natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
a közel nulla energiaigényű épületek fogalommeghatározása tagállami alkalmazásának gyakorlati részletei, amelyek tükrözik a nemzeti, regionális és helyi feltételeket, és számszerű mutatót tartalmaznak a kWh/m2/év egységben kifejezett primerenergia-fogyasztásra vonatkozóan….;
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
időközi célok az új épületek energiahatékonyságának 2015-ig történő javítására vonatkozóan…;
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
információ a közel nulla energiaigényű épületek kivitelezését ösztönző (…) szakpolitikákról és pénzügyi vagy egyéb intézkedésekről, beleértve a 2009/28/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdése és ezen irányelv 6. és 7. cikke kontextusában a megújuló forrásból származó energia új és jelentős felújítás alatt álló, meglévő épületekben való felhasználására vonatkozó nemzeti követelmények és intézkedések részleteit is.”
Policies and measures for the promotion of NZEB
A meglévő épületek közel nulla energiaigényű épületekké történő átalakításának támogatása
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
Az irányelv határidők és az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása nélkül a meglévő épületekre vonatkozóan is tartalmaz a közel nulla energiaigénnyel kapcsolatos kötelezettségeket.
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
Az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok „– a közszektor útmutató példáját követve – szakpolitikákat dolgoznak ki, és intézkedéseket hoznak – mint például célok meghatározása – az épületek átalakításának ösztönzése érdekében, amelyeket közel nulla energiaigényű épületekké újítanak fel, és erről tájékoztatják a Bizottságot a […] nemzeti terveikben”.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
A meglévő épületállománynak az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése szerinti közel nulla energiaigényű épületekké történő átalakítása támogatásának egyik eleme szükségszerűen a megújuló energiaforrásokból előállított energia arányának növelése (9. cikk (3) bekezdése c) pont).
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
Emellett a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv 13. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak építési szabályaikban és törvényeikben elő kell mozdítaniuk a megújuló energiával üzemeltetett fűtő- és hűtőrendszerek alkalmazását.
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
A 9. cikk (2) bekezdésének célja tehát az, hogy a meglévő épületek mélyrehatóbb, a közel nulla energiaigényű épületek szintjén történő felújítását támogató nemzeti szakpolitikák megállapításával fokozza a felújítás mélységét.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Az irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelezettséget kiegészítik az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv [22] 4. cikke szerinti nemzeti hosszú távú épületfelújítási stratégiák, amelyek eredményeként – az épületek felújítására irányuló finanszírozás és beruházások mobilizálása révén – növekednie kell a felújítások arányának.
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Ezek a hosszú távú felújítási stratégiák ötvözik az energiahatékonyságról szóló irányelv (felújítási arány) és az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (felújítás mélysége) fenti elemeit.
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Az irányelv közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó meghatározása nem tesz különbséget az új és a már meglévő épületek között.
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
Egy ilyen különbségtétel ugyanúgy félrevezető lenne a fogyasztók számára, mint ha különböző energetikai besorolások léteznének az új és a meglévő épületek esetében.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
A „közel nulla energiaigényű épületekké való átalakítás” ezért olyan mértékű felújítást jelent, amelynek köszönhetően teljesülnek a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó energiahatékonysági követelmények.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
Ez nem akadályozza meg, hogy különböző időkeretek és pénzügyi támogatások vonatkozzanak a meglévő épületekre, mivel a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó szintek a meglévő épületek esetében köztudottan hosszabb idő alatt válnak költségoptimálissá.
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A KÖZEL NULLA ENERGIAIGÉNYŰ ÉPÜLETEK FELÉ MEGTETT HALADÁS
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
A közel nulla energiaigényű épület alkalmazott tagállami meghatározásai
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
Mivel a tagállamok eltérő módszereket alkalmaznak az energiahatékonyság kiszámítására [23], a számszerű mutatók nem összehasonlíthatók.
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
Néhány tagállam kiterjesztette a számszerű mutató hatályát azzal, hogy olyan energiafelhasználást is beleszámít, mint például az elektromos berendezések energiafelhasználása, amelynek a figyelembevétele nem kötelező.
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
A bizonyítékok azt mutatják, hogy a világítás és az elektromos berendezések beszámítása kedvezőbb megoldásokhoz vezethet, különösen a villamos energia felhasználása tekintetében [24].
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
E tényezőt figyelembe véve a rendelkezésre álló bizonyítékok [25] azt mutatják, hogy azokban az esetekben, ahol számszerű mutató meghatározására került sor, a követelmények igen széles skálán mozognak 0 kWh/(m2.év) és 270 kWh/(m2.év) között (ez utóbbi már az elektromos berendezések energiafelhasználását is magában foglalja), és főként a primerenergia-felhasználást határozzák meg kWh/m2/év alakban kifejezve.
