natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ L 145, 10.6.2009, p.
Dijsselbloem
Commission Decision (EU) 2016/1031
A Bizottság (EU) 2016/1031 határozata
of 6 November 2015
(2015. november 6.)
on the measures SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) implemented by Estonia for AS Estonian Air
az Észtország által az AS Estonian Air légitársaságnak nyújtott SA.35956 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/N) számú intézkedésekről és az Észtország
on the measures SA.36868 (14/C) (ex 13/N) which Estonia is planning to implement for AS Estonian Air
az AS Estonian Air légitársaság számára nyújtandó SA.36868 (14/C) (korábbi 13/N) számú intézkedésekről
(notified under document C(2015) 7470)
(az értesítés a C(2015) 7470. számú dokumentummal történt)
Having regard to the decisions by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty, in respect of the aid SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] and in respect of the aid SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
tekintettel a Bizottságnak az SA.35956 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/N) [1] számú támogatás és az SA.36868 (14/C) (korábbi 13/N) tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról szóló határozatára [2],
The rescue case (SA.35956)
A megmentési ügy (SA.35956)
By letter dated 3 December 2012, Estonia notified the Commission of its plans to provide rescue aid in favour of AS Estonian Air (‘Estonian Air’ or ‘the airline’) as well as of several capital injections carried out in the past.
2012. december 3-i levelében Észtország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megmentési támogatásban kívánja részesíteni az AS Estonian Air (a továbbiakban: Estonian Air vagy a légitársaság) észt légitársaságot, illetve hogy az Estonian Air korábban több alkalommal is részesült támogatásban tőkeinjekciók formájában.
A meeting with the Estonian authorities took place on 4 December 2012.
2012. december 4-én értekezletet tartottak az észt hatóságokkal.
Following those pre-notification contacts, by SANI notification number 7853 of 20 December 2012, Estonia notified to the Commission the planned provision of rescue aid to the airline in the form of a loan facility amounting to EUR 8,3 million.
A bejelentést megelőző kapcsolatfelvételeket követően Észtország a 2012. december 20-i 7853. számú SANI-azonosító alatt bejelentette a Bizottságnak, hogy 8,3 millió EUR értékű hitelkeret formájában megmentési támogatást kíván nyújtani a légitársaságnak.
For this reason, the Commission registered the case as non-notified aid (13/NN) and informed Estonia of the reclassification of the case by letter of 10 January 2013.
2013. március 4-én kelt levelében Észtország tájékoztatta a Bizottságot 2013. február 28-án hozott döntéséről, hogy 28,7 millió EUR összeggel növeli az Estonian Air légitársaságnak nyújtott megmentési hitelt.
Furthermore, the Commission requested additional information by letter of 10 January 2013, to which Estonia replied by letter of 21 January 2013.
2013. április 16-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Észtországot, hogy a kiegészítő megmentési támogatás tekintetében a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás kiterjesztéséről határozott (a (4) preambulumbekezdésben említett határozattal együttesen: a megmentési támogatásra vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozatok).
By letter dated 20 February 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty in respect of the rescue aid amounting to EUR 8,3 million and the measures granted in the past.
A megmentési támogatásra vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozatokat 2013. május 29-én kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [3].
By letter dated 16 April 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to extend the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty to the additional rescue aid (jointly with the decision referred to in recital 4, ‘the rescue aid opening decisions’).
A Bizottsághoz két érdekelt féltől, az International Airlines Grouptól (a továbbiakban: IAG) és a Ryanairtől érkeztek észrevételek.
Estonia submitted comments on the rescue aid opening decisions by letters dated 9 April and 17 May 2013.
A Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Észtországnak, amely lehetőséget kapott rá, hogy reagáljon ezekre; Észtország megjegyzései 2013. augusztus 5-én kelt levelében érkeztek meg.
The Commission requested additional information from Estonia by letter of 8 April 2013, which Estonia replied to on 18 April 2013.
A szerkezetátalakítási ügy (SA.36868)
The rescue aid opening decisions were published in the Official Journal of the European Union on 29 May 2013 [3].
A Bizottsággal való informális kapcsolatfelvételek után Észtország 2013. június 20-án 8513. számú SANI-azonosító alatt bejelentette a légitársaság 40,7 millió EUR összegű újratőkésítését is tartalmazó szerkezetátalakítási tervet.
The Commission invited interested parties to submit comments on the measures.
A bejelentést SA.36868 (13/N) számon vették nyilvántartásba.
The Commission received comments from two interested parties, namely International Airlines Group (‘IAG’) and Ryanair.
