és a közlekedésben használt megújuló energia arányára vonatkozóan.
Article 31(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című, 2014. január 22-i bizottsági közlemény meghatározta a jövőbeli uniós éghajlat- és energiapolitikai keretet, és e politikáknak a 2020 utáni időszakra vonatkozó továbbfejlesztése tekintetében közös álláspont kialakítását segítette elő.
Article 31(1), first subparagraph, point (d)
A Bizottság azt javasolta, hogy az Unió energiafogyasztásában a megújuló energia részarányára vonatkozó 2030-as uniós cél legalább 27 % legyen.
Article 19(2), (3) and (4)
Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetéseiben jóváhagyott fenti javaslat utalt arra, hogy a tagállamok saját magukra nézve ennél ambiciózusabb nemzeti célokat is meghatározhatnak annak érdekében, hogy teljesítsék a 2030-as uniós célhoz való tervezett hozzájárulásaikat, illetve meghaladják a kitűzött értékeket.
Article 31(2), (3) and (4)
A 2009/28/EK irányelv keretében elért eredmények megszilárdítása érdekében a 2030-ra vonatkozó új kerethez történő tagállami hozzájárulások minimumát a tagállamok 2020-ra kitűzött nemzeti céljainak kell jelenteniük.
Article 19(5)
A megújuló energia nemzeti részaránya semmilyen körülmények között nem csökkenhet ennél a hozzájárulásnál alacsonyabb szintre.
Article 19(7), first subparagraph
Ennek eredményeképpen a nemzeti légi közlekedési ágazatban mért teljes bruttó energiafogyasztásuk aránytalanul magas, a 2005-ös uniós átlag több mint háromszorosa.
Article 31(5), first subparagraph
Ezért aránytalanul érintettek a jelenlegi technológiai és szabályozási kötelezettségek által.
Article 19(7), first subparagraph, first, second third and fourth indents
A 2020 utáni időszakra vonatkozó kötelező nemzeti célkitűzések hiányában azonban a fennmaradó nemzeti ösztönzők nem biztos, hogy elegendőek lesznek a 2030-ra és 2050-re vonatkozó, hosszú távú dekarbonizációs célok eléréséhez.
Article 19(7), second and third subparagraphs
Az említett céloknak való megfelelés, a befektetők számára való kiszámíthatóság erősítése és a megújuló fűtési és hűtési ágazat uniós piaca kiépülésének a támogatása érdekében – az energiahatékonyság elsődlegességének elvét tiszteletben tartva – célszerű támogatni a tagállamok azon erőfeszítéseit, amelyek a megújuló energia részarányának fokozatos növekedéséhez való hozzájárulás céljából a megújuló fűtés és hűtés biztosítására irányulnak.
Article 31(5), second and third subparagraphs
Az elektromobilitás a várakozások szerint 2030-ra a közlekedési ágazatban használt megújuló energia jelentős részét teszi majd ki.
Article 31(6)
Tekintettel az elektromobilitás gyors fejlődésére, valamint ennek az ágazatnak az uniós növekedési és foglalkoztatási potenciáljára, további ösztönzőkről kell rendelkezni.
Article 23(1) and (2)
Különösen az olyan fejlett bioüzemanyagok és közlekedési célú biogázok előállításához használt alapanyagokat kell a jelen irányelv egy mellékletébe belefoglalni, amelyek előállítási technológiája innovatívabb, kevésbé érett, és ezért magasabb szintű támogatást igényel.
Article 33(1) and (2)
Annak biztosítása érdekében, hogy ez a melléklet a legújabb technológiai fejleményekkel összhangban naprakész legyen, elkerülve ugyanakkor a nem szándékolt negatív hatásokat, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a mellékletet annak értékelése céljából, hogy bele kell-e foglalni újabb alapanyagokat.
Article 23(3), (4), (5), (6), (7) and (8)
Kötelező uniós célkitűzést állapít meg a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az Unió teljes bruttó energiafogyasztásában 2030-ban képviselt teljes részarányára vonatkozóan.
Article 23(9)
Emellett szabályokat állapít meg a megújuló forrásokból származó villamosenergia-termelés pénzügyi támogatása, az ilyen villamosenergia termelő általi felhasználása, valamint a fűtési, a hűtési és a közlekedési ágazatban történő megújulóenergia-használat, a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a harmadik országok közötti regionális együttműködés, a származási garanciák, a közigazgatási eljárások, valamint a tájékoztatás és a képzés tekintetében.