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
A magasabb értékek főként kórházakra vagy más, nem lakáscélú épületekre vonatkoznak.
Applied national definitions of NZEB
A lakóépületek esetében a legtöbb tagállam azt a célt tűzte ki, hogy a primerenergia-felhasználás ne legyen magasabb, mint 50 kWh/(m2.év).
Numerical indicators are not comparable across Member States because different energy performance calculation methodologies are used [23].
A legnagyobb megengedett primerenergia-felhasználás a dániai 20 kWh/(m2.év) érték, illetve a horvátországi (tengerparti) 33 kWh/(m2.év) érték, valamint a lettországi 95 kWh/(m2.év) érték között mozog.
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Több ország (Belgium (Brüsszel), Észtország, Franciaország, Írország, Szlovákia, az Egyesült Királyság, Bulgária, Dánia, Horvátország (szárazföld), Málta és Szlovénia) a 45 vagy 50 kWh/(m2.év) értéket tűzte ki célul [26].
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
A megújuló energia arányát illetően a tagállamok beszámolója igen változatos, ám csak néhány ország határozott meg konkrét minimális százalékarányt, a többségük inkább minőségi célokat említ.
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
A tagállamok eddig nem számoltak be olyan jogszabályokról, amelyek értelmében az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 9. cikke (6) bekezdésében megengedett módon nem kell alkalmazni a közel nulla energiaigényű épületekkel kapcsolatos követelményeket konkrét és indokolt esetekben, amennyiben a szóban forgó épület gazdaságos élettartamára vonatkozó költség-haszon elemzés eredménye negatív.
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
A helyzet 2014. októberi felmérése [27] azt mutatta, hogy a tagállamok számos olyan szakpolitikáról és intézkedésről számoltak be, amelyek elősegítik a nemzeti terveikben és nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveikben szereplő, a közel nulla energiaigényű épületekkel kapcsolatos célkitűzések elérését, azonban gyakran nem egyértelmű, hogy ezek az intézkedések milyen mértékben vonatkoznak kifejezetten a közel nulla energiaigényű épületekre.
For residential buildings, most Member States aim to have a primary energy use not higher than 50 kWh/(m2.y).
A 2013. évi bizottsági jelentésben [28] leírt helyzethez képest emelkedett a tagállamok által bejelentett szakpolitikák és intézkedések száma.
The maximal primary energy use ranges between 20 kWh/(m2.y) in Denmark or 33 kWh/(m2.y) in Croatia (Littoral) and 95 kWh/(m2.y) in Latvia.
A tagállamok több mint kétharmada rendelkezik a figyelemfelhívásra és oktatásra, az építési szabályzatok szigorítására és az energetikai tanúsítványokra vonatkozó szakpolitikákkal és intézkedésekkel.
Several countries (Belgium (Brussels), Estonia, France, Ireland, Slovakia, United Kingdom, Bulgaria, Denmark, Croatia (Continental), Malta, Slovenia) aim at 45 or 50 kWh/(m2.y) [26].
A közel nulla energiaigényű épületek számának emelkedését emellett pénzügyi eszközökkel és támogatási intézkedésekkel is ösztönzik, például ösztönző politikákkal, kedvezményes kamatozású kölcsönökkel, adómentességgel, a magánszemélyeknek nyújtott energiatámogatással, megújuló energia alkalmazásához nyújtott támogatási rendszerekkel, a veszélyeztetett lakossági csoportoknak biztosított iránymutatással és finanszírozással, valamint az energiahatékony otthonok vásárlására felvett jelzáloghitelek kamattámogatásával.
As regards the share of renewable energy, the reporting is quite diverse, with only a few countries defining a specific minimum percentage and the majority making qualitative statements.
A tagállamok által bejelentett szakpolitikák és intézkedések többsége a középületekre is vonatkozik.
No Member State has yet reported any legislative regime for not applying the NZEB requirements in specific and justifiable cases where the cost benefit analysis over the economic life cycle of the building in question is negative, as permitted under Article 9(6) of the EPBD.
A középületekkel kapcsolatos intézkedések terjedelme jelentős eltéréseket mutat a tagállamok körében: van, ahol csak a központi kormányzat épületeit érintik, de van, ahol az összes, állami tulajdonban lévő épületet vagy az összes, közcélokra használt épületet is.
An assessment of the state of play as of October 2014 [27] showed that Member States reported a wide range of policies and measures in support of the NZEB objectives in their national plans and National Energy Efficiency Action Plans, although it is often not clear to what extent these measures specifically target NZEB.
Néhány tagállam a középületekkel kapcsolatos konkrét intézkedésekről is beszámolt.
Compared to the situation reported in the 2013 Commission progress report [28], the number of policies and measures reported from the Member States has increased.
