natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission notes that on 22 July 2016 the Sejm adopted a new law relating to the functioning of the Constitutional Tribunal, repealing the Law of 25 June 2015 on the Constitutional Tribunal.
A törvény korábbi változata szerint a teljes ülésen történő határozathozatalhoz legalább kilenc bírónak kellett jelen lennie (a módosítás előtti törvény 44. cikkének (3) bekezdése, 3. pont).
This law follows the law adopted on 22 December 2015 which was declared unconstitutional by the Constitutional Tribunal.
A Bizottság úgy vélte, hogy az határozatképességre vonatkozó azon feltétel, miszerint a 15 bírából 13-nak jelen kell lennie a teljes üléshez (amely az újonnan elfogadott törvények „absztrakt” alkotmányossági felülvizsgálatát végzi) az Alkotmánybíróság határozathozatali eljárásának komoly akadályát képezi, és fennáll annak veszélye, hogy ellehetetleníti azt.
It must therefore be assessed whether this law is compatible with the rule of law, taking into account its impact on the effectiveness of the constitutional review, including of recently adopted acts and therefore constitutes appropriate action to redress the rule of law concerns identified in the Commission's Rule of Law Opinion of 1 June.
A Bizottság megjegyezte, hogy – amint azt a Velencei Bizottság is megerősítette – a határozatképességre vonatkozó azon feltétel, miszerint a 15 bírából 13-nak jelen kell lennie, szokatlanul magas a más tagállamokban alkalmazott követelményekhez képest.
The legislation concerned and its impact is considered in more detail below, taking into account the effect of the provisions both individually and collectively, as well as the previous case law of the Constitutional Tribunal and the opinion of the Venice Commission.
Könnyen előfordulhat, hogy egyes esetekben különféle okokból nem teljesül ez a jelenléti feltétel, aminek következtében legalábbis ideiglenesen határozatképtelenné válhat az Alkotmánybíróság.
Amendment of 22 December 2015 to the Law on the Constitutional Tribunal
Valójában ez a helyzet állna fenn a mostani körülmények között, mivel jelenleg csak 12 alkotmánybíró van.
On 22 December 2015, following an accelerated procedure, the Sejm amended the Law on the Constitutional Tribunal [26].
Többségi szavazás
The amendments, inter alia, increased the attendance quorum of judges for hearing cases [27], raised the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench [28], required the handling of cases in chronological order [29] and provided a minimum delay for hearings [30].
A módosított 99. cikk (1) bekezdése értelmében a teljes ülésben (az „absztrakt ügyekben”) eljáró Alkotmánybíróság a jelen levő bírák kétharmadának szavazatával hozza határozatait.
Certain amendments [31] increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Tekintettel az új (magasabb) határozatképességhez szükséges létszámra (lásd fentebb) ez azt jelenti, hogy amennyiben az Alkotmánybíróság teljes ülésben jár el, a határozatot legalább kilenc bírónak kell jóváhagynia [33].
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof, in particular those referred to above.
Egyszerű többséggel csak azokban az esetekben lehet határozatot hozni, ha az Alkotmánybíróság hét vagy három fős tanácsban (egyéni panaszok és a rendes bíróságok által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek) jár el.
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal (see section 3 above).
A törvény korábbi változata szerint a teljes ülésben történő határozathozatalhoz egyszerű többség kellett (a módosítás előtti törvény 99. cikkének (1) bekezdése).
As set out already in its Opinion of 1 June 2016, the Commission took the view that the effect of the amendments concerning the attendance quorum, the voting majority, the handling of cases in chronological order and the minimum delay for hearings, in particular their combined effect, undermined the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
A határozatképességhez szükséges megemelt létszám mellett a kétharmados határozathozatal (az újonnan elfogadott törvények „absztrakt” alkotmányossági felülvizsgálata esetében) az Alkotmánybíróság határozathozatali eljárásának komoly akadályát képezi.
This conclusion is shared by the Venice Commission.
A Bizottság megjegyezte, hogy az európai jogrendszerek túlnyomó többségében csak egyszerű többségre van szükség a határozathozatalhoz, ezt a Velencei Bizottság is megerősítette.
