natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
A társaság adósságai és pénzügyi kiadásai jelentősen nőttek 2008 és 2009, illetve különösen 2009 és 2010 között, amikor a pénzügyi kiadások 3,8 millió LVL (5,38 millió EUR) nagyságú összegről 17,4 millió LVL (24,64 millió EUR) nagyságú összegre emelkedtek [30].
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
Ennek eredményeként továbbá az airBaltic kiadásokkal kapcsolatos változói évi [5–10] %-kal nőttek, azaz gyorsabban, mint a bevételekkel kapcsolatos változók, amelyek évi [2–7] %-os ütemben emelkedtek.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
ÁLLAMI TÁMOGATÁS JELENLÉTE
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
However, in 2010, airBaltic once again incurred losses, of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million), which increased to LVL 84,7 million (EUR 119,2 million) in 2011.
Az állami támogatás esetleges jelenlétének megállapítása érdekében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mind a hat vizsgált intézkedés esetében teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt halmozott feltételek (azaz az állami forrásokból történő kifizetés, a szelektív előny, a verseny potenciális torzulása és annak az EU-n belüli kereskedelemre gyakorolt hatása).
The Commission recalls that the Latvian Minister of Economy stated in June 2011 that airBaltic was close to bankruptcy [28], while the press reported that the company filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011 [29].
Az 1., 2., 3. és 6. intézkedés mint egyetlen tranzakció
Indeed, airBaltic had negative equity of LVL 19,2 million (EUR 27,18 million) in 2009, which increased to LVL 23,3 million (EUR 32,99 million) in 2010, to LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) in 2011 and to LVL 125,1 million (EUR 177,12 million) in 2012.
A Bizottság egyetért a lett hatóságokkal abban, hogy az első állami kölcsön (1. intézkedés) és a BAS-kölcsön nem értékelhető egymástól függetlenül, ezért a mindkét kölcsön alapját képező megállapodás összefüggésében kell megvizsgálni őket.
Table
Ugyanakkor a Bizottság nem ért egyet Lettország azon érvelésével, hogy a többi intézkedést egyetlen tranzakcióként kell vizsgálni.
AirBaltic's key financial data 2007 — June 2011 (LVL thousands)
A Bizottság úgy véli, hogy 2011. október 3-án, a megállapodás megkötésekor a BAS és az állam teljes bizonyossággal kötelezettséget vállalt arra, hogy az első állami kölcsönt (1. intézkedés) és a BAS-kölcsönt rendelkezésre bocsátja.
Net result
Ezért elmondható, hogy ezekről az intézkedésekről azon a napon egyeztek meg.
Operating costs
Ugyanakkor a második állami kölcsön (2. intézkedés) és a tőkeemelés (3. intézkedés) pontos összege nem állapítható meg teljes bizonyossággal a megállapodásban szereplő információkból.
Financial expenses
A 2. intézkedés vonatkozásában a megállapodás csak azt mondja ki, hogy Lettország a részesedése arányában nyújt kölcsönt, de ezt nem számszerűsíti.
Shareholders' equity
Először is a megállapodásban csak az első állami kölcsön (16 millió LVL) és a BAS-kölcsön (14 millió LVL) szerepelt számszerűsített formában.
Point 10(c) of the R&R Guidelines stipulates that a company is regarded as being in difficulty where it ‘fulfils the criteria under its domestic law for being the subject of collective insolvency proceedings’.
A 100 millió LVL nagyságú összeg mindössze előrejelzés volt, becslés arra nézve, hogy a saját tőke milyen emelése lehet szükséges vagy várható az év végére; a sajáttőke-emelés összege nem került egyértelműen meghatározásra a megállapodásban.
This appeared to be the case of airBaltic at least as of 21 September 2011 — if not earlier — when it filed for legal protection from its creditors.
A sajáttőke-emelés tényleges összege, amelyről 2011 decemberében megállapodtak, 110 millió LVL volt (lásd fent a (33) preambulumbekezdést), azaz több, mint amit a megállapodás előrevetített.
The Commission however notes that the court allegedly rejected the legal protection a few days later, apparently because of the negotiations between Latvia and BAS that culminated in the Agreement.
A Bizottság úgy véli, hogy a 2. és 3. intézkedés összegét 2011. október 3-án nem határozták meg, illetve az nem volt megállapítható.
