natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Natural mineral resources hold great potential for development but can, in conflict-affected or high-risk areas, be a cause of dispute where their revenues fuel the outbreak or continuation of violent conflict, undermining endeavours towards development, good governance and the rule of law.
A természetes ásványkincsekben óriási lehetőségek rejlenek a fejlődés szempontjából, de vitát gerjeszthetnek a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben, amennyiben a belőlük származó bevételt a fejlesztésre, a jó kormányzásra és a jogállamiságra irányuló erőfeszítéseket aláásó erőszakos konfliktusok kirobbantására vagy fenntartására fordítják.
To address such concerns, Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council lays down supply chain due diligence obligations for Union importers of tin, tantalum and tungsten, their ores, and gold originating from conflict-affected and high-risk areas; which will apply from 1 January 2021 (hereinafter the ‘Regulation’).
Ezen aggályok eloszlatása céljából az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: rendelet) kötelezettségeket állapít meg a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc területén a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, érceik és arany uniós importőrei számára, amelyeket 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
Conflict-affected and high-risk areas for the purposes of that Regulation are defined as areas in a state of armed conflict or fragile post-conflict as well as areas witnessing weak or non-existent governance and security, such as failed states, and widespread and systematic violations of international law, including human rights abuses.
A rendelet alkalmazásában a „konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek” kifejezés a fegyveres konfliktus vagy bizonytalan konfliktus utáni helyzet jellemezte térségeket, valamint a gyenge vagy nem létező kormányzás és biztonság – például bukott államok – és a nemzetközi jog széles körű és rendszeres megsértése, ezen belül az emberi jogokkal való visszaélés jellemezte térségeket jelenti.
Article 14(1) of that Regulation sets out that in order to create clarity and certainty for and consistency among the practices of economic operators, in particular SMEs, the Commission, in consultation with the European External Action Service and the OECD, is to prepare non-binding guidelines for economic operators, explaining how best to apply the criteria for the identification of conflict-affected and high-risk areas (hereinafter the ‘Guidelines’).
A rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a gazdasági szereplők, különösen a kkv-k által folytatott gyakorlat tekintetében az egyértelműség, a bizonyosság és az egységesség megteremtése érdekében a Bizottságnak az Európai Külügyi Szolgálattal és az OECD-vel konzultálva nem kötelező erejű iránymutatásokat kell összeállítania a gazdasági szereplők számára, amelyekben ki kell fejtenie, hogy miként alkalmazhatók a legmegfelelőbben a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek azonosításának kritériumai (a továbbiakban: iránymutatás).
That Article also sets out that these Guidelines are to be based on the definition of conflict-affected and high-risk areas set out in the Regulation and are to take into account the OECD Due Diligence Guidance in this field, including other supply chain risks triggering red flags as defined in the relevant supplements to that Guidance.
Ugyanezen cikk szerint továbbá az iránymutatásnak a „konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek” fogalmának a rendeletben foglalt meghatározásán kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a kellő gondosság elvének alkalmazására vonatkozó OECD-útmutatást ezen a területen, ideértve azokat az ellátási lánccal összefüggő egyéb kockázatokat is, amelyek az említett útmutatás kiegészítéseiben foglaltak szerint figyelmeztető jelzést vonnak maguk után.
These Guidelines, to be effective, should set out the general concept of due diligence in supply chains of minerals and metals associated with conflict-affected and high-risk areas and the steps companies should take to identify and address the risks in this regard relating to the sourcing of tin, tantalum, tungsten and gold.
Ahhoz, hogy hatékony legyen, az iránymutatásnak ismertetnie kell a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekkel összefüggésben az ásványok és a fémek ellátási láncaiban alkalmazott kellő gondosság általános fogalmát, valamint azokat a lépéseket, amelyeket a vállalatoknak meg kell tenniük annak érdekében, hogy ennek kapcsán az ón, a tantál, a volfrám és az arany beszerzésével összefüggésben azonosítsák és kezeljék a felmerülő kockázatokat.
It should be recalled that the Regulation's requirements for Union importers do not only relate to metals and minerals originating from conflict-affected and high-risk areas, but also to associated risks along the upstream chain with regard to, e.g. trading, handling and exporting.