As these findings are relevant for the assessment of the law adopted on 22 July 2016, the main conclusions are recalled hereunder.
Mindenesetre az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a lengyel Alkotmány egyszerű többségi szavazásról rendelkezik, ezért a minősített többségre vonatkozó követelmény alkotmányellenes.
Attendance quorum
Az ügyek időrendi sorrendben történő tárgyalása
The amended Article 44(3) stated that ‘Adjudicating in full bench shall require the participation of at least 13 judges of the Court’ [32].
A módosított 80. cikk (2) bekezdése [34] szerint a kamarában folytatott tárgyalások vagy eljárások – ahol az absztrakt alkotmányos felülvizsgálatra vonatkozó kérelmekkel kapcsolatos eljárások folynak – időpontját „abban a sorrendben kell kitűzni, amelyben az ügyeket benyújtották az Alkotmánybírósághoz”.
According to the amended Article 44(1) the Constitutional Tribunal shall rule by the full bench, unless otherwise specified by law.
E szabály alól nem biztosítottak kivételeket, és egy módosítás értelmében a szabályt azokra a folyamatban levő ügyekre is alkalmazni kell, amelyekben még nem tűzték ki a tárgyalás időpontját [35].
This applied in particular to what are described as ‘abstract cases’ of constitutional review of newly adopted laws.
A törvény korábbi változata nem tartalmazott ilyen szabályt.
The amended Article 44(1) also provided for exceptions, notably for individual complaints or cases submitted by ordinary courts.
Ez a „sorrendiségi szabály”, amelynek értelmében az Alkotmánybíróságnak a nyilvántartásba vétel sorrendjében kell tárgyalnia az ügyeket, megnehezítette az Alkotmánybíróság számára, hogy gyorsan hozzon döntéseket új jogszabályok alkotmányosságával kapcsolatban, figyelembe véve különösen a folyamatban levő ügyek számát.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, the presence of at least nine judges (Article 44(3), item 3 of the Law before the amendment).
Az, hogy az Alkotmánybíróság nem vehette volna figyelembe az ügy jellegét (különösen mikor az ügy alapjogi kérdéseket vet fel), fontosságát és a benyújtás körülményeit, lehetetlenné tette volna az Alkotmánybíróság számára, hogy eleget tegyen az eljárás ésszerű időben történő befejezésére vonatkozó követelményeknek, amint azok az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében szerepelnek.
The Commission considered that the attendance quorum of 13 out of 15 judges for the full bench (which deals with the ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) represents a serious constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal, with the risk of blocking it.
Amint azt a Velencei Bizottság is megjegyezte, a sorrendiségi szabály elbátortalanító hatással is lehet előzetes döntéshozatal iránti kérdések benyújtására, különösen ha tárgyalásra van szükség az előzetes döntés után.
The Commission noted, as confirmed by the Venice Commission, that an attendance quorum of 13 out of 15 judges is unusually high compared to requirements in other Member States.
Minimális haladék tárgyalások esetén
It is indeed entirely imaginable that for various reasons, such an attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to adjudicate.
A módosított 87. cikk (2) bekezdése [36] szerint „[t]árgyalásra nem kerülhet sor az eljárás résztvevőinek a tárgyalás időpontjáról történő értesítésének napjától számított három hónapnál, teljes ülésben tárgyalt ügyek esetében pedig hat hónapnál hamarabb”.
In fact, such a situation would be present in the current circumstances, as the Tribunal has only 12 judges at this stage.
A törvény korábbi változata szerint a tárgyalásra nem kerülhetett sor az eljárás résztvevőinek a tárgyalás időpontjáról történő értesítésének napjától számított tizennegyedik napnál korábban.
Voting majority
Végezetül ezt a követelményt az ügyek sorrendiségére vonatkozó követelménnyel együtt kell vizsgálni.
According to the amended Article 99(1), judgments of the Constitutional Tribunal sitting as a full bench (for ‘abstract cases’) required a majority of two thirds of the judges sitting.
Különösen a tárgyalásokra vonatkozó minimális haladék (az eljárás résztvevőit legalább három – fontos ügyekben legalább hat – hónappal a tárgyalás előtt értesíteni kell az Alkotmánybíróság előtti tárgyalásról) az eljárások lassításának kockázatával járt.