Emellett 2013. május 23-án panaszt nyújtott be a Ryanair a Bizottsághoz az Estonian Air tőkeemelési tervével és egy, az Estonian Air tulajdonában álló irodaépületre vonatkozó, az Estonian Air és a Tallinni repülőtér közötti visszlízing-ügylettel kapcsolatban.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 5 August 2013.
2013. június 25-én a Bizottság továbbította a panaszt Észtországnak.
Following informal contacts with the Commission, Estonia notified a restructuring plan — including a recapitalisation of the airline amounting to EUR 40,7 million — on 20 June 2013, by SANI notification number 8513.
2014. február 4-i levelében a Bizottság tájékoztatta Észtországot határozatáról, amely szerint a bejelentett szerkezetátalakítási támogatás tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozat) [5].
The notification was registered with number SA.36868 (13/N).
2014. október 31-én az észt hatóságok módosított szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be.
The Commission requested additional information by letters dated 16 July and 28 October 2013, to which the Estonian authorities replied by letters dated 28 August and 25 November 2013.
Ezt követően találkozókat tartottak az észt hatóságokkal 2014. november 23-án, december 11-én és december 19-én, és az észt hatóságok további információkat nyújtottak be 2014. december 3-án, 10-én és 19-én.
Estonia submitted additional information by e-mail of 22 December 2013.
A szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozatot 2014. május 9-én kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [6].
On 25 June 2013, the Commission forwarded the complaint to Estonia.
A Bizottsághoz két érdekelt féltől, a Ryanairtől és egy neve elhallgatását kérő érdekelt féltől érkeztek észrevételek.
Estonia’s comments were submitted by letter dated 5 August 2013 [4].
A Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Észtországnak, amely lehetőséget kapott rá, hogy reagáljon ezekre; Észtország megjegyzései 2014. augusztus 15-én kelt levelében érkeztek meg.
Estonia submitted comments on the restructuring aid opening decision by letter dated 19 March 2014.
AZ ÉSZT LÉGI KÖZLEKEDÉSI PIAC
A meeting with the Estonian authorities and Estonian Air took place on 7 May 2014, followed by a telephone conference on 30 June 2014.
Észtország legfontosabb repülőtere a Tallinni repülőtér, amely a 2012-ben tapasztalt 2,21 millió utas helyett 2013-ban 1,96 millió utast szolgált ki, mely 11,2 %-os csökkenést jelent.
In addition, a meeting with the Estonian authorities and their legal representative took place on 28 August 2014, after which Estonia provided additional information by e-mail on 10 September 2014.
2013-ban 13 légitársaság üzemeltetett menetrend szerinti járatokat Tallinnból és Tallinnba, és összesen 20 útvonalat szolgált ki egész évben [8].
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
Az Estonian Air a Tallinni repülőtéren keresztül utazók 27,6 %-át szállította 2013-ban, mely a 2012-es 40,2 %-hoz képes visszaesés, habár a légitársaság megtartotta vezető pozícióját.
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
2013-ban a Ryanair és a Lufthansa a Tallinnba érkező vagy innen induló utasok 15,1 %-át, illetve 10,5 %-át szállította, ezután szorosan következett a Finnair és az airBaltic [10].
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
2014-ben az Estonian Air összes utasból való részesedése tovább csökkent 26,6 %-ra, amelyet a Lufthansa 13,4 %-kal, a Ryanair pedig 11,5 %-kal követett [11].
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
Az észt gazdaság 2013-ban tapasztalt stabilitása miatt a légi közlekedés iránti kereslet magas maradt, mely lehetővé tette más légitársaságok számára, hogy növeljék kínálatukat és piaci részesedésüket [12].
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
2013-ban a Turkish Airlines kezdte meg az Isztambulba és Isztambulból közlekedő járatok üzemeltetését, a Ryanair hét új útvonalat nyitott meg, míg a Lufthansa és az airBaltic növelte a járatsűrűségét.
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
A Tallinni repülőtér irányítója szerint egész Észtország a repülőtér vonzáskörzetének tekinthető.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
Ugyanakkor Észtország legnagyobb része más nemzetközi repülőterek vonzáskörzetébe is beletartozik, ilyen például Helsinki, Riga és Szentpétervár [14].
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
A KEDVEZMÉNYEZETT
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
Az észt jog szerint bejegyzett, a Tallinni repülőteret bázisként használó Estonian Air részvénytársaság Észtország nemzeti légitársaságának számít.
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
Jelenleg a légitársaság 160 munkavállalóval rendelkezik, és hét repülőgépből álló flottát kezel.