Ezek elsősorban ellenőrzési kampányok (pl. az „NRClick” egy energiaelszámolási rendszer a különböző belga önkormányzatok összehasonlításához) és demonstrációs projektek (pl. a Szövetségi Környezetvédelmi Ügynökség (Umweltbundesamt) nulla energiaigényű épülete Németországban).
More than two thirds of the Member States have in place polices and measures in the categories of awareness raising and education, strengthening building regulation and energy performance certificates.
2015-ben az egész Unióra kiterjedő áttekintés készült a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó nemzeti tervekről [29].
Financial instruments and support measures, including e.g. incentive policies, loans with reduced interest rate, tax exemptions, energy bonuses for private individuals, grant schemes for installation of renewable energy, guidance and financing for at-risk populations and subsidised mortgage interest rates for energy efficient homes, are another focus to promote NZEB.
Ez a nemrégiben készült elemzés megerősíti, hogy folyamatos az előrehaladás a közel nulla energiaigényű épületek kivitelezését ösztönző nemzeti intézkedések mind mennyiségét, mind minőségét illetően, beleértve a meghatározás alkalmazásának gyakorlati részleteit, a 2015-re elérendő közbenső célokat, valamint a pénzügyi és egyéb politikákat.
Most of the policies and measures reported by the Member States also apply to public buildings.
A jelentés több példaértékű vagy élen járó szakpolitikai keretet azonosít.
The scope of measures for public buildings varies substantially between Member States ranging from central government buildings only to all publicly-owned buildings or all buildings used for public purposes.
Néhány tagállam megbecsülte a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó előírások végrehajtásának előnyeit.
Some Member States also have specific measures for public buildings.
Új teljes munkaidős munkahelyek jönnek létre: számukat Bulgáriában 649 és 1180 között, Lengyelországban 4100 és 6200 között, Romániában pedig 1390 és 2203 között becsülik.
These are mainly monitoring campaigns (e.g.
Bulgária 38–69 millió EUR, Lengyelország 240–365 millió EUR, míg Románia 82–130 millió EUR közötti további beruházásra számít.
‘NRClick’ is an energy accounting system for the comparison of different municipalities in Belgium) and demonstration projects (e.g. in Germany the Zero-energy building for the Federal Environmental Agency (Umweltbundesamt)).
A primerenergia-felhasználási minimumkövetelmény 2015-ben várhatóan 70 kWh/m2/év (Bulgária és Lengyelország) és 100 kWh/m2/év (Románia) közötti érték lesz, de 2020-ra lecsökken 30 kWh/m2/év és 50 kWh/m2/év közé.
An EU wide overview of the status of national plans for NZEB was prepared in 2015 [29].
A közelmúltban készült tanulmányok szerint Európában gazdaságilag megvalósítható a 80 %-os vagy azt meghaladó energiamegtakarítás a közel nulla energiaigényű új épületek esetében, noha a területek éghajlatától függően erősen változik a kiválasztott intézkedések összetétele.
This recent analysis confirms sustained progress, both in the quantity and in the quality of national measures for the promotion of NZEB, including the detailed application of the definition, intermediate targets by 2015 and financial and other policies.
Az eredmények azt mutatják, hogy egy, az energiahatékonysági intézkedéseket megújuló energiaforrásokkal kombináló széleskörű megközelítés az EU-ban mindenhol megvalósítható, ha eltérő költségek mellett is [30].
This report identifies several exemplary or front-runner policy frameworks.
AJÁNLÁSOK
New full time jobs will be created: between 649 and 1180 in Bulgaria, between 4100 and 6200 in Poland, between 1390 and 2203 in Romania.
Ez a szakasz azokat az általános elveket és tényezőket sorolja fel, amelyeket a tagállamoknak tanácsos figyelembe venniük a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó, nemzeti szinten alkalmazandó meghatározásnak az irányelvvel összhangban való kidolgozása során.
Bulgaria expects additional investments between EUR 38 and 69 million, Poland between EUR 240 and 365 million, and Romania between EUR 82 and 130 million.
A közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó előírások nem lehetnek egységesek az EU egész területén.
Minimum primary energy requirements are foreseen between 70 kWh/m2/y (Bulgaria and Poland) and 100 kWh/m2/y (Romania) in 2015, but they will become between 30 kWh/m2/y and 50 kWh/m2/y in 2020.
Az éghajlati viszonyok által a fűtési és hűtési igényekre, valamint az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat ötvöző csomagok költséghatékonyságára gyakorolt hatás számításba vétele rugalmasságot igényel.
The percentage of renewable energy will pass from 20 % in 2015 to 40 % in 2020.
Mindazonáltal az irányelv által bevezetett „közel nulla” vagy „nagyon alacsony” energiaigény jelzi a tagállamok mérlegelési jogkörének mértékét és határait.
