natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
A Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Lettországnak, amely lehetőséget kapott rá, hogy reagáljon ezekre; Lettország megjegyzései 2013. május 27-én kelt levelében érkeztek meg.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Lettország a 2014. július 4-én kelt levelében beleegyezett, hogy lemond az EUMSZ 342. cikkéből eredő jogairól az 1/1958/EK rendelet 3. cikkével kapcsolatban, és elfogadtatja ezt a határozatot, majd angol nyelven értesítést küld róla.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
A LETT LÉGI KÖZLEKEDÉSI PIAC
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
A lett légi közlekedési piac Lettország uniós csatlakozása óta gyors ütemben bővült.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
A 2008–2009. évi globális gazdasági válság súlyosan érintette Lettország gazdasági növekedését és ebből kifolyólag a légi közlekedési piacát.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
ől folytatódott a piac általános növekedése, amely éves szinten átlagosan elérte a 12 %-ot.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
A két célállomás között utazó utasok száma átlagosan 9 %-kal nőtt évente, az átszálló utasok forgalmának növekedése pedig elérte az évi 18 %-ot.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
A lett légi közlekedési piac 2012 és 2015 között várhatóan évi 7 %-os növekedést fog mutatni.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
A rigai nemzetközi repülőtér vezető szerepet játszik a balti térségben.
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
2011-ben hozzávetőlegesen 5,1 millióan utaztak Rigába vagy keltek útra Rigából, ezzel szemben Tallinn esetében ez a szám 1,9 millió, Vilnius esetében pedig 1,7 millió.
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
2011-ben az airBaltic szállította a Rigán keresztül repülők 66 %-át, míg a Ryanair, a második legnagyobb piaci szereplő és az airBaltic fő vetélytársa az utasok 20 %-át.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
15 másik légitársaság üzemeltetett Rigába induló vagy Rigából érkező járatokat (teljes körű szolgáltatásokat nyújtó légitársaságok és fapados légitársaságok), amelyek az utasforgalom 14 %-át bonyolították le [4].
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
A KEDVEZMÉNYEZETT
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Az airBaltic 1995-ben alakult a Scandinavian Airlines (SAS) és a lett állam közös vállalkozásaként.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
2009 januárjában a SAS eladta a vállalkozásban fennálló teljes részesedését (47,2 %) a BAS-nak.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
2011 októberétől az airBaltic részvényei – a Közlekedési Minisztériumon keresztül – a lett állam (52,6 %), valamint a BAS (47,2 %) és az orosz Transaero légitársaság (0,2 %) tulajdonában voltak.
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Az airBaltic elnöke és vezérigazgatója ekkor Bertolt Flick volt.
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
A lett hatóságok által nyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy a BAS biztosítékként felajánlotta az airBalticban fennálló részesedését (47,2 %) a Latvijas Krājbankának, a Snoras litván bank lett leányvállalatának [6].
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
2011. november 16-án a Snoras összeomlott, és államosították [7].
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
2011. november 17-én a lett Pénz- és Tőkepiaci Bizottság (Finance and Capital Markets Commission, FCMC) elrendelte, hogy a Latvijas Krājbanka 100000 EUR-t meghaladó összegű banki műveleteit korlátozzák [8].
[4]
Az FCMC 2011. november 21-i rendeletével a Latvijas Krājbanka működését felfüggesztették, és vagyonkezelőket neveztek ki [9].
THE BENEFICIARY
A benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy a BAS elmulasztotta teljesíteni a Latvijas Krājbanka felé fennálló pénzügyi kötelezettségeinek egy részét.
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Ennek eredményeképpen a Latvijas Krājbanka 2011. november 30-án a korábban a BAS által birtokolt airBaltic-részvényeit egy kivételével névértéken, 224453 LVL (317787 EUR) nagyságú összegért eladta a Közlekedési Minisztériumnak [10].
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
Ezzel Lettország részesedése az airBalticban 99,8 %-ra nőtt, miközben a BAS csak egyetlen részvényt tartott meg.
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
A sajtóban megjelent információk alapján úgy tűnik, hogy a BAS részvényesei is felajánlották a BAS-részvényeiket biztosítékként a Latvijas Krājbanka számára [11].
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
2012. február 6-án, a BAS-szal kapcsolatos fizetésképtelenségi eljárás [12] keretében a Latvijas Krājbanka egyik leányvállalata átvette a BAS részvényeit a korábbi részvényesektől, és új vezetőséget nevezett ki.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
Végezetül 2012. június 8-án a lett állam 1 LVL összegért megvásárolta a BAS egyetlen airBaltic-részvényét.
