natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Salaries more than 16 times the basic amount of the National Insurance Scheme are subject to an additional contribution of 12,5 % on the excess amount.
A nemzeti biztosítási rendszerben alkalmazott alapösszeg tizenhatszorosánál magasabb fizetések esetében a fennmaradó összegre egy 12,5 %-os kiegészítő járulékot kell fizetni.
This additional contribution applies irrespective of where the employee lives or type of business.
Ezt a kiegészítő járulékot kell alkalmazni a munkavállaló lakóhelyétől vagy a vállalkozás típusától függetlenül.
Sectors falling outside the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement
Az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezései hatálya alá nem tartozó ágazatok
The major part of the primary industries (agriculture/forestry and fisheries sectors) falls outside the scope of the EEA Agreement or outside the scope of the Authority’s competence to review State aid, cf. Article 8(3) and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement.
Az elsődleges iparágak legnagyobb része (mezőgazdasági/erdőgazdálkodási és halászati ágazat) nem tartozik az EGT-megállapodás hatálya alá, vagy ezek tekintetében nem tartozik a Hatóság hatáskörébe az EGT-megállapodás 8. cikkének (3) bekezdésében és 3. és 9. jegyzőkönyvében említett állami támogatás felülvizsgálata.
The Norwegian Government has decided to maintain the current system of differentiated rates of social security contributions in these sectors.
A norvég kormány úgy határozott, hogy ezekben az ágazatokban fenntartja a differenciált szociális biztonsági járulékok jelenlegi rendszerét.
The Norwegian authorities have stated in the notification that they will ensure full compliance with the EEA Agreement, in order to avoid that undertakings not belonging to these sectors, would benefit from the current system.
A norvég hatóságok az értesítésben kijelentették, hogy biztosítják az EGT-megállapodásnak való teljes megfelelést, hogy ezáltal elkerüljék azt, hogy olyan vállalkozásoknak származzon haszna a jelenlegi rendszerből, amelyek nem tartoznak ezen ágazatokba.
Sectors subject to full rate irrespective of location
A helytől függetlenül, maximális adókulcsot alkalmazó ágazatok
The highest tax rate of 14,1 % shall apply to the following enterprises, irrespective of the municipality in which the employee lives:
A maximális, 14,1 %-os adókulcs a következő vállalkozásokra vonatkozik, függetlenül a településtől, ahol a munkavállaló él:
enterprises producing electricity from hydropower,
vízenergiából villamos energiát előállító vállalkozások,
enterprises involved in extraction of crude oil or natural gas,
nyersolaj vagy földgáz kitermelésével foglalkozó vállalkozások,
enterprises providing one of more of the following services associated with oil or gas exploitation:
az alábbi, olaj- vagy gázkitermeléssel kapcsolatos szolgáltatások közül legalább egy szolgáltatást nyújtó vállalkozások:
test or production drilling on contract,
szerződéses kísérleti vagy termelő fúrások,
service activities in connection with oil and gas exploitation,
olaj- és gázkitermeléssel kapcsolatos szolgáltatói tevékenység,
drilling or well service on contract.
szerződéses fúrás vagy kutakkal kapcsolatos szolgáltatások,
enterprises excavating metal ore, except iron ore and iron ore containing manganese,
fémércek, kivéve a vasércet és a mangántartalmú vasércet, kifejtésével foglalkozó vállalkozások,
enterprises excavating the industrial minerals nepheline cyenite and olivine,
nefelin-szienit és olivin ipari ásványok kifejtésével foglalkozó vállalkozások,
vessels of at least 100 GRT for transporting passengers or cargo,
legalább 100 BRT űrtartalommal rendelkező hajók, személy- vagy áruszállításra,
vessels of at least 100 GRT for special purposes,
legalább 100 BRT űrtartalommal rendelkező hajók, különleges célra,
tugs of at least 365 kW,
legalább 365 kW teljesítményű vontatóhajók,
fishing vessels of at least 100 GRT intended for export to countries outside the EEA area,
az EGT területén kívüli országok felé irányuló exportra szánt, legalább 100 BRT űrtartalommal rendelkező halászhajók,
floating and movable unfinished hulls of the above vessels.