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
Az Estonian Airt állami tulajdonban lévő vállalatként alapították, miután Észtország 1991-ben függetlenedett az orosz Aeroflot légitársaság egyik részlegétől.
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
A privatizációs erőfeszítéseket és a részvényesi struktúra későbbi változásait követően az Estonian Airt jelenleg Észtország (97,34 %) és az SAS csoport (2,66 %, a továbbiakban: SAS) birtokolja.
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
Az Estonian Air egy közös vállalkozásban vesz részt: az Eesti Aviokütuse Teenuste AS-ben (51 %-os részesedéssel), amely a repülőgépek üzemanyag-feltöltését végzi a Tallinni repülőtéren.
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Az Estonian Air az AS Amadeus Eesti közös vállalkozásban is együttműködött (60 %-os részesedéssel), amely foglalási rendszereket és támogatást kínál az észt utazási irodáknak, ám 2014 elején eladta a részesedését az Amadeus IT Group, S.A [15] társaságnak.
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
Az Estonian Air szintén rendelkezett egy 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalattal (AS Estonian Air Regional), amely az Estonian Airrel együttműködésben kereskedelmi járatokat működtetett egyes szomszédos célállomásokra.
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
A leányvállalatot 2013 júniusában eladták a Fort Aero BBAA OÜ-nek, egy magánrepülőgépeket üzemeltető vállalatnak [16].
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Az Estonian Air komoly veszteségeket termelt 2006 óta.
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
2012 első felében az Estonian Air veszteségei elérték a 14,9 millió EUR-t [17].
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
2012 júniusában az Estonian Air felülvizsgálta a 2012. évre vonatkozó előrejelzését, és 25 millió EUR működési veszteséget irányzott elő erre az évre (az eredeti költségvetés 8,8 millió EUR összegű éves veszteséget irányzott elő).
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
2012. július végén az Estonian Air az észt jog szerint technikai csődhelyzetbe került.
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
A légitársaság a 2012-es pénzügyi évben 49,2 millió EUR veszteséget termelt.
THE BENEFICIARY
Az Estonian Air nettó vesztesége 2013-ban 8,1 millió EUR-t ért el [18].
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
2014-ben a nettó veszteség 10,4 millió EUR-ra rúgott [19].
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
A 2009. évi tőkeemelés (1. intézkedés)
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
A Tallinni repülőtér és a légitársaság 1993-ig egyetlen társaságot alkotott, mikor is a légitársaság független társasággá vált.
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
1996-ban Észtország a légitársaság részvényeinek 66 %-át privatizálta.
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
A privatizációt követően a részvények az alábbiak szerint oszlottak meg: 49 % a Maersk Air, 34 % az észt Gazdasági és Kommunikációs Minisztérium és 17 % a Cresco Investment Bank (a továbbiakban: Cresco), egy helyi befektetési bank tulajdona volt.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
2003-ban az SAS megvásárolta a Maersk Air 49 %-os részesedését, a többi részesedésben nem történt változás.
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Az Észtország által benyújtott információk alapján a légitársaság két fő okból kifolyólag új tőkét igényelt a részvényeseitől 2009-ben.
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Az egyik, hogy 2008 elején az Estonian Air […] millió EUR [20] előleget fizetett készpénzben három új Bombardier regionális utasszállításra használt repülőgépért, hogy a flottáját hatékonyabb repülőgépekkel újítsa fel.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
A másik, hogy az üzleti modell a pénzügyi válság okozta stresszhelyzetben nem működött, és a légitársaság likviditási problémákkal találta magát szemben az év végén.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
2009 februárjában az összes részvényes hozzájárult a légitársaság tőkéjének 7,28 millió EUR-val való növeléséhez a részesedésük arányában.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
Észtország 2,48 millió EUR-t fizetett ki készpénzben, míg a Cresco 1,23 millió EUR-t bocsátott rendelkezésre, szintén készpénzben.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Az SAS összesen 3,57 millió EUR-t injektált a légitársaságba, amelyből 1,21 millió EUR-t készpénzben, 2,36 millió EUR-t hitel-tőke konverzió formájában nyújtott.
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
Az Estonian Air részvényesi struktúrája az 1. intézkedés következtében nem változott.
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
A földi kiszolgálási részleg értékesítése 2009-ben (2. intézkedés)
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
2009 júniusában az Estonian Air 2,4 millió EUR-ért eladta a földi kiszolgálási vállalkozását az állami tulajdonban lévő Tallinni repülőtérnek.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
A vásárlás időpontjában a Tallinni repülőtér 100 %-ban Észtország tulajdonában állt.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
Az észt hatóságok ismertették, hogy nem folytattak le nyílt, átlátható és feltétel nélküli pályázatot.