CO2 emissions will pass from 8-10 kgCO2/m2/y to 3-7 kgCO2/m2/y in 2020.
A közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó fogalommeghatározásoknak csaknem kiegyenlített energiamérlegre kell törekedniük.
Recent studies suggest that energy reductions of 80 % and more are economically feasible in new NZEB constructions in Europe, although the mix of selected measures varies strongly with climate.
Az új épületek esetében alkalmazandó, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó szint nem lehet alacsonyabb (kevésbé szigorú), mint a 2021-re meghatározott költségoptimális szint, amelynek kiszámítására az irányelv 5. cikke szerint kerül majd sor.
Results show how a broad approach to efficiency combined with renewable measures is feasible across the EU, at different costs [30].
A költségoptimális szint a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó minimumkövetelmény.
RECOMMENDATIONS
Az új épületek esetében alkalmazandó, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó energiahatékonysági szintet a majdan a piacon elérhető és bevezetett legjobb technológia, a pénzügyi szempontok, valamint a nemzeti szinten érvényesülő jogi és politikai szempontok fogják meghatározni.
Application of the NZEB definition in practice: when is the ambition of a NZEB level of energy performance too low?
A közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó primerenergia-felhasználási mutatók céljára számszerű referenciaértékeket meghatározni uniós szinten akkor a leghasznosabb, ha az ezekkel a referenciaértékekkel összehasonlítandó értékek átlátható számítási módszerek eredményeként jönnek létre.
This section provides the general principles and factors that Member States are advised to take into account in developing the NZEB definition to be applied at national level, in line with the EPBD.
Jelenleg folyik olyan szabványok [31] véglegesítése, amelyek lehetővé fogják tenni a nemzeti és regionális számítási módszerek összehasonlítását.
There cannot be a single level of ambition for NZEB across the EU.
E megfontolások fényében a referenciaértékek általában az energiaigényekre vonatkoznak.
Flexibility is needed to account for the impact of climatic conditions on heating and cooling needs and on the cost-effectiveness of packages of energy efficiency and renewable energy sources measures.
Ennek oka az, hogy az energiaigény jelenti a primerenergia-számítás kiindulási pontját, ezért egy épület közel nulla energiaigényének elengedhetetlen feltétele, hogy a fűtéshez és hűtéshez kapcsolódó energiaigény nagyon alacsony legyen.
Nevertheless, the terms ‘nearly zero’ or ‘very low amount’ of energy introduced by the EPBD provide indications as to the extent and limits of Member States' discretion.
A nagyon alacsony energiaigény annak is előfeltétele, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energia jelentős részarányát és a közel nulla primerenergia-felhasználást el lehessen érni.
NZEB definitions should aim at a nearly equalised energy balance.
Irodák: 20–30 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 80–90 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 60 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez;
The NZEB level for new buildings cannot be below (less stringent) than the 2021 cost-optimal level that will be calculated in accordance with Article 5 of the Directive.
Új építésű családi ház: 0–15 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 50–65 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 50 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez;
The cost-optimal level is the minimum level of ambition for NZEB performance.
Az óceáni övezet:
The NZEB level of energy performance for new buildings will be determined by the best technology that is available and well introduced on the market at that time, financial aspects and legal and political considerations at national level.
Irodák: 40–55 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 85–100 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 45 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez;
Standards [31] are currently under finalisation to allow for transparent comparison of national and regional calculation methodologies.
A kontinentális övezet:
With these considerations in mind, benchmarks are usually provided in terms of energy needs.
Új építésű családi ház: 20–40 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 50–70 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 30 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez;
Underlying reasons are the fact that energy needs are the starting point for the calculation of primary energy and therefore a very low level of energy need for heating and cooling is a vital pre-condition for nearly zero primary energy buildings.
Az északi övezet:
Very low energy needs are also a precondition to achieve a significant share of energy from renewable energy sources and nearly zero primary energy.
Irodák: 55–70 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 85–100 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 30 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez;
Projecting the 2020 prices and technologies, benchmarks for the energy performance of NZEB are in the following ranges for the different EU climatic zones [32]: Mediterranean:
Új építésű családi ház: 40–65 kWh/(m2.év) nettó primerenergia-felhasználás úgy, hogy jellemzően 65–90 kWh/(m2.év) primerenergia-felhasználásból 25 kWh/(m2.év) mennyiséget a helyszínen megújuló energiaforrásokból termelt energia fedez.
Offices: 20-30 kWh/(m2.y) of net primary energy with, typically, 80 — 90 kWh/(m2.y) of primary energy use covered by 60 kWh/(m2.y) of on-site renewable sources;
A tagállamok számára ajánlott, hogy integrált tervezési koncepció keretében megújuló energiaforrásokból fedezzék az épületek alacsony energiaigényeit [33].