a fenti hajók úszó és mozdítható, befejezetlen hajótestei,
enterprises that carry out major alterations to vessels such as those referred to above, if the vessel is above 1000 GRT,
a fent említett hajókon nagyobb módosításokat végrehajtó vállalkozások, ha a hajó űrtartalma meghaladja az 1000 BRT-t,
enterprises producing ECSC steel,
ESZAK-acélt előállító vállalkozások,
financial enterprises (as mentioned in section 1-4 of the Financial Institutions Act or section 7-1, see section 1-2, first paragraph, of the Securities Trading Act) if the enterprise has branches, is involved in cross-border activities or has established subsidiaries carrying out similar activities in other states within the EEA area,
(a pénzügyi intézményekre vonatkozó törvény 1-4. szakaszában, vagy az értékpapír-kereskedelmi törvény 7-1. szakaszában, vagy az 1-2. szakasz első bekezdésében említett) pénzügyi vállalkozások, amennyiben a vállalkozás rendelkezik fiókokkal, részt vesz határon átnyúló tevékenységekben vagy létrehozott az EGT területén belül más államokban, hasonló tevékenységet végző leányvállalatokat,
enterprises providing goods transport by road, and employing more than what correspond to 50 man-years,
közúti áruszállítást folytató vállalkozások, amelyek 50 emberévnek megfelelőnél több munkát végeznek,
enterprises producing telecommunications services.
távközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások.
The enterprises described above that cannot benefit from the regionally differentiated social security tax, may receive de minimis aid as described below.
A fenti vállalkozások közül azoknak, amelyek nem részesülhetnek a regionálisan differenciált szociális biztonsági adóból, a következőkben részletezett de minimis támogatás nyújtható.
De minimis arrangement
De minimis rendelkezés
The increased rates in zones 2 to 4 from 2004 onwards described in table 2 above will apply only to aid exceeding the de minimis amount.
A 2. táblázatban feltüntetett emelt adókulcsok, amelyek 2004-től érvényesek a 2-4. övezetben, kizárólag a de minimis összeget meghaladó támogatásra vonatkoznak.
Employers’ social security contributions will be based on the existing rates for zones 2, 3 and 4 in 2003, as long as the difference between the social security contributions based on the highest rate (14,1 %) and the social security contributions based on the existing lower rates, do not exceed NOK 270000 for one year (EUR 100000 over a three-year period).
A munkaadók szociális biztonsági járulékait 2003-ban a 2., 3. és 4. övezet tekintetében jelenleg alkalmazott adókulcsok alapján számítják, amennyiben a maximális adókulcs (14,1 %) alapján számított szociális biztonsági járulékok és az érvényes alacsonyabb adókulcsok alapján számított szociális biztonsági járulékok különbsége nem haladja meg a 270000 NOK összeget egy évre (100000 euró a hároméves időszakra).
When this limit is exceeded, the social security contributions will have to be based on the rates otherwise applicable, see table 2 above.
Amennyiben túllépik ezt a korlátot, a szociális biztonsági járulékokat az egyéb esetekben alkalmazandó adókulcsok alapján kell számítani, a fenti 2. táblázat alapján.
This provision does not apply to undertakings in the transport sector.
Ez a rendelkezés nem vonatkozik a közlekedési ágazat vállalkozásaira.
Enterprises subject to the full rate irrespective of location will also benefit from the de minimis scheme.
A telephelytől függetlenül a maximális adókulcs alkalmazására kötelezett vállalkozások szintén részesülnek a de minimis rendszerből.
Other de minimis aid can be granted together with de minimis aid under the social security tax system only as long as total de minimis aid does not exceed NOK 270000 on an annual basis.
Egyéb de minimis támogatás nyújtható a szociális biztonsági adó rendszerével összefüggő de minimis támogatással együtt, feltéve hogy az összes de minimis támogatás nem haladja meg az évi 270000 NOK összeget.
The Norwegian authorities have calculated that the reduction in social security contributions due to the reduced rates in 2004 is NOK 997 million in zones 3 and 4 (NOK 896 million in zone 4 and NOK 101 million in zone 3), NOK 674 million in 2005 (NOK 606 million in zone 4 and NOK 68 million in zone 3) and NOK 352 million in 2006 (NOK 317 million in zone 4 and NOK 35 million in zone 3), i.e. NOK 2022 million (some EUR 247 million) for the whole three-year period.
A norvég hatóságok kiszámították, hogy 2004-ben a csökkentett adókulcsok következtében a szociális biztonsági járulékok 997 millió norvég koronával csökkennek a 3. és a 4. övezetben (896 millió NOK a 4. övezetben és 101 millió NOK a 3. övezetben), továbbá 674 millió norvég koronával 2005-ben (606 millió NOK a 4. övezetben és 68 millió NOK a 3. övezetben), illetve 352 millió norvég koronával 2006-ban (317 millió NOK a 4. övezetben és 35 millió NOK a 3. övezetben), azaz 2,022 milliárd norvég koronával (kb. 247 millió euróval) a teljes hároméves időszakban.