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Ezenkívül az eladási árat nem szakértői véleményre alapozták, hanem az eladásra szánt eszközök könyv szerinti értékére.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
Az értékcsökkentett eszközöket úgy vették figyelembe, hogy értéket adtak hozzájuk.
The 2009 capital increase (measure 1)
Az észt hatóságok szerint az árat a Tallinni repülőtér és az Estonian Air között rendezett közvetlen tárgyalásokon határozták meg.
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
A 2010. évi tőkeinjekció (3. intézkedés)
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Észtország 2010. november 10-én 17,9 millió EUR-t (280 millió észt korona [EEK]) injektált készpénzben az Estonian Air tőkéjébe, míg az SAS 2 millió EUR értékben hitel-tőke konverziót hajtott végre.
After privatisation, the shares were held as follows: 49 % by Maersk Air, 34 % by the Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia, and 17 % by Cresco Investment Bank (‘Cresco’), a local investment bank.
Az SAS ugyanakkor a Cresco SAS-től felvett hitelének […] EUR összegű leírásáért cserébe megszerezte a Cresco 17 %-os részesedését a légitársaságban, így a Cresco részvényesi státusa megszűnt.
In 2003, SAS bought the 49 % stake of Maersk Air, while the other shareholdings remained the same.
A légitársaság többségi tulajdonának megszerzésére irányuló döntés egy 2010-ig visszanyúló üzleti terven alapult (a továbbiakban: a 2010. évi üzleti terv).
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Észtország ugyanakkor hosszú távú összeköttetéseket akart biztosítani Tallinn és a legfontosabb üzleti célállomások között, és úgy látta, hogy e célkitűzés megvalósításához a légitársaság feletti felügyelet tőkeinjekción keresztül történő megszerzése a legjobb megoldás.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
A tőkét látszólag három Bombardier CRJ900 típusú repülőgép […] millió USD összegű előlegének a kifizetésére használták fel – amelyeket 2011-ben szállítottak le –, illetve a 2011. évi, 17,3 millió EUR-ra rúgó nettó veszteség egy részének fedezésére.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
A 2010. évi tőkeinjekció eredményeként Észtország 90 %-os részesedéssel az Estonian Air többségi tulajdonosává vált, míg az SAS részesedése 10 %-ra apadt.
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
A (33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Cresco – amely a légitársaság 1996-os privatizációja óta az Estonian Air részvényeinek 17 %-át birtokolta – megszűnt részvényesnek lenni, és úgy döntött, hogy nem injektál több pénzt a légitársaságba [21].
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
A 2011/2012. évi tőkeemelés (4. intézkedés)
SAS injected a total of EUR 3,57 million, of which EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
2011 novemberében Észtország úgy döntött, hogy 30 millió EUR összegű tőkét injektál az Estonian Air légitársaságba, és 97,34 %-ra emeli a részesedését.
The shareholding structure of Estonian Air did not change as a result of measure 1.
Azóta nem változott az Estonian Air részvényesi struktúrája.
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
A tőkeinjekciót látszólag egy 2011 októberében kelt üzleti terv alapján hajtották végre (a továbbiakban: a 2011. évi üzleti terv).
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
A 2011. évi üzleti terv azon a feltételezésen alapult, hogy a nagyobb hálózat és a magasabb járatsűrűség javítani fogja a légitársaság versenyképességét.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Úgy ítélték meg, hogy a jó csomópontszerkezet (hub-and-spoke, azaz gyűjtő-elosztó rendszer) vonzza az utasokat, és biztosítja azt a rugalmasságot, hogy a forgalmat a szezonalitásra vagy a kereslet hirtelen változásaira válaszul átirányítsák a csomópontokon keresztül.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Ezen túlmenően a csomópont forgalmáról úgy vélték, hogy a nagyobb repülőgépek használata által lehetővé teszi az ülésenkénti költségek csökkentését.
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
A regionális hálózati modellről úgy vélték, hogy általa a légitársaság mérete nőni fog és csökkennek a kockázatai.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
A 2011. évi üzleti terv az Észtországból és Észtországba vezető csatlakozások, a légi flotta, és ebből következően a – több menettérti útvonal kiszolgálása miatt a – személyzet számának növekedését is előirányozta.
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
A 2011. évi üzleti terv szerint az Estonian Airnek 30 millió EUR-ra van szüksége a részvényeseitől, illetve hitelre a/az […] magánbanktól.