Emlékeztetni kell arra, hogy a rendelet által az uniós importőrökkel szemben támasztott követelmények nemcsak a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó fémekhez és ásványokhoz kapcsolódnak, hanem az ellátási lánc későbbi szakaszaihoz, például a kereskedelemhez, az anyagmozgatáshoz vagy az exporthoz kötődő kockázatokhoz is.
These Guidelines should also explain the key principles of the identification of conflict-affected and high-risk areas for the specific purpose of implementing the Regulation, while the definition and explanation of such areas are without prejudice to the Union's position on what may constitute conflict-affected and high-risk areas outside the context of that Regulation.
Az iránymutatásban el kell magyarázni a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek azonosításának a rendelet végrehajtása szempontjából releváns alapelveit, és világossá kell tenni, hogy a szóban forgó térségekkel kapcsolatos fogalommeghatározások és magyarázatok nincsenek kihatással arra, hogy az Unió a rendelet alkalmazásán kívüli körben mely területeket tekinti konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségeknek.
Reference to relevant open-source information that economic operators can use in identifying conflict-affected and high-risk areas should be a central part of these Guidelines, while recalling that relevant sources are updated with varying periodicity and should be complemented with other sources as appropriate.
Az iránymutatásban központi szerepet kap a gazdasági szereplők által a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek azonosítása céljából igénybe vehető nyílt információs források megjelölése, ugyanakkor azonban nem szabad megfeledkezni arról, hogy ezek a források eltérő gyakorisággal frissülnek, illetve hogy az adott helyzetnek megfelelően más források igénybevétele is szükséges lehet.
Other supply chain risks triggering red flags addressed by these Guidelines should relate to location, suppliers and unusual circumstances of trading operations and should be based on the OECD's work in this field.
Az iránymutatásban tárgyalt, az ellátási lánccal összefüggő, figyelmeztető jelzést maguk után vonó egyéb kockázatoknak a helyhez, a beszállítókhoz és a kereskedelmi ügyletek szokatlan körülményeihez kell kapcsolódniuk, és az OECD e területtel kapcsolatos tevékenységén kell alapulniuk.
Article 14(2) of the Regulation sets out that the Commission is to call on external expertise that will provide an indicative, non-exhaustive, regularly updated list of conflict-affected and high-risk areas.
A rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottságnak külső szakértőkkel tájékoztató, nem kimerítő jellegű, rendszeresen frissített jegyzéket kell készíttetnie a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekről.
That forthcoming list is to be based on the external experts' analysis of these Guidelines and other existing information from, inter alia, academics and supply chain due diligence schemes.
Ennek a későbbiekben elkészülő jegyzéknek ezen iránymutatásnak a külső szakértők általi elemzésén, valamint egyéb, többek között a tudományos közösségtől és a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos rendszerektől származó rendelkezésre álló információkon kell alapulnia.
These Guidelines are non-binding and Union importers maintain their responsibility to comply with the due diligence obligations under the Regulation, while the services of the Commission ensure that these Guidelines remain relevant over time,
Az iránymutatás nem kötelező, és az uniós importőrök mindenkor teljes felelősséget viselnek a rendeletben foglalt, a kellő gondosság elvének alkalmazásával összefüggő kötelezettségeik teljesítéséért, miközben a Bizottság szolgálatai gondoskodnak az iránymutatás naprakészen tartásáról,
Union importers with obligations under Regulation (EU) 2017/821 should follow the non-binding guidelines provided in the Annex to this Recommendation.
Azok az uniós importőrök, amelyekre az (EU) 2017/821 rendelet kötelezettségeket ró, kövessék az ezen ajánlás mellékletében található nem kötelező iránymutatást.
The guidelines can be followed also by other entities applying due diligence to their mineral supply chain.
Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 10-én.
This Recommendation will be published in the Official Journal of the European Union.
a Bizottság részéről
Done at Brussels, 10 August 2018.
a Bizottság tagja
For the Commission
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/821 rendelete (2017. május 17.) a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról (HL L 130., 2017.5.19., 1. o.).
Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council of 17 May 2017 laying down supply chain due diligence obligations for Union importers of tin, tantalum and tungsten, their ores, and gold originating from conflict-affected and high-risk areas (OJ L 130, 19.5.2017, p. 1).