With a view to the new (higher) attendance quorum (see above) this meant that a judgment had to be approved by at least nine judges if the Constitutional Tribunal adjudicated as a full bench [33].
Amint az fentebb szerepel, az olyan általános rendelkezés hiánya, amely lehetővé tenné az Alkotmánybíróság számára, hogy a sürgős ügyekben csökkentse ezeket az időtartamokat, nem egyeztethető össze az eljárás ésszerű időn történő befejezésére vonatkozó követelményekkel, amint azok az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében szerepelnek.
Only if the Tribunal adjudicated in a panel of seven or three judges (individual complaints and preliminary requests from ordinary courts), was a simple majority of votes required.
Fegyelmi eljárások
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, a simple majority of votes (Article 99(1) of the Law before the amendment).
A módosított 28a. cikk szerint [37]„[f]egyelmi eljárás indítható a Lengyel Köztársaság elnökének vagy az igazságügy miniszter kérelmét követően legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő három hét elteltével, kivéve, ha az Alkotmánybíróság elnöke úgy határoz, hogy a kérelem megalapozatlan.”
In addition to the increased attendance quorum, a two-thirds majority for adopting decisions (for ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) significantly aggravated the constraints on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Továbbá a törvény módosított 31a. cikkének (1) bekezdése [38] szerint „[i] különösen súlyos esetekben a nagykamara a Szejmhez fordul, hogy az mozdítsa el az alkotmánybírót”.
The Commission noted, as also confirmed by the Venice Commission, that in the vast majority of European legal systems, only a simple voting majority is required.
A nagykamara ilyen intézkedése a módosított 31a. cikk (2) bekezdése értelmében történhet a köztársasági elnök vagy az igazságügy miniszter kezdeményezésére, noha az Alkotmánybíróság továbbra is szabadon határozhat.
In any event, the Constitutional Tribunal found that the Polish Constitution required voting by simple majority, and that the requirement of a qualified majority was thus unconstitutional.
A végső határozatot a Szejm hozta volna meg.
Handling of cases in chronological order
A törvény korábbi változata értelmében a végrehajtó hatalom nem kezdeményezhetett fegyelmi eljárást és a Szejm nem rendelkezett hatáskörrel alkotmánybíró elmozdítására.
According to amended Article 80(2) [34], the dates for hearings or proceedings in camera, where applications in abstract constitutional review proceedings were to be considered, ‘shall be established by order in which the cases are submitted to the Court’.
Maga az Alkotmánybíróság mozdíthatott el alkotmánybírót.
There were no exceptions foreseen to this rule and according to the amendment this rule applied to all pending cases for which no date for a hearing had been set yet [35].
A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy bizonyos módosítások növelték más állami intézmények szerepét az Alkotmánybíróság bírái elleni fegyelmi eljárásokban.
The former version of the Law did not include such a rule.
Különösen a köztársasági elnök és az igazságügy miniszter kapott felhatalmazását arra, hogy fegyelmi eljárást kezdeményezzen alkotmánybíró ellen [39], és különösen súlyos esetekben a Szejm vált jogosulttá arra, hogy végleges határozatot a bíró menesztéséről az Alkotmánybíróság ilyen tárgyú megkeresését követően [40].
The ‘sequence rule’ according to which the Constitutional Tribunal had to hear cases in the sequence in which they were registered negatively affected its capacity to render rapidly decisions on the constitutionality of new laws, in particular in view of the number of pending cases.
A Bizottság úgy látta, hogy az a tény, hogy egy politikai testület határoz egy, az Alkotmánybíróság által javasolt fegyelmi intézkedésről (és ezáltal elutasíthatja annak kiszabását) problémát okozhat a bírák függetlensége tekintetében, mivel a parlament (mint politikai testület) feltehetően politikai megfontolások alapján fog határozni.
The impossibility to take into account the nature of a case (notably when involving fundamental rights issues), its importance and the context in which it is presented, could have prevented the Constitutional Tribunal from meeting the requirements for a reasonable length of proceedings as enshrined in Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Hasonlóképpen nem egyértelmű, hogy olyan politikai intézmények, mint a köztársasági elnök vagy az igazságügy miniszter, miért kell, hogy hatáskörrel rendelkezzenek fegyelmi eljárás kezdeményezésére.