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
Így ettől az időponttól kezdve a BAS nem rendelkezett részesedéssel az airBalticban [13].
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
Az airBaltic pénzügyi helyzetét illetően a lett hatóságok kifejtették, hogy a társaság nehézségei 2008-ban kezdődtek a globális gazdasági recesszió és az olajárak drasztikus emelkedése következtében.
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
Az airBaltic ennek eredményeképpen 2008-ban 28 millió LVL (39,64 millió EUR) veszteséget könyvelt el.
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
A társaság 2009-ben azonban 14 millió LVL (19,82 millió EUR) nyereséggel zárt [14].
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
2010-ben az airBaltic ismét veszteséges volt (34,2 millió LVL, azaz 48,42 millió EUR).
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
2011 júniusában a lett gazdasági miniszter azt mondta, hogy az airBaltic 2011 első öt hónapjában 18 millió LVL (25,48 millió EUR) veszteséggel üzemelt, és közel állt a csődhöz [15].
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
Az airBaltic 2011. szeptember 21-én jogvédelemért folyamodott a hitelezőivel szemben [16].
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
A 2011. évi ellenőrzött eredmények szerint a veszteség összege 83,5 millió LVL (118,22 millió EUR).
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
2012. augusztus 27-én Lettország felhívást tett közzé, hogy a lehetséges befektetők nyilvánítsák ki az airBaltic tőkéjének egy részvény híján 50 %-a megszerzése iránti érdeklődésüket [17], de más jellegű tranzakciókat sem zártak ki.
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
A befektetők kiválasztásának fő szempontjai a befektető képessége az airBaltic fejlesztésének elősegítésére, a befektető hírneve és tapasztalata, valamint a pénzügyi forrásai.
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
A folyamat a tervek szerint 2014-ig tart.
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
AZ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
A 2011.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
OKTÓBER 3-I MEGÁLLAPODÁS: AZ ELSŐ ÁLLAMI KÖLCSÖN ÉS A BAS-KÖLCSÖN
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Egy 2011. október 3-án kelt megállapodás („a megállapodás”) alapján Lettország beleegyezett, hogy 16 millió LVL (22,65 millió EUR) összegű kölcsönt („az első állami kölcsön”, 1. intézkedés) nyújt az airBalticnak a BAS-tól származó további 14 millió LVL (19,82 millió EUR) nagyságú kölcsön („a BAS-kölcsön”) mellett.
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
A két kölcsön feltételei kapcsolódtak egymáshoz és azonosak voltak, és a kezdeti kamatlábat [11–13] [18] %-ban állapították meg.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
Ugyanakkor az airBalticnak szánt kölcsön nyújtásakor a BAS lemondott arról a jogáról, hogy fedezet mellett biztosítsa ezt a kölcsönt.
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
A megállapodás azt is kimondta, hogy legkésőbb 2011. december 15-ig az állam további, meghatározatlan összegű, a szavazati jogával arányos nagyságú kölcsönt nyújt az airBalticnak az első állami kölcsön feltételeivel megegyező feltételek mellett.
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
Mindkét állami kölcsönt tőkésíteni kívánták, amennyiben teljesülnek bizonyos feltételek, többek között, ha az airBaltic igazgatótanácsa jóváhagyja az üzleti/szerkezetátalakítási tervet.
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
A megállapodás 7. cikke rendelkezett az airBaltic jövőbeli tőkeemelésének feltételeiről.
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
Különösen a 7.3. cikk mondta ki, hogy „az állami kölcsön és a BAS-kölcsön […] hozzáadódhat a tőkésít+endő összeghez”.
The process is aimed for conclusion during 2014.
A 7.4. cikk értelmében a BAS vállalta, hogy a kölcsön tőkésítésére és a tőkeemelésre szavaz.
DESCRIPTION OF THE MEASURES
Arra az esetre, ha a BAS nem teljesíti a kötelezettségvállalásait, a 7.4. cikk feljogosította az államot arra, hogy 1 LVL összegért megvásárolja a BAS airBaltic-részvényeit [19].
THE 3 OCTOBER 2011 AGREEMENT: THE FIRST STATE LOAN AND THE BAS LOAN
2011. december 13-án, miután Lettország részesedése az airBalticban 99,8 %-ra nőtt (lásd fent a (21) preambulumbekezdést), a lett kormány úgy határozott, hogy jóváhagyja az első állami kölcsön kamatlábának [11–13] %-ról [2–4] %-ra való csökkentését.