Article 33(3)
E cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontja alkalmazásában ez a bekezdés csak a 2021. december 25. után működésbe lépő, vagy biomasszából előállított üzemanyag használatára az említett időpont után átalakított létesítmények esetében alkalmazandó.
Article 23(10)
E cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja alkalmazásában ez a bekezdés nem érinti a 2021. december 25-ig jóváhagyott, a 4. cikk szerinti támogatási rendszerek keretében nyújtott támogatásokat.
Article 33(4)
A Bizottságnak a 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 25. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 26. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdésében, a 26. cikk (2) bekezdésének ötödik albekezdésében, a 27. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 27. cikk (3) bekezdésének hetedik albekezdésében, a 28. cikk (5) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében, valamint a 31. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2018. december 24-től kezdődő hatállyal.
Article 25(1)
A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról.
Article 34(1)
A tagállamok 2021. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2–13., 15–31. és 37. cikknek, valamint a II., a III. és az V–IX. mellékletnek megfeleljenek.
Article 25(2)
E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
Article 34(2)
A hasznos hő, valamint fűtő- és/vagy hűtőenergia termelésére használt folyékony bio-energiahordozók esetében a 3. pontban említett számítás céljaira a fosszilis üzemanyag komparátor ECF(h&c) 80 gCO2eq/MJ.
Article 25(3)
hidrogénnel kezelt növényi olaj repcéből
Article 34(3)
hidrogénnel kezelt növényi olaj napraforgóból
Article 25a(1)
80 % – 20 %
Article 35(1)
MEGTAKARÍTÁS = (EF(t) – EB)/EF(t)
Article 25a(2)
MEGTAKARÍTÁS = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el)
Article 35(2) and (3)
SPF = a becsült átlag szezonális teljesítmény faktor az említett hőszivattyúknál,
Article 25a(3)
η = a teljes bruttó villamosenergia-termelés és a villamosenergia-termeléshez felhasznált elsődleges energia aránya, és az Eurostat adatok alapján megállapított EU átlagként kell kiszámolni.
Article 35(4)
2. cikk, második albekezdés, 2) pont
Article 35(5)
2. cikk, második albekezdés, c) pont
Article 25a(4) and (5)
2. cikk, második albekezdés, 3) pont
Article 35(6) and (7)
2. cikk, második albekezdés, d) pont
Annex I
el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
Annex II
Bioüzemanyag és egyéb folyékony bio-energiahordozó előállítási mód
Annex III
Üvegházhatású gázkibocsátás – jellemző érték
Annex IV
az ETBE megújuló energiaforrásokból előállított része
Annex V
a TAEE megújuló energiaforrásokból előállított része
Annex VI
A szállításra és az elosztásra vonatkozó diszaggregált alapértelmezett értékek csak a végső energiahordozó tekintetében: Ezek már szerepelnek az e melléklet C. részében meghatározott, a szállításból és az elosztásból származó kibocsátásra (etd) vonatkozó táblázatban, azonban a következő értékek hasznosak lehetnek akkor, ha egy gazdasági szereplő kizárólag az alapanyag tényleges szállításából eredő kibocsátásokat kívánja bejelenteni.
Annex VII
ERES = Qhasznos * (1 – 1/SPF)
Annex VIII
cukornádetanol
Annex IX
A szállításra és az elosztásra vonatkozó diszaggregált alapértelmezett értékek csak a végső energiahordozó tekintetében: Ezek már szerepelnek az e melléklet C. részében meghatározott, a szállításból és az elosztásból származó kibocsátásra (etd) vonatkozó táblázatban, azonban a következő értékek hasznosak lehetnek akkor, ha egy gazdasági szereplő kizárólag a növények vagy az olaj tényleges szállításából eredő kibocsátásokat kívánja bejelenteni.
Annex X
Ezért helyénvaló a megújuló energia részarányára vonatkozó kötelező uniós célt legalább 32 %-ban meghatározni.
Annex XI
Az üzembe helyező szakképesítésével vagy minősítésével záruló képzés elméleti és gyakorlati részből áll.