As also noted by the Venice Commission, the sequencing rule could also have discouraged the putting of preliminary ruling questions to the Court of Justice, particularly if a hearing is required after the preliminary ruling has been received.
Még abban az esetben is, ha az eljáráshoz szükség van az Alkotmánybíróság vagy annak elnökének jóváhagyására, az a tény, hogy az eljárást politikai intézmények kezdeményezhetik, kihathat az Alkotmánybíróság függetlenségére.
Minimum delay for hearings
Ez aggodalomra ad okot a hatalmi ágak szétválasztása és az Alkotmánybíróság függetlensége tekintetében, mivel az Alkotmánybíróság valamely bíró elmozdítására irányuló javaslatát a Szejm elutasíthatja.
According to amended Article 87(2) [36], ‘[t]he hearing may not take place earlier than after three months from the day the notification on the date of the hearing has been delivered to the participants of the proceedings, and for cases adjudicated in full bench — after six months’.
Az Alkotmánybíróságról szóló 2016. július 22-i törvény
The former version of the Law stated that the hearing cannot be held earlier than after 14 days from the delivery date of the notification of its date to participants of the proceedings.
Az alkotmánybírák kinevezésére és az Alkotmánybíróság határozatainak kihirdetésére vonatkozó rendelkezéseken (lásd a 2. és 3. részt) túl a 2016. július 22-én elfogadott törvény további rendelkezéseket is tartalmaz az Alkotmánybíróság működésével kapcsolatban.
Finally, this issue had to be seen in combination with the requirement concerning the scheduling of cases.
A törvény az Alkotmánybíróságról szóló 1997. augusztus 1-jei törvényen alapul, ám új rendelkezéseket is tartalmaz többek között a határozatképességhez szükséges bírói létszámmal, a teljes ülésben eljáró Alkotmánybíróság esetén a határozatok meghozatalához szükséges többséggel, az ügyek időrendi sorrendben történő kezelésével, a tárgyalásokra vonatkozó minimális haladékkal, a legfőbb ügyész szerepével, a tanácskozások elhalasztásával, a folyamatban levő ügyekre vonatkozó átmeneti rendelkezésekkel és a hatálybalépési haladékkal kapcsolatban.
In particular the minimum delay for hearings (participants of the proceedings must be notified of a hearing before the Constitutional Tribunal at least 3 — and in important cases 6 — months before the date of the hearing) risked slowing down proceedings.
A Bizottság úgy véli, hogy noha észlelhető bizonyos javulás a 2015. december 22-i módosító törvényhez képest, és az alább foglaltak szerint bizonyos aggályokra megfelelő válasz született, a 2015. december 22-én elfogadott törvény tekintetében több más aggodalom továbbra is fennáll, és több új rendelkezés is problematikus.
As set out above, the absence of a general provision that would allow the Constitutional Tribunal to reduce these deadlines in urgent cases is incompatible with the requirements for a reasonable length of proceedings under Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Összességében a 2016. július 22-én elfogadott törvény egyes rendelkezéseinek hatása külön-külön vagy összesítve kétségeket támaszt az alkotmányossági felülvizsgálat eredményességével és a jogállamisággal kapcsolatban.
Disciplinary proceedings
A 26. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy „Az ügy teljes ülésen történő vizsgálatához az Alkotmánybíróság legalább tizenegy bírájának részvételére van szükség”.
According to amended Article 28a [37], ‘[d]isciplinary proceedings may also be instituted further to an application from the President of the Republic of Poland or the Minister for Justice no later than three weeks after the date of receipt of the application, unless the President of the Court decides that the application is unfounded’.
Továbbá a 26. cikk (1) bekezdésének g) pontja úgy rendelkezik, hogy „Az Alkotmánybíróság (…) teljes ülésen hoz határozatot (…) azokban az ügyekben, amelyekben az alkotmányos panasz vagy a 38. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem vagy jogi kérdés kézhezvételét követő 14 napon belül három alkotmánybíró ilyen tárgyú kérelmet nyújt be”.