AZ IRÁNYMUTATÁS CÉLJA
ANNEX
A rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak kézikönyv formájában nem kötelező erejű iránymutatásokat kell összeállítania a gazdasági szereplők számára, amelyekben ki kell fejtenie, hogy miként alkalmazhatók a legmegfelelőbben a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek azonosításának kritériumai (a továbbiakban: iránymutatás).
Regulation (EU) 2017/821 (hereinafter ‘the Regulation’) entered into force on 8 June 2017 and applies to Union importers (including but not limited to smelters and refiners) as from 1 January 2021.
Az iránymutatás:
As set out in its first Article, the Regulation is designed to provide transparency and certainty as regards the sourcing practices of Union importers sourcing from conflict-affected and high-risk areas.
2.
According to Article 14(1) of the Regulation, the European Commission is tasked with the preparation of non-binding guidelines in the form of a handbook for economic operators, explaining how best to apply the criteria for the identification of conflict-affected and high-risk areas.
SZAKASZA ismerteti a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok ellátási láncaiban alkalmazott kellő gondosság általános fogalmát, valamint azokat a lépéseket, amelyeket a vállalatoknak meg kell tenniük annak érdekében, hogy az ón, a tantál, a volfrám és az arany beszerzésével összefüggésben azonosítsák és kezeljék a felmerülő kockázatokat,
This Article also sets out that the guidelines are to take into account the OECD Due Diligence Guidance in this field, including other supply chain risks triggering the so-called ‘red flags’, as defined in the relevant supplements to that Guidance.
3.
In these guidelines,
SZAKASZA bemutatja a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek fogalmának a rendelet szerinti meghatározása alapelemeit,
SECTION 2 sets out the general concept of due diligence in supply chains of minerals originating from conflict-affected and high-risk areas and the steps companies should take to identify and address the risks associated with sourcing of tin, tantalum, tungsten and gold.
4.
SECTION 3 explains the key elements of the definition of conflict-affected and high-risk areas for the purposes of the Regulation.
SZAKASZA felsorolja azokat a nyílt információs forrásokat, amelyek segítik a vállalatokat a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek és az egyéb kockázatok azonosításában,
SECTION 4 lists open source information to help companies identify conflict-affected and high-risk areas and other risks.
5.
SECTION 5 provides information on other indicators of potential risks (or ‘red flags’) in the mineral supply chain in relation to location, suppliers, and unusual circumstances of trading operations.
SZAKASZA tájékoztatással szolgál az ásványok ellátási láncában felmerülő potenciális kockázatokra utaló, a hellyel, a beszállítókkal és a kereskedelmi ügyletek szokatlan körülményeivel kapcsolatos egyéb jelekről (az úgynevezett figyelmeztető jelzésekről).
These guidelines are designed to help EU importers carry out their supply chain due diligence.
Az iránymutatás célja az EU-ban működő importőrök segítése a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncokkal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítésében.
They are without prejudice to Regulation (EU) 2017/821 and are not legally binding.
Az iránymutatásnak nincs jogi hatása az (EU) 2017/821 rendelet alkalmazására, és jogilag nem kötelező.
Furthermore, it should be noted that pursuant to Article 14(2) of the Regulation, the European Commission will (subsequently) call upon external expertise that will provide an indicative, non-exhaustive, regularly updated list of conflict-affected and high-risk areas.
Megjegyzendő továbbá, hogy a rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint az Európai Bizottság (a későbbiekben) külső szakértőkkel tájékoztató, nem kimerítő jellegű, rendszeresen frissített jegyzéket fog készíttetni a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekről.
That list will be based on the external experts' analysis of these guidelines and existing information from, inter alia, governments, international organisations, academics and supply chain due diligence schemes.
Ez a jegyzék ezen iránymutatásnak a külső szakértők általi elemzésén, valamint többek között a kormányoktól, a nemzetközi szervezetektől, a tudományos közösségtől és a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos rendszerektől származó rendelkezésre álló információkon fog alapulni.
DUE DILIGENCE IN THE MINERAL SUPPLY CHAIN — GENERAL CONCEPT AND STEPS
A KELLŐ GONDOSSÁG ELVE AZ ÁSVÁNYOK ELLÁTÁSI LÁNCÁBAN: ALAPFOGALMAK ÉS LÉPÉSEK
The concept of risk-based due diligence
A kockázatalapú kellő gondosság fogalma
In conflict-affected and high-risk areas, companies involved in mining, processing and trade in minerals have the potential to generate income, growth and prosperity, sustain livelihoods and foster local development.