The increased use of energy from renewable sources or ‘renewable energy’ constitutes an important part of the package of measures needed to reduce greenhouse gas emissions and comply with the Union's commitment under the 2015 Paris Agreement on Climate Change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), and with the Union 2030 energy and climate framework, including the Union's binding target to cut emissions by at least 40 % below 1990 levels by 2030.
A képzés elvégzése után az üzembe helyező rendelkezik az adott berendezés és rendszerek telepítéséhez szükséges ismeretekkel, meg tud felelni a fogyasztó teljesítménnyel és megbízhatósággal kapcsolatos elvárásainak, minőségi szakmunkát végez és betart minden hatályos törvényt és szabványt, beleértve az energiával és az ökocímkével kapcsolatos törvényeket és szabványokat is.
The Union's binding renewable energy target for 2030 and Member States' contributions to that target, including their baseline shares in relation to their national overall targets for 2020, are among the elements which have an overarching importance for the Union's energy and environmental policy.
18. cikk, (5) bekezdés, ötödik albekezdés
Directive 2009/28/EC established a regulatory framework for the promotion of the use of energy from renewable sources which set binding national targets on the share of renewable energy in energy consumption and in the transport sector to be met by 2020.
18. cikk, (6) bekezdés, harmadik albekezdés
The Commission Communication of 22 January 2014 entitled ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’, established a framework for future Union energy and climate policies and promoted a common understanding of how to develop those policies after 2020.
18. cikk, (7) bekezdés
Directive (EU) 2018/2002 of the European Parliament and of the Council
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2002 irányelve
amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency
az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of the Energy Union Strategy established by the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Az energiaszükséglet csökkentése egyike „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című, 2015. február 25-i bizottsági közleménnyel létrehozott, az energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának.
Improving energy efficiency throughout the full energy chain, including energy generation, transmission, distribution and end-use, will benefit the environment, improve air quality and public health, reduce greenhouse gas emissions, improve energy security by reducing dependence on energy imports from outside the Union, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty, and lead to increased competitiveness, more jobs and increased economic activity throughout the economy, thus improving citizens' quality of life.
Az energiahatékonyságnak a teljes energiaellátási láncban – beleértve az energiatermelést, -szállítást, -elosztást és -végfelhasználást – történő javítása kedvező hatást fog gyakorolni a környezetre, javítani fogja a levegőminőséget és a közegészséget, csökkenteni fogja az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, az Unión kívülről származó energiaimporttól való függőség csökkentése révén javítani fogja az energiabiztonságot, csökkenteni fogja a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzá fog járulni az energiaszegénység enyhítéséhez, valamint nagyobb versenyképességet, több munkahelyet és az egész gazdaságra kiterjedő megnövekedett gazdasági tevékenységet fog eredményezni, ezáltal javítva a polgárok életminőségét.
This is in line with the Union commitments made in the framework of the Energy Union and global climate agenda established by the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), committing to keep the increase of the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursuing efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Ez összhangban van az energiaunió keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21.
Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council is an element to progress towards the Energy Union, under which energy efficiency is to be treated as an energy source in its own right.
Konferenciáját követő, az éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) létrehozott globális éghajlatvédelmi menetrenddel, amely arra irányuló kötelezettségvállalást tartalmaz, hogy az iparosodás előtti szinthez képest a globális átlaghőmérséklet növekedését jóval 2 °C alatt kell tartani, és törekedni kell a hőmérséklet-növekedésnek az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 °C-ra való korlátozására.
The energy efficiency first principle should be taken into account when setting new rules for the supply side and other policy areas.
A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv az energiaunió felé történő haladás egyik eleme, amelynek keretében az energiahatékonyság önálló energiaforrásként kezelendő.
The Commission should ensure that energy efficiency and demand-side response can compete on equal terms with generation capacity.
Az „első az energiahatékonyság” elvet figyelembe kell venni a kínálati oldalra és az egyéb szakpolitikai területekre vonatkozó új szabályok kialakításakor.
Energy efficiency needs to be considered whenever decisions relating to planning the energy system or to financing are taken.
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az energiahatékonyság és a keresleti oldali reagálási mechanizmusok a termelési kapacitással azonos hangsúlyt kapjanak.
Energy efficiency improvements need to be made whenever they are more cost-effective than equivalent supply-side solutions.
Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer tervezéséhez kapcsolódó döntés és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.
This ought to help exploit the multiple benefits of energy efficiency for the Union, in particular for citizens and businesses.