Furthermore, according to the amended Article 31a(1) of the Law [38] ‘[i]n particularly gross cases, the General Assembly shall apply to the Sejm to depose the judge of the Court’.
A 26. cikk (2) bekezdése kilencről (amely az Alkotmánybíróságról szóló 1997. évi törvény és a 2015. június 25-i törvényben előírt létszám volt) tizenegyre emeli a teljes üléshez szükséges bírák számát.
Such an action of the General Assembly could have been initiated by an application by the President of the Republic or the Minister of Justice pursuant to the amended Article 31a(2), although the Constitutional Tribunal remained free to decide.
Ez akadályozza az Alkotmánybíróság határozathozatali eljárását.
The final decision would have been taken by the Sejm.
A létszámot csökkentették a 2015. december 22-i módosító törvényben foglalt tizenháromhoz képest.
According to the former version of the Law the Executive branch was not entitled to institute disciplinary proceedings and the Sejm was not granted the power to depose a judge of the Court.
Ugyanakkor különösen arra tekintettel, hogy az Alkotmánybíróságnak jelenleg csak tizenkét bírája van, előfordulhat, hogy bizonyos esetekben nem lesz meg a határozatképességhez szükséges létszám, aminek következtében legalábbis ideiglenesen határozatképtelenné válhat az Alkotmánybíróság.
The Constitutional Tribunal itself had the power to depose of a judge of the Tribunal.
Továbbá a 26. cikk (1) bekezdésének g) pontja úgy rendelkezik, hogy az Alkotmánybíróság teljes ülésben hoz határozatot többek között azokban az ügyekben, amelyekben három alkotmánybíró ilyen tárgyú kérelmet nyújt be.
The Commission noted with concern the fact that certain amendments increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Ezeknek a bíráknak nem kell a szóban forgó ügy tárgyalására kijelölt bíráknak lenniük.
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
A törvény nem írja elő a kérelem indokláshoz kötöttségét vagy bármely egyéb feltételt.
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
Egy ilyen rendelkezés előre nem látható számú ügy teljes ülésen történő tárgyalását teszi lehetővé, ezáltal akadályozva az Alkotmánybíróság hatékony működését és ennek következtében az alkotmányos felülvizsgálat eredményességét.
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
A 69. cikk a következőképpen rendelkezik: „A határozatokat a szavazatok egyszerű többségével fogadják el”.
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
Ez előrelépés a 2015. december 22-i módosításhoz képest annyiban, hogy nem tartalmazza a határozatok elfogadásához szükséges kétharmados szavazattöbbség alkotmányellenes követelményét, ezáltal megfelelő választ ad erre a Bizottság által korábban felvetett problémára.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
A 38. cikk (3) bekezdése szerint „A kérelmek vizsgálata olyan tárgyalási sorrendben történik, amilyenben az ügyek az Alkotmánybírósághoz érkeznek.”
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
A 38. cikk (4) bekezdése felsorol néhány ügyet, amelyek esetében a kérelem beérkezési sorrendje nem meghatározó.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
A 38. cikk (5) bekezdése szerint „az Alkotmánybíróság elnöke a [fenti] (3) bekezdésben meghatározott követelményre tekintet nélkül kitűzheti a tárgyalás időpontját azokban az ügyekben, amikor ez az állampolgárok jogai és szabadsága, az állam biztonsága vagy az alkotmányos rend érdekében szükséges.
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
5 alkotmánybíró kérelmére az Alkotmánybíróság elnöke felülvizsgálhatja a tárgyalás kitűzésére vonatkozó saját döntését.”
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
A „sorrendiségi szabályt”, amelynek értelmében az Alkotmánybíróságnak a kérelmek nyilvántartásba vételi sorrendje szerint kell tárgyalnia az ügyeket, a 2015. december 22-i módosító törvény vezette be, és az Alkotmánybíróság már megállapította, hogy többek között alkotmányellenes, mivel sérti az igazságszolgáltatás függetlenségét és a többi hatalmi ágtól való elkülönülését.
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
A 38. cikk (3) bekezdése szerint a sorrendiségi szabály a „kérelmekre” vonatkozik, és nem terjed ki az „alkotmányjogi panaszokra”.