natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the electrical and electronic equipment manufacturing sector under Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket megállapító ágazati referenciadokumentumról
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) identified the electrical and electronic equipment manufacturing sector as a priority sector.
A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló, 1221/2009/EK rendelet szerint ágazati és ágazatközi referenciadokumentumok elfogadása céljából az ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét meghatározó munkaterv elkészítéséről szóló bizottsági közlemény az elektromos és elektronikai berendezések gyártását kiemelt ágazatként határozta meg.
The sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector should focus on best practices, indicators and benchmarks for manufacturers of electrical and electronic equipment.
Az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban alkalmazandó ágazati referenciadokumentumnak az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó vállalatokra alkalmazandó legjobb gyakorlatokra, mutatókra és referenciaértékekre kell összpontosítania.
It should identify, by way of best environmental management practices for the sector, concrete actions to improve the overall environmental management of companies in the sector in three main areas: manufacturing processes, supply chain management and actions fostering a more circular economy.
Az ágazatra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok révén meg kell határoznia, hogy melyek azok a konkrét intézkedések, amelyekkel az ágazatban működő vállalatok általában véve megfelelőbb környezetgazdálkodást tudnak elérni a következő három fő területen: gyártási folyamatok, a szállítói lánc irányítása, valamint a körforgásos gazdaság felé történő elmozdulás elősegítését szolgáló intézkedések.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Annak érdekében, hogy a szervezeteknek, a környezetvédelmi hitelesítőknek és más szereplőknek is elegendő idő álljon rendelkezésére az ágazati referenciadokumentumnak az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban történő bevezetésére való felkészüléshez, e határozat alkalmazásának kezdőnapját annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított 120 napig el kell halasztani.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the electrical and electronic equipment manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Az 1221/2009/EK rendelet alkalmazásában az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokról, ágazati környezeti teljesítménymutatókról és kiválósági referenciaértékekről szóló ágazati referenciadokumentumot e határozat melléklete tartalmazza.
It shall apply from 19 May 2019.
Ezt a határozatot 2019. május 19-től kell alkalmazni.
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
Ez az ágazati referenciadokumentum (ÁRD) az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) által összeállított részletes tudományos és szakpolitikai jelentésen (legjobb gyakorlatokról szóló jelentés) alapul.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the electrical and electronic equipment manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
E kereten belül ez az ÁRD ágazatspecifikus útmutatást nyújt az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazat számára, továbbá felhívja a figyelmet számos fejlesztési lehetőségre és legjobb gyakorlatra.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the electrical and electronic equipment manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Következésképpen e dokumentum célja az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban működő valamennyi szervezet – közvetett és közvetlen – támogatása a vonatkozó környezetvédelmi szempontokra való összpontosításban, valamint a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokkal, a szervezetek környezetvédelmi teljesítményének mérését szolgáló megfelelő ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókkal, valamint a kiválósági referenciaértékekkel kapcsolatos információk fellelésében.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations
Miként kell az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezeteknek az ÁRD-ket figyelembe venniük?
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Azonban tehetnek javaslatot további olyan elemekre, amelyekkel a szervezet a jövőben foglalkozhat a környezeti teljesítmény folyamatos javítása melletti elkötelezettsége jegyében.
Structure of the Sectoral Reference Document
Az ágazati referenciadokumentum felépítése
This document consists of four chapters.
Az ágazati referenciadokumentum négy fejezetre tagolódik.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Az 1. fejezet bemutatja az EMAS jogi hátterét és a dokumentum használatának módját, míg a 2. fejezet ezen ÁRD alkalmazási területét határozza meg.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
A 3. fejezet a különböző legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokról ad rövid leírást e gyakorlatok alkalmazhatóságával kapcsolatos információkkal kiegészítve.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Amennyiben egy adott legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlathoz meghatározhatóak voltak konkrét környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek, ezek is bemutatásra kerülnek.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (type of electrical and electronic equipment manufactured ranging from large household appliances to small and microelectronic equipment and including both business-to-business and business-to-consumers, diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Nem lehetett azonban az összes legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat esetében kiválósági referenciaértékeket meghatározni, aminek az az oka, hogy nem állt rendelkezésre elegendő adat, vagy pedig az egyes vállalatok és/vagy telephelyek között olyan sok eltérés van (a legyártott elektromos és elektronikai berendezések típusai a háztartási nagygépektől a kis és mikroelektronikai berendezésekig terjednek, és ebbe beletartoznak a vállalatok közötti, illetve a vállalatok és fogyasztók közötti gyakorlatok; a gyártó létesítményekben alkalmazott gyártási folyamatok sokfélesége stb.), hogy nem lenne értelme kiválósági referenciaértéket meghatározni.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Még ha vannak is kiválósági referenciaértékek, nem tekintendők valamennyi vállalat tekintetében elérendő célnak vagy olyan mérőszámnak, amellyel össze lehetne hasonlítani az ágazaton belül működő valamennyi vállalat környezeti teljesítményszintjét; céljuk inkább annak mérése, hogy milyen lehetőségek vannak az egyes vállalkozásoknak az elért fejlődésük mérése terén való támogatása és a további fejlődésre való motiválásuk tekintetében.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Végül a 4. fejezet egy átfogó táblázatban számba veszi a legfontosabb környezeti teljesítménymutatókat, valamint a hozzájuk tartozó magyarázatokat és kiválósági referenciaértékeket.