Az energiahatékonysági fejlesztéseket minden olyan esetben meg kell valósítani, amikor azok költséghatékonyabbak, mint a megfelelő kínálati oldali megoldások.
Energy efficiency should be recognised as a crucial element and a priority consideration in future investment decisions on the Union's energy infrastructure.
Ennek hozzá kellene járulnia ahhoz, hogy az Unió – különösen a polgárok és a vállalkozások – ki tudja aknázni az energiahatékonyság számos előnyét.
Reaching an ambitious energy efficiency target requires barriers to be removed in order to facilitate investment in energy efficiency measures.
Az energiahatékonyságot alapvető elemnek kell tekinteni és érvényesítését prioritásként kell kezelni az uniós energetikai infrastruktúrára vonatkozó jövőbeli beruházási döntések során.
One step in that direction is the clarification provided by Eurostat on 19 September 2017 on how to record energy performance contracts in national accounts, which removes uncertainties and facilitates the use of such contracts.
Egy ambiciózus energiahatékonysági célkitűzés eléréséhez meg kell szüntetni az akadályokat az energiahatékonysági intézkedésekbe való beruházások megkönnyítése érdekében.
The European Council of 23 and 24 October 2014 supported a 27 % energy efficiency target for 2030 at Union level, to be reviewed by 2020 having in mind a Union-level target of 30 %.
Az ebbe az irányba tett egyik lépés az Eurostat által 2017. szeptember 19-én arra vonatkozóan adott pontosítás, hogy hogyan kell nyilvántartani az energiahatékonysági szerződéseket a nemzeti számlákon, amely megszünteti a bizonytalanságokat és megkönnyíti az ilyen szerződések alkalmazását.
In its resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’, the European Parliament called on the Commission to assess, in addition, the viability of a 40 % energy efficiency target for the same timeframe.
Az Európai Tanács 2014. október 23-án és 24-én támogatta azt a célkitűzést, hogy 2030-ra uniós szinten 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság, amelyet a 30 %-os uniós szintű célkitűzés szem előtt tartásával 2020-ig felül kell vizsgálni.
It is therefore appropriate to amend Directive 2012/27/EU, in order to adapt it to the 2030 perspective.
Az Európai Parlament „Az európai energiaunió felé” című, 2015. december 15-i állásfoglalásában felszólította az Európai Bizottságot, hogy értékelje továbbá a 40 %-os energiahatékonysági célkitűzés megvalósíthatóságát is ugyanazon időkeret vonatkozásában.
A 32,5 % reduction results in 1273 Mtoe and 956 Mtoe in 2030 respectively.
A tagállamoknak nemzeti indikatív energiahatékonysági hozzájárulásaik megállapítása során figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1273 Mtoe primer energiát és/vagy a 956 Mtoe végső energiát.
That target, which is of the same nature as the Union's 2020 target, should be assessed by the Commission for the purpose of revising it upwards by 2023 in the case of substantial cost reductions or, where needed, to meet the Union's international commitments for decarbonisation.
Az energetikai rendszerek adott időpontbeli működési hatékonyságát befolyásolja, hogy mennyire képesek az eltérő mértékű szabályozhatósággal és üzembehelyezési idővel működő, különféle forrásokból előállított energiát zökkenőmentesen és rugalmasan betáplálni a hálózatba.
Member States should set their national indicative energy efficiency contributions taking into account that the Union's 2030 energy consumption has to be no more than 1273 Mtoe of primary energy and/or no more than 956 Mtoe of final energy.
Az energiahatékonyság javítása hozzájárulhat a nagyobb gazdasági teljesítményhez.
This means that primary energy consumption in the Union should be reduced by 26 %, and final energy consumption should be reduced by 20 % compared to the 2005 levels.
A tagállamoknak és az Uniónak arra kell törekedniük, hogy a gazdasági növekedés szintjétől függetlenül csökkenjen az energiafogyasztás.
A regular evaluation of progress towards the achievement of the Union's 2030 targets is necessary and is provided for in Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council.
A tagállamok azon kötelezettségét, hogy hosszú távú stratégiákat határozzanak meg a nemzeti épületállományuk felújításába történő beruházások ösztönzésére és a felújítás megkönnyítésére, és ezekről értesítsék a Bizottságot, ki kell venni a 2012/27/EU irányelvből, és át kell emelni a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvbe, amennyiben ez a kötelezettség jól illeszkedik a közel nulla energiaigényű épületekkel és az épületek dekarbonizációjával kapcsolatos hosszú távú tervekhez.