Irrespective of this, the Commission considers that, in any event, it would appear that airBaltic is a firm in difficulty within the meaning of point 11 of the R&R Guidelines
A Bizottság a 6. intézkedés vonatkozásában hasonlóképpen megállapítja, hogy amikor 2011. október 3-án megkötötték a megállapodást, az állam nem tudta, vajon szükség lesz-e arra, hogy a megállapodás 7.4. cikkéhez folyamodjon, és engedményeztetnie kell-e majd a magánbefektetők követeléseit a saját részére.
In accordance with that provision, a firm may be considered to be in difficulty ‘where the usual signs of a firm being in difficulty are present, such as increasing losses, diminishing turnover, growing stock inventories, excess capacity, declining cash flow, mounting debt, rising interest charges and falling or nil net asset value’.
Emellett az állam nem volt köteles az airBaltic részére engedményezni a 2. számú szindikált hitelből származó követeléseket.
However, it appears that airBaltic was able to achieve a profit in 2009 only due to the extraordinary drop in fuel prices.
A Bizottság álláspontja szerint az az állítás, miszerint a magánbefektetők kártérítésért perelték volna az államot, pusztán feltételezés, és semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.
Therefore, as indicated in the opening decision, it appears that the return to profitability in 2009 was a one-off occurrence due to extraordinary circumstances and not a structural trend.
Emellett semmi sem utal arra, hogy Lettország valóban figyelembe vette ezeket a megfontolásokat az airBalticnak nyújtott támogatás biztosításakor.
The company's debt and financial expenses increased significantly between 2008 and 2009 but in particular between 2009 and 2010, when the cost of financing increased from LVL 3,8 million (EUR 5,38 million) to LVL 17,4 million (EUR 24,64 million) [30].
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a lett hatóságok érvelése az egyidejűségről nem állja meg a helyét.
It also results that the cost-related variables of airBaltic increased at a rate of [5-10] % per year, that is, faster than the revenue-related variables which increased at [2 — 7] % annually.
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az 1., 2., 3. és 6. intézkedés nem tekinthető egyetlen, 2011. október 3-án eldöntött tranzakciónak, ezért külön vizsgálja meg őket.
Finally, the Commission reiterates the finding in the opening decision that the losses of airBaltic were of such magnitude that in 2010 its negative equity amounted to approximately LVL 23,3 million (EUR 32,99 million), which increased to approximately LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) due the additional losses incurred in 2011.
Az első állami kölcsön (1. intézkedés)
Considering all of the factors mentioned above, it appears that the criteria in point 11 of the R&R Guidelines are met.
A Bizottság megállapítja, hogy az első állami kölcsönt közvetlenül Lettország biztosította az Államkincstáron keresztül a Közlekedési Minisztérium kérésére.
EXISTENCE OF STATE AID
Ezért egyértelmű, hogy az 1. intézkedés állami forrásokat érint, és az államnak tulajdonítható.
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Lettország nem vitatja ezt a megállapítást.
In order to conclude whether state aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria laid down in Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and effect on intra-EU trade) are met for each of the six measures being assessed.
Annak vizsgálata érdekében, hogy az 1. intézkedés jogszerűtlen szelektív előnyhöz juttatta-e az airBalticot, a Bizottság először megállapítja, hogy az első állami kölcsönről és a BAS-kölcsönről 2011. október 3-án, azaz a megállapodás aláírásának napján állapodtak meg.
Measures 1, 2, 3 and 6 as a single transaction
Ekkor Lettország és a BAS volt a társaság fő részvényese, és a részesedésük (külön-külön 52,6 % és 47,2 %) arányában biztosították a kölcsönt, azonos, egymással összefüggő feltételek mellett.
Latvia argues that measure 1 must be assessed together with measures 2, 3 and 6 since they were agreed on the same date, i.e. 3 October 2011, at a point in time when Latvia and BAS were both major shareholders of airBaltic.
Ahogy az a fenti (45) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a BAS azért döntött az airBalticba történő befektetés mellett, mert befolyásolhatta az a tény, hogy a hatóságok hajlandóak pénzügyi támogatást nyújtani a társaságnak.
The Commission agrees with the Latvian authorities that the first State loan (measure 1) and the BAS loan cannot be assessed in isolation and must therefore be viewed as part of the overall context of the Agreement, on the basis of which both loans were provided.
Ugyanakkor bár a lett kormány kinyilvánította érdeklődését az iránt, hogy az airBaltic maradjon a nemzeti légi társaság [31], a Bizottság megállapítja, hogy a lett állam által nyújtott támogatás egyeztetések tárgyát képezte, továbbra is határozatlan volt, és feltételekhez kötötték.