This reference document addresses the environmental performance of the Electrical and Electronic Equipment (EEE) manufacturing sector.
Ez a referenciadokumentum az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazat környezeti teljesítményével foglalkozik.
The target group of this document are companies belonging to the EEE manufacturing sector, i.e. to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006):
Célközönségét az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatban működő vállalkozások alkotják, azaz (a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott statisztikai osztályozása szerint) a következő NACE-kódokra vonatkozik:
26 — Manufacture of computer, electronic and optical products,
26 – Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása;
27 — Manufacture of electrical equipment,
27 – Villamos berendezés gyártása;
28.12, 28.13 — Manufacture of fluid power equipment and of other pumps and compressors,
28.12, 28.13 – Hidraulikus, pneumatikus berendezés és egyéb szivattyú, kompresszor gyártása;
Manufacture of lifting and handling equipment,
Emelő-, anyagmozgató gép gyártása;
Manufacture of office machinery and equipment.
Irodagép gyártása.
This reference document covers actions that EEE manufacturers can implement to achieve improvements in the environmental performance over the whole EEE value chain, as presented in the figure below.
A referenciadokumentum olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyeket az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó vállalkozások az elektromos és elektronikai berendezések teljes értéklánca tekintetében végre tudnak hajtani a jobb környezeti teljesítményszint elérése érdekében, amint azt az alábbi ábra bemutatja.
In the figure, the arrows show the key material flows among the different actors in the value chain, while the terms ‘direct’ and ‘indirect’ are used to distinguish the activities where a manufacturer has full control (‘direct environmental aspects’) to those resulting from the interaction with third parties but which can be influenced to a reasonable degree by the EEE manufacturer (‘indirect environmental aspects’).
Az ábrán látható nyilak az értéklánc különböző szereplői közötti fő anyagáramlásokat mutatják be, a „közvetlen” és a „közvetett” kifejezések célja pedig azon tevékenységek közötti különbségtétel, amelyek felett a gyártó teljeskörű ellenőrzést gyakorol („közvetlen környezeti tényezők”), illetve amelyek a harmadik felekkel folytatott együttműködésből következnek, de az elektromos és elektronikai berendezés gyártója észszerű mértékig befolyásolhatja őket („közvetett környezeti tényezők”).
Overview of key material flows of the electrical and electronic equipment (EEE) manufacturing value chain
Az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó értéklánc fő anyagáramlásainak áttekintése
This reference document is divided into three main sections (Table 2-1) which cover, from the perspective of the manufacturers, the main environmental aspects along the value chain of the electrical and electronic equipment.
Ez a referenciadokumentum három fő szakaszból áll (2-1. táblázat), amelyek az elektromos és elektronikai berendezések értéklánca mentén a fő környezeti tényezőket fedik le, a gyártók szemszögéből.
Table 2-1
2-1. táblázat
Structure of the reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector and main environmental aspects addressed
Az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártó ágazatra vonatkozó referenciadokumentum felépítése és a vizsgált fő környezeti tényezők
Main environmental aspects addressed
A vizsgált fő környezeti tényezők
BEMPs for manufacturing processes
A gyártási folyamatokra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok
This section covers the activities related to core electrical and electronic equipment manufacturing operations.
Ez a szakasz az elektromos és elektronikai berendezések fő gyártási műveleteihez kapcsolódó tevékenységeket fedi le.
Component manufacturing and assembly
Alkotóelemek gyártása és összeszerelése
Final product assembly
Végtermék összeszerelése
Plant utilities
A létesítmény közműellátása
Site management
Telephelykezelés
BEMPs for supply chain management
A szállítói lánc irányítása terén alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok
This section deals with the management of the supply chain by electrical and electronic equipment manufacturers.
Ez a szakasz a szállítói lánc elektromos és elektronikai berendezések gyártói általi irányításával foglalkozik.
It focuses on the operations that companies in the sector can put in place to sustainably source materials, substitute hazardous substances and reduce the biodiversity impacts of their supply chain.