Azok a vállalatok, amelyek konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben ásványok bányászatában, feldolgozásában és kereskedelmében vesznek részt, jövedelmet termelhetnek, növekedést és prosperitást teremthetnek, megélhetést biztosíthatnak, és elősegíthetik a helyi fejlődést.
In such situations, companies may also be at risk of contributing to or being associated with significant adverse impacts associated with their activities or sourcing decisions, including armed conflict and serious human rights abuses.
Ezekben a helyzetekben fennállhat annak a kockázata, hogy a vállalatok tevékenysége vagy beszerzései olyan rendkívül kedvezőtlen hatásokat idéznek elő vagy a vállalatok neve olyan rendkívül kedvezőtlen hatásokkal forr össze, mint például a fegyveres konfliktusok vagy az emberi jogok súlyos megsértése.
In this perspective, to ensure that companies do not intentionally or unintentionally contribute to or become (or continue to be) associated with these adverse impacts, they should conduct risk-based due diligence as part of an on-going, proactive and reactive process firmly integrated into their management system.
Ebből a szempontból annak biztosítása érdekében, hogy sem szándékosan, sem akaratlanul ne járuljanak hozzá ilyen kedvezőtlen hatások kialakulásához és nevük ne forrjon össze ilyen kedvezőtlen hatásokkal, a vállalatoknak a kockázatalapú kellő gondosságot folyamatosan, proaktív és reaktív módon egyaránt, működési rendszerük szerves alkotóelemeként kell gyakorolniuk.
Generally, risk-based due diligence refers to the steps companies should take to identify and address actual or potential risks in their mineral supply chain in order to prevent or mitigate any contribution to adverse impacts related to the extraction, production, trading, processing, handling and export of minerals associated with conflict-affected and high-risk areas.
Általános értelemben a „kockázatalapú kellő gondosság” kifejezés azokra a lépésekre utal, amelyeket a vállalatoknak meg kell tenniük ahhoz, hogy azonosítsák és kezeljék az ásványok ellátási láncában jelentkező tényleges vagy potenciális kockázatokat, és ezáltal megelőzzék vagy enyhítsék esetleges hozzájárulásukat a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben jelentkező, az ásványok kitermelésével, előállításával, kereskedelmével, feldolgozásával, mozgatásával és exportjával összefüggő kedvezőtlen hatásokhoz.
Risks are defined in relation to the potentially adverse impacts of a given company's operations, which result from the company's own activities or which may be directly linked to operations, products or services by its business relationships with third parties, including suppliers and other entities in the supply chain.
A kockázatok azonosítása az adott vállalat működésének potenciális kedvezőtlen hatásai tükrében történik, legyen szó akár a vállalat saját tevékenységének hatásairól, akár a harmadik felekkel – például a beszállítókkal és az ellátási lánc más szereplőivel – fennálló üzleti kapcsolatokból fakadó tevékenységhez, termékekhez és szolgáltatásokhoz közvetlenül kötődő hatásokról.
Adverse impacts may include harm to people (i.e. external impacts), reputational damage or legal liability for the company (i.e. internal impacts), or both.
A kedvezőtlen hatások magukban foglalhatják az embereknek okozott károkat (azaz a külső hatásokat), a vállalat jó hírnevének csorbulását vagy jogi felelősségét (azaz a belső hatásokat), vagy mindkettőt.
Companies may face risks in their mineral supply chains because the circumstances of mineral extraction, production, trading, handling or export by their very nature carry a higher risk of having significant adverse impacts, such as financing conflict or fuelling, facilitating or exacerbating conditions of conflict as outlined in Annex II of the OECD Due Diligence Guidance and its supplements.
Ahogyan azt a kellő gondosság elvének alkalmazására vonatkozó OECD-útmutatás II. melléklete és kiegészítései bemutatják, a vállalatok azért szembesülhetnek kockázatokkal az ásványellátási láncukban, mert az ásványok kitermelésének, előállításának, kereskedelmének, mozgatásának és exportjának körülményei természetüknél fogva kockázatosabbak abból a szempontból, hogy például a konfliktusok finanszírozása vagy a konfliktusok szítása, kialakulásának elősegítése vagy kiéleződése kapcsán kedvezőtlen hatásokat idéznek elő.