The decision to open an investigation
Vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozat
In its decision to open an investigation, the Authority expressed two doubts in respect of the three-year transition period in zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions.
A Hatóság a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozatában két kételyét fejezte ki a 3. és a 4. övezetben alkalmazott, regionálisan differenciált szociális biztonsági járulékokra vonatkozó hároméves átmeneti időszak tekintetében.
The main consideration expressed by the Authority was that the Norwegian authorities had not submitted calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
A Hatóság leginkább azt találta problémának, hogy a norvég hatóságok nem nyújtottak be számításokat az egy- és kétéves átmeneti időszakok hatásainak bemutatására az egyes övezetek tekintetében, a bejelentett hároméves időszakkal összehasonlítva.
The Norwegian authorities had only submitted comparisons between a transition period of three years and no transition period at all while stating that: ‘a transition period of less than three years would be too short’.
A norvég hatóságok csak a hároméves átmeneti időszak, és az átmeneti időszak teljes mellőzésének esetét hasonlították össze, míg azt állították, hogy „egy három évnél rövidebb átmeneti időszak túlságosan rövid lenne.”
The Authority also requested arguments as to why enterprises in zone 3 needed the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
A Hatóság arra vonatkozóan is érveket várt, hogy a 3. övezet vállalkozásai számára miért szükséges a 4. övezettel azonos átmeneti időszak annak ellenére, hogy az adóteher kisebb mértékű növekedésével kell szembenézniük.
Secondly, the Authority disputed the relevance of the argument from the Norwegian authorities that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system as such had to be abolished, as a Government could not claim a misunderstanding of EEA rules as an excuse for not fulfilling its obligations under the Agreement.
Másodsorban, a Hatóság vitatta a norvég hatóság azon érvének helytálló voltát, miszerint egészen 2002 késő őszig nem kaptak „egyértelmű jelzéseket” arról, hogy ezt a rendszert meg kell szüntetni, mivel egy kormány a Megállapodás szerinti kötelezettségeinek nem teljesítése miatt nem mentegetőzhet azzal, hogy félreértette az EGT-szabályokat.
The comments from Norway
Norvégia észrevételei
By letter dated 17 September 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities submitted comments on the Authority’s decision to open an investigation.
A pénzügyminisztérium 2003. szeptember 17-i levelével, a norvég hatóságok benyújtották észrevételeiket a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozat tekintetében.
The Ministry maintained the previous considerations expressed in the letters dated 25 March 2003 and 5 June 2003, and submitted additional comments regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
A minisztérium fenntartotta a 2003. március 25-i és a 2003. június 5-i levelében kifejezett korábbi megfontolásait, és további észrevételeket nyújtott be az egy- és kétéves átmeneti időszakok hatásaira vonatkozóan, megvizsgálva az egyes övezeteket, és összehasonlítva a bejelentett hároméves időszakkal.
The Ministry also submitted additional comments as to why enterprises in zone 3 needed the same transitional period as those in zone 4.
A minisztérium arra vonatkozóan is további észrevételeket nyújtott be, hogy a 3. övezet vállalkozásainak miért van szükségük a 4. övezettel megegyező átmeneti időszakra.
Economic effects of transitional periods of one and two years
Az egy- és kétéves átmeneti időszakok gazdasági hatásai
The Ministry of Finance submitted the following table showing the effects of the annual increase in labour costs and tax burden, depending on the duration of the transitional period.
A pénzügyminisztérium a következő táblázatot nyújtotta be, amely tartalmazza a bérköltségek és az adóteher éves növekedésének hatásait, az átmeneti időszak hosszától függően.