Azokra az intézkedésekre összpontosít, amelyeket az ágazatban működő vállalkozások az anyagok fenntartható forrásokból való beszerzése, a veszélyes anyagok helyettesítése és értékláncuk által a biológiai sokféleségre gyakorolt hatások csökkentése érdekében léptethetnek életbe.
Sourcing of materials and components
Az anyagok és alkotóelemek beszerzése
Communication with and management of suppliers
A beszállítókkal folytatott kommunikáció és a velük való együttműködés irányítása
Product design
Terméktervezés
BEMPs fostering a more circular economy
A körforgásos gazdaság felé történő elmozdulást elősegítő legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok
This section deals with management and strategic practices that electrical and electronic equipment manufacturers can implement to foster a more circular economy, such as changing design practices, remanufacturing products, or developing more sustainable business models.
Ez a szakasz olyan kezelési és stratégiai gyakorlatokkal foglalkozik, amelyeket az elektromos és elektronikai berendezések gyártói a körforgásos gazdaság felé történő előmozdulás érdekében tudnak életbe léptetni; ilyen például a terméktervezési gyakorlatok módosítása, a termékek újragyártása, illetve fenntarthatóbb üzleti modellek kidolgozása.
Product design/Development of business models
Terméktervezés/üzleti modellek kidolgozása
End-of-life management
Kezelés az életciklus végén
The environmental aspects presented in Table 2-2 were selected as the most commonly relevant in the sector.
A 2-2. táblázatban bemutatott környezeti tényezők az ágazat legáltalánosabb releváns tényezőiként kerültek kiválasztásra.
However, the environmental aspects to be managed by specific companies need to be assessed on a case-by-case basis.
Azt azonban, hogy az egyes vállalkozásoknak mely környezeti tényezőkkel kell foglalkozniuk, esetenként kell felmérni.
Table 2-2
2-2. táblázat
Most relevant environmental aspects and related main environmental pressures addressed in this document
Az ebben a dokumentumban vizsgált legrelevánsabb környezeti tényezők és a kapcsolódó fő környezeti terhelések
Most relevant environmental aspects
A legrelevánsabb környezeti tényezők
Related main environmental pressures
Kapcsolódó főbb környezeti terhelések
Resource efficiency
Erőforrás-hatékonyság
Product design/Development of business model
Terméktervezés/üzleti modell kidolgozása
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE ELECTRICAL AND ELECTRONIC EQUIPMENT MANUFACTURING SECTOR
AZ ELEKTROMOS ÉS ELEKTRONIKAI BERENDEZÉSEKET GYÁRTÓ ÁGAZATBAN ALKALMAZANDÓ LEGJOBB KÖRNYEZETVÉDELMI VEZETÉSI GYAKORLATOK, ÁGAZATI KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ÉS KIVÁLÓSÁGI REFERENCIAÉRTÉKEK
This section is relevant for the EEE manufacturers.
Ez a szakasz az elektromos és elektronikai berendezéseket gyártókra vonatkozik.
Energy-efficient cleanroom technology
Energiahatékony tisztatéri technológiák
BEMP is to minimise the energy use of the cleanrooms.
A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a tisztatér energiafelhasználásának lehető legalacsonyabbra csökkentése.
This can be achieved by implementing the following measures:
Ezt a következő intézkedések végrehajtásával lehet elérni:
Defining the capacity of the cleanroom facility correctly and dimensioning its equipment accordingly.
Megfelelő módon meg kell határozni a tisztatér kapacitását, és az ott működő berendezéseket ennek megfelelően kell dimenzionálni.
Downsizing to the minimum required is the target for all equipment, except cooling towers and passive components (pipes and ducts) which can be upsized to save energy.
Valamennyi berendezés tekintetében a lehető legkisebb méret elérése a cél, kivéve a hűtőtornyokat és a passzív alkatrészeket (csövek és vezetékek), amelyek mérete az energiamegtakarítás érdekében növelhető.
Their upsizing improves the chiller performance and allows the use of smaller fans and pumps.
Ezek méretének növelésével javul a hűtőteljesítmény, így lehetővé válik kisebb ventilátorok és szivattyúk használata.
Reducing the pressure difference between the cleanroom and its surroundings and adapting the air volume to the demand in order to reduce the electricity use of the fans.
Csökkenteni kell a tisztatér és környezete közötti nyomáskülönbséget, illetve a levegő mennyiségét a szükséglethez kell igazítani a ventilátorok villamosenergia-felhasználásának csökkentése érdekében.
Allowing wider operating ranges for the cleanroom space temperature and relative humidity.
Nagyobb működési tartományt kell lehetővé tenni a tisztatér hőmérséklete és relatív páratartalma tekintetében.