However, the Commission disagrees with the argument of Latvia that the other measures must be assessed together as a single transaction.
Ennek alapján a Bizottság nem tudja kizárni, hogy az első állami kölcsönt és a BAS-kölcsönt egyidejűleg nyújtották, kizárva ezzel az állami támogatás jelenlétét.
The Commission is of the opinion that on 3 October 2011, when the Agreement was entered into, BAS and the State committed with absolute certainty to provide the first State loan (measure 1) and the BAS loan.
Ahogyan a Törvényszék egyértelművé tette, „önmagában az egyidejűség még jelentős mértékű magánbefektetések esetében sem lehet elegendő az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatás hiányának anélkül történő megállapításához, hogy figyelembe vennék az egyéb releváns ténybeli vagy jogi körülményeket” [32].
Those measures may therefore be said to have been granted at that date.
A Bizottság ezért azt is megvizsgálta, hogy az első állami kölcsön (és a BAS-kölcsön) [11–13] %-os kamatlába megfelel-e a piaci viszonyoknak.
However, the exact amounts of the second State loan (measure 2) and of the capital increase (measure 3) cannot be ascertained with certainty from the information in the Agreement.
A védjegyeket illetően a védjegyek értéke azon az áron alapult, amelyért az airBaltic visszavásárolta őket a BAS-tól.
In particular, as regards measure 2, the Agreement merely states that Latvia would provide a loan in proportion to its shareholding but does not quantify it.
A fedezet felszámolási értékének meghatározása céljából Lettország […] % leszámítolási kamatlábat alkalmazott a Lett Államkincstár belső biztosítékértékelési módszereinek megfelelően, ami a Bizottság véleménye szerint megfelelő a fedezet jellegét tekintve.
In this respect, the Commission observes that Article 7.1 of the Agreement states that the foreseeable equity increase (resulting from capitalisation of the first and second State loans and the BAS loan, together with an additional cash contribution from BAS) would not exceed LVL 100 million (EUR 141,58 million).
Ennek alapján a fedezet felszámolási értéke [15–25] millió LVL ([21,3–35,5] millió EUR), ami [15–25] %-kal több, mint az első állami kölcsön összege.
However, the following points should be noted.
Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az első állami kölcsön jelentős biztosítékának tekintetében a [11–13] %-os kamatláb alkalmazása összhangban áll a referencia-kamatlábról szóló közleménnyel [33].
First, only the first State loan and the BAS loan were quantified in the Agreement, at respectively LVL 16 million and LVL 14 million.
Azt az állítást, miszerint a [11–13] %-os kamatláb megfelelt a piaci viszonyoknak, megerősíti továbbá az a tény, hogy a BAS (egy magánbefektető) lemondott arról a jogáról, hogy biztosítékkal fedezett kölcsönt adjon (lásd fent a (26) preambulumbekezdést): a BAS-kölcsön ezért kockázatosabb volt, mint az állami kölcsön, mégis ugyanolyan kamatláb mellett biztosították.
The figure of LVL 100 million was merely a forecast, an estimate of what might be required or expected in terms of equity increase by the end of the year; the amount of the equity increase was not clearly determined in the Agreement.
A biztosítékkal történő fedezés és a kamatláb mértékét figyelembe véve a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az 1. intézkedés nem jelentett szelektív előnyt az airBaltic számára, és kizárható az állami támogatás jelenléte, és nem szükséges tovább vizsgálni, hogy teljesül-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében szereplő többi halmozott feltétel [34].
Indeed, the actual amount of the equity increase agreed in December 2011 was in fact LVL 110 million (see recital 33 above), i.e. in excess of what had been foreseen in the Agreement.
Az első állami kölcsön kamatlábának [11–13] %-ról [2–4] %-ra történő csökkentése
The Commission is of the view that the amounts of Measures 2 and 3 were not determined or ascertainable on 3 October 2011.
2011. december 13-án, azaz amint Lettországnak az airBalticban való részesedése 99,8 %-ra emelkedett (lásd fent a (21) preambulumbekezdést), a lett kormány úgy határozott, hogy jóváhagyja az első állami kölcsön – és így a BAS-kölcsön – kamatlábának a kockázati prémiumnak megfelelő, [9–11] százalékpontos, [11–13] %-ról [2–4] %-ra történő csökkentését.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims resulting from syndicated loan 2.
A Bizottságot nem győzte meg Lettország érvelése, miszerint az állam a kamatláb csökkentésével csökkentette az airBaltic, az akkor szinte teljes egészében az állam tulajdonában (99,8 %) lévő társaság finanszírozási költségeit (mivel a BAS-kölcsön kamatlába is csökkentésre került).