On the basis of an agreement dated 3 October 2011 (‘the Agreement’), Latvia agreed to provide to airBaltic a loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) (‘the first State loan’, measure 1) alongside another loan of LVL 14 million (EUR 19,82 million) from BAS (‘the BAS loan’).
Mivel az első állami kölcsön és a BAS-kölcsön összefüggött egymással (lásd fent a (26) preambulumbekezdést), ez utóbbira is ugyanazt a kamatlábat alkalmazták.
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
DECEMBER 13-ÁN NYÚJTOTT MÁSODIK ÁLLAMI KÖLCSÖN
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
2011. december 13-án, az első állami kölcsön kamatlábának csökkentésével egyidejűleg (lásd fent a (30) preambulumbekezdést) a lett kormány úgy határozott, hogy két részletben 67 millió LVL (94,86 millió EUR) összegű átváltható kölcsönt nyújt az airBalticnak [9–11] %-os kamatláb mellett („második állami kölcsön”, 2. intézkedés) [20].
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
MEGÁLLAPODÁS AZ AIRBALTIC TŐKEEMELÉSÉRŐL 2011.
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
DECEMBER 22-ÉN
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
Ezt az első állami kölcsön, a második állami kölcsön első részlete és a BAS-kölcsön tőkésítésével kívánták elérni a BAS 37,7 millió LVL (53,38 millió EUR) összegű, készpénzben történő hozzájárulása mellett.
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1.
A lett állam 2011. december 29-én végrehajtotta az airBaltic tőkeemelésében való részvételére vonatkozó határozatát, és tőkésítette az első állami kölcsönt és a második állami kölcsön első részletét.
[19]
A lett Közlekedési Minisztérium a 2012. január 4-én kelt levelében arra kérte a BAS-t, hogy a BAS-kölcsön tőkésítésével és a készpénzinjekcióval járuljon hozzá a tőkeemeléshez.
Latvia granted the first State loan to airBaltic on 21 October 2011 (see recital 3 above).
A lett hatóságok kérései ellenére úgy tűnt, hogy a BAS nem kívánja teljesíteni a részvényesi közgyűlésen elfogadott megállapodást.
BAS granted the BAS loan on 1 November 2011.
A 2012. január 6. és 26. között kelt leveleiben a BAS kifogásolta, hogy az állam megvásárolta a Latvijas Krājbankától a korábban a BAS által birtokolt airBaltic-részvényeket (lásd fent a (21) preambulumbekezdést), és kérte, hogy az állam ne hozzon határozatokat az airBaltic tőkéjének megváltoztatásáról.
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
2012. január 19-én az FCMC hivatalosan megtiltotta a BAS-nak és az airBalticnak, hogy a BAS-kölcsön a tőkeemelés részét képezze.
Since the first State loan and the BAS loan were linked (see recital 26 above), the same interest rate cut was applied to the latter.
2012. január 30-ig, azaz a tőkeemeléssel kapcsolatos jegyzési időszak első szakaszának végéig a BAS nem tőkésítette a kölcsönt, és készpénzinjekcióra sem került sor.
THE SECOND STATE LOAN OF 13 DECEMBER 2011
A BAS PANASZA ÉS AZ AZT KÖVETŐ ESEMÉNYEK
On 13 December 2011, at the same time as the interest rate cut of the first State loan (see recital 30 above), the Latvian Government decided to provide a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million) at an interest rate of [9 — 11] % divided into two tranches (‘the second State loan’, measure 2) [20].
A Bizottsághoz 2012. január 9-én benyújtott panasz az első és második állami kölcsönre, valamint a tőkeemelésre vonatkozott.
The first tranche of the second State loan of LVL 41.6 million (EUR 58,89 million) was immediately made available to airBaltic by agreement of 14 December 2011.
Ezenkívül a BAS panasszal élt két másik olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely potenciálisan állami támogatást jelentett az airBaltic számára: az állam 2010 áprilisában kamatszelvény nélküli kötvényeket vásárolt az airBaltictól (4. intézkedés), valamint 2011. november 21-én és 22-én a Latvijas Krājbanka 2,8 millió EUR nagyságú összeget fizetett az airBalticnak (5. intézkedés).
The second tranche of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) was made available to the company on 14 December 2012, i.e. after the Commission had adopted its opening decision.
Lettország kifejtette, hogy a 4. intézkedés részeként az airBaltic akkori fő részvényesei, azaz a lett állam és a BAS 30 millió LVL (42,47 millió EUR) értékben kamatszelvény nélküli kötvényeket vásároltak az airBaltictól.