‘Annual changes in labour costs and tax burden due to increase in tax rates, taking into account the duration of the transitional period’
„A bérköltségek és adóterhek az adókulcsok növekedése miatt bekövetkezett változásai, figyelembe véve az átmeneti időszak hosszát”
No transitional period
Nincs átmeneti időszak
One year transitional period
Egyéves átmeneti időszak
Two year transitional period
Kétéves átmeneti időszak
Three year transitional period
Hároméves átmeneti időszak
Increases in tax rates
Adókulcs-növekedés
zone 4
övezet
9,0 percentage points
9,0 százalékpont
4,5 percentage points
4,5 százalékpont
3,0 percentage points
3,0 százalékpont
2,25 percentage points
2,25 százalékpont
zone 3
övezet
7,7 percentage points
7,7 százalékpont
3,85 percentage points
3,85 százalékpont
2,6 percentage points
2,6 százalékpont
1,93 percentage points
1,93 százalékpont
Increase in nominal labour costs due only to the rise in tax rates (wage growth not included)
Névleges bérköltségek növekedése kizárólag az adókulcsok emelkedése miatt (a bérnövekedés nem tartozik bele)
Increase in total tax burden due to the rise in tax rates (effect of wage growth not included)
Az összes adóteher növekedése kizárólag az adókulcsok emelkedése miatt (a bérnövekedés hatása nem tartozik bele)
NOK 1186 million
1186 millió NOK
NOK 593 million
593 millió NOK
NOK 395 million
395 millió NOK
NOK 296 million
296 millió NOK
NOK 134 million
134 millió NOK
NOK 67 million
67 millió NOK
NOK 45 million
45 millió NOK
NOK 34 million
34 millió NOK
Increase in nominal total labour costs when normal wage growth is included
Összes névleges bérköltség növekedése, beleértve a nominális bérnövekedést
Increase in total labour costs (wage growth and tax increase) compared to normal wage growth
Összes bérköltség növekedése (bér- és adónövekedés), összehasonlítva a nominálbér növekedésével
The Ministry comments upon the figures presented in table 3 above, and points out that with no transitional period, the immediate increase in the social security contributions would be 9 and 7,7 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % (as soon as the de minimis threshold is reached) reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 1186 million and NOK 134 million.
A minisztérium magyarázatot mellékel a fenti 3. táblázat adataihoz, és megállapítja, hogy az átmeneti időszak mellőzése esetén a szociális biztonsági járulékok azonnali növekedése 9, illetve 7,7 százalékpont lenne a 4. és a 3. övezetben, amely a vállalkozások bérköltségei 8,6 százalékos, illetve 7,2 százalékos azonnali emelkedésének felel meg (amint elérik a de minimis küszöbértéket); mindez a 4. és a 3. övezet összes adóterhének 1186 millió NOK, illetve 134 millió NOK összegű növekedését jelenti.
The Norwegian authorities also referred to a research report by Møreforskning [13] that presents slightly higher figures (NOK 1,3 billion and NOK 177 million, respectively).The Norwegian authorities pointed out that if no transitional period was granted and provided there are no immediate carry-over effect in wages in response to the tax increases, the increase in labour costs of the firms in question in 2004 (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 300 % of the normal annual increase in labour costs (growth rates of 13,9 and 12,6 % in zone 4 and zone 3, respectively), compared with the estimated annual wage growth rate of 4,5 % .
A norvég hatóságok említést tesznek a Møreforskning által készített kutatási jelentésről [13], amely kissé magasabb összegeket állapít meg (1,3 milliárd, illetve 177 milliárd NOK).A norvég hatóságok rámutattak, hogy ha nem biztosítanak átmeneti időszakot, és ha válaszul az adóemelésre nincs azonnali átviteli hatás a bérek tekintetében, az érintett vállalkozások bérköltségeinek növekedése 2004-ben (a de minimis támogatás figyelembevétele nélkül) megközelítőleg 300 százaléka lenne a rendes évi bérköltség-növekedésnek (13,9, illetve 12,6 százalékos növekedési arány mellett a 4., illetve a 3. övezetben), összehasonlítva a 4,5 százalékos becsült éves növekedési aránnyal.
With a transitional period of one year, the increase in the social security tax would be 4,5 and 3.9 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an annual increase in the firms’ labour costs of 4,3 and 3,6 % (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in the total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 593 million and NOK 67 million respectively.
Egyéves átmeneti időszak mellett a szociális biztonsági adó növekedése 4,5, illetve 3,9 százalékpont lenne a 4., illetve a 3. övezetben, amely a vállalkozások bérköltségei 4,3 százalékos, illetve 3,6 százalékos éves emelkedését jelenteni (amint elérik a de minimis küszöbértéket); mindez a 4. és a 3. övezet összes adóterhének 593 millió NOK, illetve 67 millió NOK összegű növekedését jelenti.
Provided that there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about twice of the normal annual increase in labour costs (205 % and 189 % in zone 4 and zone 3, respectively).
Feltéve, hogy válaszul az adóemelésre nincs átviteli hatás a bérek tekintetében, bérköltségek éves növekedése (a de minimis támogatás figyelembevétele nélkül) megközelítőleg 200 százaléka lenne a rendes évi bérköltség-növekedésnek (205, illetve 189 százalék a 4., illetve a 3. övezetben).