The assignment of the claims of private investors to the State was a mere eventuality subject to BAS not fulfilling its obligations under the Agreement, something which was not known and which there was no reason to suspect on 3 October 2011.
Ez – Lettország szerint – ésszerű döntés volt az állam részéről, mert a kamat formájában elmaradt állami bevételeket kompenzálta az az előny, amelyhez az állam az airBaltic fő részvényeseként jutott azáltal, hogy a társaságnak alacsonyabb kamatot kellett fizetnie.
For this reason, measure 6 cannot be considered as having been granted at the moment the Agreement was signed and cannot therefore be considered as pari passu with the first State loan and the BAS loan.
Másrészről a Bizottság emlékeztet arra, hogy az első állami kölcsön és a BAS-kölcsön biztosításának idején a megállapodás kimondta, hogy mindkét kölcsön feltételei azonosak és összefüggnek egymással, ezért az egyik kölcsön változása ugyanolyan változáshoz vezetne a másik kölcsönben is.
In addition, Latvia argues that most of the claims of the private investors which were supposed to be novated in the two syndicated loans were unsecured, and that had the State let the company go bankrupt, the private investors would have sued the State for damages, which would have been more costly for the State than providing the rest of measures to airBaltic.
A kamatláb csökkentése ezért mindkét kölcsönt érinti, és változatlanul fennáll a kölcsön nagy értékű biztosítékkal történő fedezete, valamint az a tény, hogy a BAS-kölcsön fedezetlen volt.
In the Commission's view, the claim that the private investors would have sued the State asking for damages is purely hypothetical and not supported by any evidence.
Mivel a BAS előre beleegyezett, hogy a BAS-kölcsön feltételeit az első állami kölcsön feltételeihez köti, a Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy ez a döntés nem felel meg a piaci viszonyoknak.
In addition, nothing shows that Latvia actually took into account these considerations when providing support to airBaltic.
Ezek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az 1. intézkedés a kamatláb csökkentésének figyelembevételével sem juttatta szelektív előnyhöz az airBalticot, és kizárható az állami támogatás jelenléte.
In view of the above, the Commission comes to the conclusion that the argument of concomitance raised by the Latvian authorities does not stand.
A második állami kölcsön (2. intézkedés)
For this reason, the Commission concludes that measures 1, 2, 3 and 6 cannot be considered as constituting a single transaction decided on 3 October 2011 and will therefore assess them separately.
A második állami kölcsönt közvetlenül Lettország nyújtotta az Államkincstáron keresztül a lett kormány 2011. december 13-i határozata alapján, amely felhatalmazta a Pénzügyminisztériumot, hogy 67 millió LVL (94,86 millió EUR) átváltható kölcsönt biztosítson az airBalticnak az állami költségvetésből.
The first State loan (measure 1)
A 2. intézkedéshez ezért állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható.
The Commission notes that the first State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury upon request of the Ministry of Transport.
A Bizottság megjegyzi, hogy a második állami kölcsön biztosításának időpontjára, azaz 2011. december 13-ára a BAS egyetlen részvény kivételével a teljes részesedését elvesztette az airBalticban, amely így 99,8 %-ban az állam tulajdonában volt.
This is expressly stated in the Agreement.
Az állam és a BAS ezért a továbbiakban nem töltött be ugyanolyan pozíciót részvényesként.
It is therefore clear that measure 1 entails State resources and that it is imputable to the State.
Lettország azt állítja, hogy a megállapodás 7.2. cikke értelmében, amely kimondja, hogy Lettország „a részesedése arányában” nyújt kölcsönt az airBaltic számára, a BAS köteles volt pénzügyi támogatást nyújtani az airBalticnak a részvényei számának megfelelő összegben.
Latvia does not contest this point.
A BAS-nak ezt a 2011. decemberi tőkeinjekció időpontjában, készpénz formájában kellett megtennie.
In order to assess whether measure 1 entailed an undue selective advantage to airBaltic, the Commission first observes that the first State loan and the BAS loan were agreed on 3 October 2011, i.e. the date of signature of the Agreement.
A Bizottság azonban megállapítja, hogy 2011. december 13-án a BAS mindössze egyetlen airBaltic-részvénnyel rendelkezett.
At that moment in time, Latvia and BAS were the major shareholders of the company and the loans were provided in proportion to their shareholding (52,6 % and 47,2 % respectively), and with identical and linked conditions.