The operational efficiency of energy systems at any given moment is influenced by the ability to feed power generated from different sources — with different degrees of inertia and start-up times — into the grid smoothly and flexibly.
Az energiamegtakarítási kötelezettségek fontos szerepet töltenek be a helyi növekedés és munkahelyteremtés létrehozásában, és azokat fenn kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy az Unió további lehetőségek teremtése révén elérhesse energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseit, valamint megszüntesse az energiafogyasztás és a növekedés közötti kapcsolatot.
Improving that efficiency will enable better use to be made of renewable energy.
A magánszférával való együttműködés fontos annak értékeléséhez, hogy milyen feltételek mellett lehet a magánberuházásokat bevonni az energiahatékonysági projektekbe, valamint új bevételi modelleknek az energiahatékonyság területén megvalósuló innovációkhoz való kialakításához.
Member States and the Union should aim to decrease energy consumption regardless of levels of economic growth.
Az energiahatékonysági intézkedések ezért hozzájárulnak a bel- és kültéri levegő minőségének javításához, és segítenek költséghatékony módon megvalósítani az uniós levegőminőségi politika célkitűzéseit, különösen az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározottakat.
The obligation on Member States to establish long-term strategies for mobilising investment and facilitating the renovation of their national building stock and notify them to the Commission is removed from Directive 2012/27/EU and added to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council where that obligation fits in with long-term plans for nearly zero energy buildings (NZEBs) and the decarbonisation of buildings.
A tagállamoknak a 2021 és 2030 közötti teljes kötelezettségi időszak során a végsőenergia-fogyasztás legalább 0,8 %-ának megfelelő új éves megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítást kell elérniük.
In view of the climate and energy framework for 2030, the energy savings obligation established by Directive 2012/27/EU should be extended beyond 2020.
E követelmény teljesítésére vagy a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti új kötelezettségi időszak során bevezetett új szakpolitikai intézkedések révén nyílna lehetőség, vagy a korábbi időszak során vagy azt megelőzően elfogadott szakpolitikai intézkedésekből származó új egyéni fellépések révén, feltéve, hogy az energiamegtakarítást eredményező egyéni fellépések bevezetésére az új időszakban kerül sor.
That extension would create greater stability for investors and thus encourage long-term investments and long-term energy efficiency measures, such as the deep renovation of buildings with the long-term objective of facilitating the cost effective transformation of existing buildings into NZEBs.
E célból a tagállamok alkalmazhatnak energiahatékonysági kötelezettségi rendszert vagy alternatív szakpolitikai intézkedéseket, illetve ezek mindegyikét.
The energy savings obligation has an important role in the creation of local growth and jobs, and should be maintained to ensure that the Union can achieve its energy and climate objectives by creating further opportunities and to break the link between energy consumption and growth.
Emellett számos lehetőségnek kell rendelkezésre állnia – beleértve azt, hogy a közlekedésben felhasznált energiát részben vagy egészben veszik-e figyelembe a számítási alapérték tekintetében – annak érdekében, hogy a tagállamok rugalmasságot kapjanak a tekintetben, hogy hogyan számolják ki megtakarításaik mennyiségét, biztosítva egyúttal azt, hogy az előírt, legalább 0,8 %-nak megfelelő új éves megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítás megvalósuljon.
Cooperation with the private sector is important to assess the conditions on which private investment for energy efficiency projects can be unlocked and to develop new revenue models for innovation in the field of energy efficiency.
Aránytalan lenne azonban e követelményt Ciprus és Málta számára is előírni.
Energy efficiency improvement measures also have a positive impact on air quality, as more energy efficient buildings contribute to reducing the demand for heating fuels, including solid heating fuels.
E szigeten fekvő kis tagállamok energiapiaca ugyanis sajátos jellemzőkkel bír – például csak egy villamosenergia-forgalmazó van, hiányoznak a földgázszállító hálózatok, valamint a távfűtési és -hűtési rendszerek, továbbá kisméretűek a kőolaj-forgalmazó vállalkozások –, amelyek jelentős mértékben korlátozzák az energiamegtakarítási kötelezettség teljesítése céljából bevezethető intézkedések körét.