AIRBALTIC'S CAPITAL INCREASE AGREED ON 22 DECEMBER 2011
Lettország kötvényeit nem közvetlenül a Közlekedési Minisztérium (az airBaltic-részvények tényleges tulajdonosa) jegyezte, hanem a Lett Állami Rádió- és Televízióközpont (Latvian State Radio and Television Centre, LVRTC), egy 100 %-ban állami tulajdonban lévő vállalat.
During airBaltic's shareholders' meeting of 22 December 2011, the Latvian State and BAS — despite it having only one share in the company at that time — agreed to a capital increase of LVL 110 million (EUR 155,74 million) (‘the capital increase’, measure 3).
Lettország és a BAS a részesedése arányában, darabonként 1 LVL névértéken, kamat nélkül vásárolta meg a kötvényeket.
This was to be achieved through conversion into capital of the first State loan, the first tranche of the second State loan and the BAS loan, together with a cash contribution from BAS of LVL 37,7 million (EUR 53,38 million).
Ennek eredményeképpen a lett állam körülbelül 15,78 millió LVL (22,34 millió EUR), a BAS pedig körülbelül 14,22 millió LVL (20,13 millió EUR) értékű kamatszelvény nélküli kötvényt vásárolt az airBaltictól.
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
A kötvényeket 2015. július 1-jén, kötvényenként egy részvény alapon kívánják tőkésíteni.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Az 5. intézkedéssel kapcsolatban a lett hatóságok kifejtették, hogy 2011. november 21-én és 22-én a panaszos állításaival ellentétben nem került sor kifizetésre az airBaltic részére.
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
Ugyanakkor az airBaltic három fizetési meghagyást nyújtott be a Latvijas Krājbankának azt megelőzően, hogy az FCMC 2011. november 17-én határozatot hozott a Latvijas Krājbanka 100000 EUR-tmeghaladó összegű banki műveleteinek korlátozásáról, valamint a Latvijas Krājbanka valamennyi tevékenységének 2011. november 21-vel történő beszüntetéséről (lásd fent a (20) preambulumbekezdést).
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
Ezeket a meghagyásokat a Latvijas Krājbanka napokkal később teljesítette.
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
Az érintett banki műveletek a 2011. november 25-én történt, […] millió USD összegű kifizetés az IATA Clearing House-nak és […] millió EUR összegű kifizetés a rigai nemzetközi repülőtérnek, valamint a 2011. november 30-án történt, […] millió EUR összegű átutalás az airBaltic Swedbankban vezetett bankszámlájára.
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
A 2012. márciusi reShape terv
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS
2012 márciusában az airBaltic elfogadta a reShape című tervet.
The complaint filed with the Commission on 9 January 2012 concerned the first and second State loans as well as the capital increase.
A terv számos intézkedést tartalmaz, többek között hatékonyabb repülőgépek vásárlását [21] és egyes útvonalak megszüntetését, ami lehetővé tenné, hogy a realista és az optimista forgatókönyv szerint a társaság 2014-ben elérje a megtérülési szintet.
In addition, BAS complained about two other measures potentially entailing aid to airBaltic, namely the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4) and the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5).
Ugyanakkor a pesszimista forgatókönyv szerint az airBaltic kamatfizetés és adózás előtti eredménye (EBIT) legalább 2016-ig negatív lesz.
Latvia explained that measure 4 entailed the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in by the majority shareholders of airBaltic at the time, i.e. the Latvian State and BAS.
A reShape terv szerint a társaságnak eddig nyújtott 83 millió LVL (117,51 millió EUR) nagyságú összegen [22] túl további [45–55] millió LVL ([64–78] millió EUR) nagyságú összegre lesz szükség […] a reális forgatókönyv szerint.
The part corresponding to Latvia was not directly subscribed by the Ministry of Transport — the actual owner of airBaltic's shares — but by the Latvian State Radio and Television Centre (‘LVRTC’), a 100 % State-owned company.
Ez az összeg az optimista forgatókönyv szerint [5–15] millió LVL ([7–21] millió EUR) nagyságú összegre csökken, a pesszimista forgatókönyv szerint viszont [135–145] millió LVL ([192–206] millió EUR) összegre nő.
The bonds were acquired with a nominal value of LVL 1 each and had no interest, and were purchased by Latvia and BAS in proportion to their shareholding.
A 2012.
This would result in the Latvian State acquiring 0 %-interest bonds from airBaltic in an amount of approximately LVL 15,78 million (EUR 22,34 million) and BAS acquiring approximately LVL 14,22 million (EUR 20,13 million).
JÚLIUS 18-I PANASZ