Ebből következik, hogy az államnak körültekintő piacgazdasági befektetőként kellett volna eljárnia, és meg kellett volna vizsgálnia, hogy tekintettel a részesedésbeli változásokra, ösztönözte-e valami a BAS-t arra, hogy készpénzt injektáljon a társaságba a tőkeemelés időpontjában.
As indicated in recital 45 above, the Commission had observed in the opening decision that BAS' decision to invest in airBaltic may have been influenced by the willingness of the public authorities to financially support the company.
Az állam valójában előre látta ezt a lehetőséget, és számos rendkívüli intézkedést belevett a megállapodásba – különösen a 7.4. cikkbe – arra az esetre, ha a BAS elmulasztaná teljesíteni a kötelezettségvállalásait.
However, while it is true that the Latvian Government had expressed its interest in maintaining airBaltic as the national carrier, [31] the Commission observes that the support of the Latvian State was under negotiation and was still undetermined and subject to conditions.
Továbbá ahogy Lettország elismeri, a második állami kölcsön második részletét el kívánták engedni, amennyiben a BAS nem nyújtana további pénzügyi támogatást.
On this basis, the Commission cannot exclude that the first State loan and the BAS loan were provided concomitantly, thereby excluding the presence of aid.
A megállapodás 7.4. cikke felruházta az államot azzal a joggal, hogy 1 LVL összegért megvásárolja a BAS valamennyi airBaltic-részvényét.
As the General Court has clarified, ‘simultaneity cannot in itself, even where significant private investments have been made, suffice for a finding that there has been no aid within the meaning of Article [107(1) TFEU] without taking into consideration the other relevant facts and points of law’ [32].
A megállapodás aláírásakor ez garanciát jelentett az állam számára arra nézve, hogy a BAS teljesíti a kötelezettségvállalásait, különben elveszítené valamennyi airBaltic-részvényét.
The Commission has therefore also assessed whether the agreed interest rate of [11 — 13] % for the first State loan (and the BAS loan) can be considered to be at market level.
A helyzet ugyanakkor radikálisan megváltozott 2011. november 30-án, amikor a Latvijas Krājbanka egy részvény kivételével eladta a BAS airBaltic-részvényeit a lett államnak (lásd fent a (21) preambulumbekezdést).
During the course of the formal investigation procedure, Latvia submitted evidence regarding the value of the collateral (trademarks and receivables) which was assessed by the independent auditor […] as part of an audit of the company initiated in the summer of 2011.
Ebben az összefüggésben a 7.4. cikk értelmét vesztette.
As the receivables (as of 30 September 2011) were part of the relevant financial information, they were also subject to evaluation by […].
Egyetlen részvény birtokában a BAS-nak valóban kevés ösztönzése volt a kötelezettségei teljesítésére: a teljesítés elmulasztása mindössze annyit jelentene, hogy elveszítené az egyetlen megmaradt airBaltic-részvényét.
As regards the trademarks, their value was based on the price at which airBaltic had bought back the trademarks from BAS.
Egy körültekintő piaci szereplő gondosan mérlegelte volna, hogy az új körülmények között további pénzügyi támogatást nyújtson-e az airBalticnak, és legalább biztosítékot kért volna a másik féltől (azaz a BAS-tól) arra, hogy az valóban nyújtana pénzügyi támogatást a társaságnak.
In order to determine the liquidation value of the collateral, Latvia applied a […] % discount rate in accordance with the Latvian Treasury's internal collateral valuation methodology, which the Commission considers to be adequate in view of the nature of the collateral.
A Bizottság továbbá megállapítja, hogy valószínűtlen, hogy a BAS ilyen biztosítékot adott volna, hiszen igen tekintélyes összeget kellett volna befektetnie – az esetleges eredeti becslésekhez képest sokkal nagyobbat –, hogy visszaszerezze a korábbi 47,2 %-os részesedését vagy egyéb jelentősebb részesedést szerezzen az airBalticban.
On this basis, the liquidation value of the collateral was LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million) which was [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan.
Lettország arra is rámutat, hogy a második állami kölcsönt piaci feltételek mellett biztosították, kizárva ezzel az airBalticnak juttatott esetleges jogtalan előnyöket.
In addition, the Commission observes that in view of the significant collateral on the first State loan, applying an interest rate of [11 — 13] % would be in line with the Reference Rate Communication.
A fedezetet illetően Lettország megállapította, hogy a második állami kölcsönt ugyanolyan fedezet, azaz az airBaltic követelései és védjegyei mellett nyújtották, mint az első állami kölcsönt.