With a transitional period of two years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,9 and 2,4 % (as soon as the de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 395 million and NOK 45 million each year.
Kétéves átmeneti időszak mellett a szociális biztonsági adó azt követő növekedése a vállalkozások bérköltségei izolált éves 2,9 százalékos, illetve 2,4 százalékos emelkedésének felelne meg (amint elérik a de minimis küszöbértéket); mindez a 4. és a 3. övezet összes adóterhének 395 millió NOK, illetve 45 millió NOK összegű növekedését jelenti.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual growth in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 170 % and 160 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and 3, respectively.
Feltéve, hogy – válaszul az adóemelésre – nincs átviteli hatás a bérek tekintetében, az érintett vállalkozások bérköltségeinek éves növekedése (a de minimis támogatás figyelembevétele nélkül) megközelítőleg 170, illetve 160 százaléka lenne a rendes évi bérköltség-növekedésnek a 4., illetve a 3. övezetben.
With a transitional period of three years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,1 and 1,8 % in zones 4 and 3 (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 296 million and NOK 34 million.
Hároméves átmeneti időszak mellett a szociális biztonsági adó azt követő növekedése a vállalkozások bérköltségei izolált éves 2,1 százalékos, illetve 1,8 százalékos emelkedésének felelne meg (amint elérik a de minimis küszöbértéket); mindez a 4. és a 3. övezet összes adóterhének 296 millió NOK, illetve 34 millió NOK összegű növekedését jelenti.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 152 % and 145 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and zone 3, respectively.
Feltéve, hogy válaszul az adóemelésre nincs átviteli hatás a bérek tekintetében, az érintett vállalkozások bérköltségeinek éves növekedése (a de minimis támogatás figyelembevétele nélkül) megközelítőleg 152, illetve 145 százaléka lenne a rendes évi bérköltség-növekedésnek a 4., illetve a 3. övezetben.
It was furthermore outlined that in the short run, adjustment to increased tax rates may take the form of changes in product prices, wages or production volume.
Ezenkívül felvázolták azt a helyzetet, hogy rövid távon a megemelkedett adókulcshoz való igazodás megjelenhet a termékárak, a bérek vagy a termelési mennyiségek változásaiban.
The Ministry of Finance also maintained that a substantial number of enterprises are exposed to international competition and, the fact that the profitability margins of the industry in the concerned regions are low on average, may indicate that in most cases, there are limited possibilities for increasing product prices.
A pénzügyminisztérium azt is fenntartotta, hogy jelentős számú vállalkozást érint a nemzetközi verseny, illetve az a tény, hogy az érintett régiókban átlagosan alacsonynak mondható az ipar nyereségessége, a legtöbb esetben azt jelezheti, hogy korlátozottak a lehetőségek a termékek árainak emelésére.
Furthermore, it is mentioned that figures referred in Table 3, show that even with a transitional period of three years, the annual increase in labour costs would be much higher that what could be expected to be reflected in corresponding wage adjustments the same year.
Ezenkívül megemlítették, hogy a 3. táblázatban feltüntetett adatok azt mutatják, hogy az éves bérköltségek növekedése még egy hároméves átmeneti időszak esetén is sokkal magasabb lenne annál, mint amit ugyanazon év megfelelő bérmódosításainak tükrözni kellene.
It was also referred that no empirical studies provided precise answers as to how the wage formation process was influenced by a change in the level of social security contributions.
Azt is megjegyezték, hogy nem támasztották alá empirikus tanulmányokkal, hogy a bérképzési folyamatot miként befolyásolta a szociális biztonsági járulékok szintjének változása.
Analytical results concerning partial regional changes are even more varied as regards the long-term incidence effects.
A részleges regionális változásokra vonatkozó vizsgálati eredmények még ennél is változatosabbak a hosszú távú terhelő hatás tekintetében.
No studies seem to have focused specifically on the time path of incidence effects.
Úgy tűnik, egyetlen tanulmány sem koncentrált kifejezetten a terhelő hatások időbeni alakulására.
It is maintained that, due to nominal downward rigidity, one might expect that the time path of an increase in rates and decrease in rates would be asymmetric.
Fenntartották, hogy a nominálbérek lefelé irányuló merevsége következtében úgy gondolnánk, hogy az adókulcsok növekedésének és csökkenésének aszimmetrikus az időbeni alakulása.