Because of these risks, companies should make good faith efforts to identify and assess location, supplier or circumstantial-related risks and put in place due diligence measures adapted to the specific requirements of such risks.
E kockázatok miatt a vállalatoknak jóhiszemű erőfeszítéseket kell tenniük a hellyel, a beszállítókkal és a körülményekkel kapcsolatos kockázatok azonosítására és felmérésére, és olyan, a kellő gondosság elvén alapuló intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek igazodnak e kockázatok sajátos igényeihez.
Due diligence can also help companies ensure they observe international law and comply with domestic laws, including those governing illicit trade in mineral resources as well as UN sanctions and EU Decisions based on the Treaty of the European Union (TEU) and the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular restrictive measures pursuant to Article 215 TFEU.
A kellő gondosság emellett segítheti a vállalatokat a nemzetközi jog normáinak és a helyi jogrendszerek szabályainak betartásában, ideértve az ásványkincsek tiltott kereskedelmére vonatkozó előírásokat, valamint az ENSZ szankcióiban és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapján meghozott EU-határozatokban, különösen pedig az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedésekben foglalt szabályokat is.
The overall objective of the Regulation, which is based on the principles set forth in the OECD Guidance, is to enable the development of secure, transparent and verifiable supply chains of minerals and to ensure, facilitate and promote the responsible importation into the EU of minerals and metals from conflict-affected and high-risk areas without contributing to armed conflict and associated human rights abuses, thereby contributing to economic development and the livelihood of local communities.
Az OECD-útmutatásban rögzített elvekből kiindulva a rendelet általános célja – végső soron a gazdasági fejlődés előbbre vitele és a helyi közösségek életkörülményeinek javítása érdekében – annak biztosítása, hogy biztonságos, átlátható és ellenőrizhető ásványellátási láncok jöjjenek létre, továbbá annak biztosítása, megkönnyítése és ösztönzése, hogy a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok és fémek felelősségteljes módon kerüljenek behozatalra az EU-ba, úgy, hogy ez ne segítse a fegyveres konfliktusokat és az emberi jogok azokhoz társuló megsértését.
Due diligence — five-step framework
Kellő gondosság: öt lépés
Risk-based due diligence as recommended by the OECD Due Diligence Guidance is structured around the following five steps, all of which are also enshrined in the Regulation.
A kockázatalapú kellő gondosság a kellő gondosság elvének alkalmazására vonatkozó OECD-útmutatásban foglalt ajánlás szerint az alábbi, a rendeletben is megjelenő öt lépés köré szerveződik.
Companies along the supply chain should:
Az ellátási láncon belül működő vállalatoknak:
Establish a strong management system and adopt and clearly communicate to suppliers and the public their policy for the minerals and metals potentially originating from conflict-affected and high-risk areas.
erős irányítási rendszert kell létrehozniuk, és el kell fogadniuk és világosan kommunikálniuk kell a beszállítók és a nyilvánosság felé a potenciálisan konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványokra és fémekre vonatkozó politikájukat.
This includes the identification of the factual circumstances involved in the extraction, transport, handling, trading, processing, smelting, refining, and alloying, manufacturing, or selling of products that contain minerals from conflict-affected and high-risk areas.
Ennek a politikának ki kell terjednie a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok kitermelése, szállítása, mozgatása, kereskedelme, feldolgozása, olvasztása, finomítása és ötvözése, valamint az ilyen ásványokat tartalmazó termékek gyártása vagy értékesítése szempontjából releváns ténybeli körülmények azonosítására (lásd a rendelet 4. cikkét),
(Article 4 of the Regulation)
azonosítaniuk és értékelniük kell az ellátási láncban felmerülő tényleges és potenciális kockázatokat (lásd a rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontját),
Identify and assess any actual or potential risks in the supply chain.
stratégiát kell kialakítaniuk és alkalmazniuk arra vonatkozóan, hogy mit tesznek az azonosított kockázatokkal szemben azok megelőzésére vagy csökkentésére, és ennek érdekében kockázatkezelési tervet kell elfogadniuk és végrehajtaniuk.