Wider operating ranges lead to lower energy use for cooling, preheating and dehumidification of the supply airflow.
A nagyobb működési tartományok révén kevesebb energia szükséges a bemeneti levegő hűtéséhez, előhűtéséhez és páramentesítéséhez.
Setting a lower face velocity by combining larger air handling units with smaller fans that allow the air circulation to be maintained at a lower velocity.
Alacsonyabb átáramlási sebességet kell meghatározni, mégpedig nagyobb légkezelő egységek kisebb ventilátorokkal való kombinálása révén, aminek köszönhetően a levegő keringetése alacsonyabb sebességen fenntartható.
Determining the lowest possible Air Change Rate (ACR) by reducing the heat load and the actual particle generation within the cleanroom.
A légcsereszámot a lehető legalacsonyabb szinten kell meghatározni a hőterhelésnek és a tényleges részecske-generálásnak a tisztatérben való csökkentésével.
Exploiting all opportunities to reduce the heat load generated within the cleanroom and recover the waste heat from process equipment.
Minden lehetőséget meg kell ragadni a tisztatérben keletkezett hőterhelés csökkentése és a berendezésből származó hulladékhő visszanyerése érdekében.
The recovered waste heat can be used, for instance, to reheat supply air.
A visszanyert hulladékhő ezután felhasználható például a bemeneti levegő újbóli felmelegítéséhez.
Using highly efficient components, such as Variable-Frequency Drive (VFD) fan motors, pumps and chillers to allow a better response to the varying load of the cleanroom.
A rendkívül magas hatékonyságú alkatrészek, például váltakozó frekvenciájú meghajtóval (Variable-Frequency Drive, VFD) rendelkező ventilátormotorok, szivattyúk és hűtők megfelelőbb reakciót tesznek lehetővé a tisztatér váltakozó terhelésére.
Avoiding over-purification of the water required for the cleanroom operations by respecting the specifications of the required cleanroom classification, without excessively large safety margins.
A tisztatér üzemeléséhez szükséges víz túlzott mértékű tisztítását kerülni kell, mégpedig a tisztatér kötelező besorolására vonatkozó előírások tiszteletben tartása révén, a túlzóan nagy biztonsági sávok alkalmazása nélkül.
The BEMP is broadly applicable to all EEE manufacturers that operate cleanrooms.
A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az elektromos és elektronikai berendezések valamennyi, tisztateret üzemeltető gyártójára alkalmazható.
For newly built cleanroom facilities, the ACR can be lower than the ACR range recommended according to its classification, but efforts are necessary to ensure and adjust the quality requirements of the cleanroom.
Az újonnan épített tisztateret üzemeltető létesítmények tekintetében a légcsereszám lehet alacsonyabb, mint a besorolásának megfelelően ajánlott légcsereszám, mindazonáltal törekedni kell a tisztatér minőségi követelményeinek a biztosítására és az igényekhez való hozzáigazítására.
For existing cleanroom facilities, particle count-based control and continuous monitoring can be applied to reduce ACR values.
A meglévő tisztateret üzemeltető létesítmények esetében a légcsereszám csökkentése érdekében részecskeszám-alapú szabályozás és folyamatos nyomon követés alkalmazható.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek
Environmental performance indicators
Környezeti teljesítménymutatók
Benchmarks of excellence
Kiválósági referenciaértékek
(i1) Energy use in the cleanroom for printed circuit board manufacturing (kWh/m2 of processed printed circuit board)
Energiafelhasználás a tisztatérben a nyomtatott áramköri lapok gyártása esetén (kWh/m2/feldolgozott nyomtatott áramköri lap)
(i2) Energy use in the cleanroom for semiconductors and/or integrated circuits manufacturing (kWh/cm2 of silicon wafers)
Energiafelhasználás a tisztatérben félvezetők és/vagy integrált áramkörök gyártása esetén (kWh/cm2/szilikon lap)
(i3) Air Change Rate (number/hour)
Légcsereszám (szám/óra)
(i4) COP (Coefficient of Performance) of the cooling equipment installed (kWh cooling energy produced/kWh energy used)
A beszerelt hűtőberendezés hűtési hatásfoka (kWh előállított hűtési energia/kWh felhasznált energia)
(i5) Water conductivity (μS/cm)
A víz vezetőképessége (μS/cm)
Energy-efficient cooling technology
Energiahatékony hűtési technológiák
BEMP is to reduce the need for cooling and improve the energy efficiency of the cooling systems used in production processes and production halls.
A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a termelési folyamatokban és gyártócsarnokokban használt hűtőrendszerek hűtésigényének a csökkentése és energiahatékonyságának a növelése.
This can be achieved by applying the following measures:
Ezt a következő intézkedésekkel lehet elérni: