natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as ‘OJ’) L 231, 3.9.1994, p. 1 and the EEA Supplement No 32 of 3.9.1994, p. 1.
A Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: HL) (HL L 231., 1994.9.3., 1. o.) és 32. EGT-kiegészítésében (1994.9.3., 1. o.) tettek közzé.
The Guidelines were last amended on 22 April 2009. Hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’.
Az iránymutatást (a továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás) legutóbb 2009. április 22-én módosították.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Published in OJ C 72, 26.3.2009, p. 1.
HL C 72., 2009.3.26., 1. o.
THE TREATMENT OF IMPAIRED ASSETS IN THE EEA BANKING SECTOR [1]1.
AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK KEZELÉSE AZ EGT-BANKSZEKTORBAN [1]1.
Since mid-2007, the functioning of wholesale credit markets has been severely disrupted.
A nagykereskedelmi hitelpiacok működését 2007 közepe óta súlyos zavarok nehezítik.
The result has been a drying up of liquidity in the banking sector and a reluctance of banks to lend to each other and to the broader economy.
Ennek eredményeként a bankszektor likviditása beszűkült, és csökkent a bankok hajlandósága arra, hogy akár egymásnak, akár általánosságban véve a vállalkozásoknak hitelt nyújtsanak.
As the disruption of credit markets has intensified over the past 18 months, the financial crisis has intensified and the global economy has entered a severe recession.
Ahogy a hitelpiacok működési zavarai az elmúlt másfél évben felerősödtek, úgy mélyült a pénzügyi válság, és a világgazdaság súlyos recesszióba került.
It is difficult to envisage a resolution of the financial crisis and a recovery in the global economy without assured stability in the banking sector and the broader financial system.
A bankszektor és általánosságban a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása nélkül aligha számíthatunk a pénzügyi válság megoldására és a világgazdaság recesszióból való kilábalására.
Only then will investor confidence return and banks resume their normal lending behaviour.
Csak ekkor állhat ugyanis helyre a befektetők bizalma és tudnak visszatérni a bankok rendes hitelezési gyakorlatukhoz.
Accordingly, EEA States have put measures in place to support the stability of their banking sectors and underpin lending, such as the injection of new capital using public funds and the provision of government guarantees for bank borrowing.
Ennek megfelelően az EGT-államok intézkedéseket hoztak bankszektoruk stabilitásának megerősítésére és a hitelezés támogatására, például állami források felhasználásával új tőkeinjekciókat nyújtanak, valamint a banki hitelekhez állami kezességvállalást biztosítanak.
Several EEA States have announced their intention to complement their existing support measures by providing some form of relief for impaired bank assets.
Több EGT-állam is bejelentette azon szándékát, hogy meglévő támogatási intézkedéseit a bankok értékvesztett eszközeinek valamilyen formában történő átvétele révén egészítse ki.
These announcements, in parallel with a similar initiative in the United States, have triggered a wider debate within the EEA on the merits of asset relief as a government support measure for banks.
E bejelentések – az Egyesült Államok hasonló intézkedésével párhuzamosan – széles körű vitát indítottak az EGT-n belül az eszközátvétel mint a kormányzat által alkalmazott banktámogatási intézkedés hasznáról.
In the context of that debate, the Communication from the European Commission that corresponds to this Chapter of the EFTA Surveillance Authority’s State Aid Guidelines has been prepared by the European Commission services, in consultation with the European Central Bank (ECB), and builds on the recommendations issued on 5 February 2009 by the Eurosystem (see Annex 1).
A vita kontextusában az Európai Bizottság szolgálatai – az Európai Központi Bankkal (EKB) folytatott konzultációt követően és az eurorendszer 2009. február 5-én kiadott ajánlásaira építve – kidolgozták az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása e fejezetének megfelelő bizottsági közleményt (lásd az 1. mellékletet).
This Chapter focuses on issues to be addressed by EFTA States in considering, designing and implementing asset-relief measures.
E fejezet azon nehézségekre összpontosít, amelyekkel az EFTA-államok az eszközátvételi intézkedések mérlegelése, kidolgozása és alkalmazása során találják szemben magukat.
At a general level, these issues include the rationale for asset relief as a measure to safeguard financial stability and underpin bank lending; the longer-term considerations of banking-sector viability and budgetary sustainability to be taken into account when considering asset-relief measures; and the need for a common and coordinated approach to asset relief within the EEA, notably to ensure a level playing field.
Általános szinten ezek a kérdések a következőket foglalják magukban: jogosan alkalmazható-e az eszközátvétel a pénzügyi stabilitás megőrzésének és a banki hitelezés támogatásának eszközeként; a bankszektor életképességére és a költségvetés fenntarthatóságára vonatkozó hosszabb távú megfontolások, amelyeket figyelembe kell venni az eszközátvételi intézkedések alkalmazásának mérlegelésekor; valamint az eszközátvételre vonatkozó közös és koordinált EGT-n belüli megközelítés iránti szükséglet az egyenlő feltételek biztosítása érdekében.
In the context of such an EEA approach, this Chapter also offers more specific guidance on the application of State aid rules to asset relief, focusing on issues such as (i) transparency and disclosure requirements; (ii) burden sharing between the State, shareholders and creditors; (iii) aligning incentives for beneficiaries with public policy objectives; (iv) principles for designing asset-relief measures in terms of eligibility, valuation and management of impaired assets; and (v) the relationship between asset relief, other government support measures and the restructuring of banks.
Ezen EGT-n belüli megközelítés kontextusában e fejezet konkrétabb iránymutatást is nyújt az állami támogatás szabályainak eszközátvételre történő alkalmazásáról, olyan kérdéskörökre összpontosítva, mint: i. átláthatóság és közzétételi követelmények; ii. a terhek megosztása az állam, a részvényesek és a hitelezők között; iii. a kedvezményezetteket célzó ösztönzők összehangolása a közérdekű célkitűzésekkel; iv. az eszközátvételi intézkedések kidolgozásának alapelvei a jogosultságot, valamint az értékvesztett eszközök értékelését és kezelését illetően; és v. az eszközátvétel, más kormányzati támogató intézkedések és a bankok szerkezetátalakítása közötti kapcsolat.
Asset relief as a measure to safeguard financial stability and underpin bank lending
Eszközátvétel mint a pénzügyi stabilitás megőrzésének és a hitelezés élénkítésének eszköze
The immediate objectives of the EEA State rescue packages announced in 2008 are to safeguard financial stability and underpin the supply of credit to the real economy.
A 2008-ban bejelentett EGT-állami mentőcsomagok közvetlen célja a pénzügyi stabilitás megőrzése és a reálgazdaságnak nyújtott hitelek kínálatának növelése.
It is too early to draw definitive conclusions on the effectiveness of the packages, but it is clear that they have averted the risk of financial meltdown and have supported the functioning of important inter-bank markets.
Túl korai lenne még végleges következtetést levonni a csomagok hatékonyságát illetően, de egyértelmű, hogy elhárították a pénzügyi meggyengülés veszélyét, és támogatták a fontos bankközi piacok működését.
On the other hand, the evolution in lending to the real economy since the announcement of the packages has been unfavourable, with recent statistics suggesting a sharp deceleration in credit growth [2].
Másrészt viszont a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés kedvezőtlenül alakult a csomagok bejelentése óta, és a legfrissebb statisztikák a hitelek növekedésének erőteljes visszaesését jelzik [2].
In many EEA States, reports of businesses being denied access to bank credit are now widespread and it would seem that the squeeze on credit goes beyond that justified by cyclical considerations.
Számos EGT-államban egyre gyakrabban jelzik a vállalkozások, hogy nem jutnak bankhitelhez, és úgy tűnik, a hitelpolitika szigorítása erősebb annál, amit a ciklikus megfontolások indokolnának.
A key reason identified for the insufficient flow of credit is uncertainty about the valuation and location of impaired assets, a source of problems in the banking sector since the beginning of the crisis.
A hitelek elégtelen áramlásának egyik fő oka az értékvesztett eszközök felderítésével és értékelésével kapcsolatos bizonytalanság, amely a válság kezdete óta a problémák egyik forrása a bankszektorban.
Uncertainty regarding asset valuations has not only continued to undermine confidence in the banking sector, but has weakened the effect of the government support measures taken so far.
Az eszközértékeléssel kapcsolatos bizonytalanság nem csupán a bankszektorba vetett bizalmat gyengítette tovább, hanem mérsékelte az eddig meghozott kormányzati támogató intézkedések hatását is.
For example, bank recapitalisation has provided a cushion against asset impairment but much of the capital buffer provided has been absorbed by banks in provisioning against future asset impairments.
A bankok feltőkésítése például puffert teremtett ugyan az eszközök értékvesztése ellen, de a nyújtott tőkepuffer jelentős részét elnyelték a bankok által az eszközök jövőbeli értékvesztésére képzett céltartalékok.
Banks have already taken steps to address the problem of impaired assets.
A bankok már tettek lépéseket az értékvesztett eszközök problémájának kezelésére.
They have recorded substantial write-downs in asset values [3], taken steps to limit remaining losses by reclassification of assets within their balance sheets and gradually put additional capital aside to strengthen their solvency positions.
Így például jelentős összegű értékvesztést írtak le az eszközoldalon [3], lépéseket tettek a fennmaradó veszteségek korlátozására az eszközök mérlegen belüli átcsoportosítása révén, és fizetőképességi pozíciójuk javítása érdekében fokozatosan pótlólagos tőkét tettek félre.
However, the problem has not been resolved to a sufficient degree and the unexpected depth of the economic slowdown now suggests a further and more extensive deterioration in credit quality of bank assets.
Mindazonáltal a problémát nem sikerült megfelelő mértékben orvosolni, és a gazdaság lelassulásának nem várt mértéke most azt vetíti előre, hogy a banki eszközök hitelminőségének romlása tovább fokozódik és nagyobb kiterjedésű lesz.
Asset relief would directly address the issue of uncertainty regarding the quality of bank balance sheets and therefore help to revive confidence in the sector.
Az eszközátvétel közvetlenül kezelné a bankok mérlegének minőségével kapcsolatos bizonytalanság kérdését, és ezáltal segítene feléleszteni a szektorba vetett bizalmat.
It could also help to avoid the risk of repeated rounds of recapitalisation of banks as the extent of asset impairment increases amid a deteriorating situation in the real economy.
Emellett segítene elkerülni azt is, hogy szükség legyen a bankok többszöri, ismételt feltőkésítésére, amikor a reálgazdaság romló helyzete közepette ismét nő az eszközök értékvesztésének mértéke.
On this basis, several EEA States are actively considering relief for impaired bank assets as a complement to other measures.
Erre alapozva számos EGT-állam aktívan mérlegeli az értékvesztett banki eszközök átvételének alkalmazását a többi intézkedés kiegészítéseként.
Longer-term considerations: A return to viability in the banking sector and sustainability of public finances
Hosszabb távú megfontolások: a bankszektor életképességének helyreállítása és az államháztartás fenntarthatósága
Asset-relief measures must be designed and implemented in the manner that most effectively achieves the immediate objectives of safeguarding financial stability and underpinning bank lending.
Az eszközátvételi intézkedéseket úgy kell kialakítani és végrehajtani, hogy a lehető leghatékonyabban teljesítsék a pénzügyi stabilitás megőrzésére és a banki hitelezés élénkítésére vonatkozó közvetlen célkitűzéseket.
An important issue to be addressed in this context is ensuring an adequate participation in the asset-relief measures by setting appropriate pricing and conditions and through mandatory participation if deemed necessary.
Ebben az összefüggésben fontos, hogy a megfelelő feltételek meghatározása és árszabás, valamint szükség esetén kötelező részvétel révén biztosítsuk az eszközátvételi intézkedésekben való megfelelő részvételt.
However, the focus in designing and implementing asset-relief measures should not be limited to these immediate objectives.
Az eszközátvételi intézkedések kialakítása és végrehajtása során azonban nem szabad figyelmünket csupán e közvetlen célkitűzésekre korlátozni.
It is essential that longer-term considerations are also taken into account.
Elengedhetetlen, hogy hosszabb távú megfontolásokat is figyelembe vegyünk.
If asset-relief measures are not carried out in such a way as to ring-fence the danger of serious distortions of competition among banks (both within EFTA States and on a cross-border basis) in compliance with the EFTA Surveillance Authority’s State Aid Guidelines, including where necessary the restructuring of beneficiaries, the outcome will be a structurally weaker EEA banking sector with negative implications for productive potential in the broader economy.
Ha az eszközátvételi intézkedések végrehajtása során nem ügyelünk a bankok közötti (EFTA-államokon belüli és határokon átnyúló) verseny súlyos torzulásának az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásával összhangban történő elkerülésére, ideértve szükség esetén a kedvezményezettek szerkezetátalakítását is, strukturálisan gyengébb EGT-bankszektor jön létre, ami negatív hatással lesz a szélesebb értelemben vett gazdaság termelési potenciáljára.
Furthermore, it could lead to a recurrent need for government intervention in the sector, implying a progressively heavier burden on public finances.
Emellett ahhoz vezethet, hogy újra meg újra szükség lesz a szektorba történő kormányzati beavatkozásra, ami fokozatosan növekvő terhet ró az államháztartásra.
Such risks are serious given the likely scale of state exposure.
Tekintettel az állam kockázatának valószínű mértékére, ezek igen komoly veszélyek.
In order to limit the risk of such longer-term damage, government intervention in the banking sector should be appropriately targeted and accompanied by behavioural safeguards that align the incentives of banks with those of public policy.
E hosszabb távú káros hatás kockázatának korlátozása érdekében kellően célzottá kell tenni a bankszektorba történő kormányzati beavatkozást, és olyan magatartásbeli biztosítékokkal kell kiegészíteni, amelyek összehangolják a bankok ösztönzőit a közérdekű célkitűzésekkel.
These measures should form part of an overall effort to restore the viability of the banking sector, based on necessary restructuring.
Ezen intézkedéseknek a bankszektor életképességének helyreállítására irányuló általános erőfeszítés részét kell képezniük, és a szükséges szerkezetátalakításokra kell alapulniuk.
The need for restructuring in the banking sector as a counterpart of government support is discussed in more detail in the context of State aid rules later in Sections 5 and 6.
A bankszektor kormányzati támogatás fejében történő szerkezetátalakításának szükségességét az állami támogatások szabályainak összefüggésében az 5. és 6. szakasz tárgyalja részletesebben.
In considering the design and implementation of asset-relief measures, it is also essential that EFTA States take account of the budgetary context.
Az eszközátvételi intézkedések kialakításának és végrehajtásának mérlegelése során elengedhetetlen, hogy az EFTA-államok költségvetési megfontolásokat is figyelembe vegyenek.
Estimates of total expected asset write-downs suggest that the budgetary costs — actual, contingent or both — of asset relief could be substantial — both in absolute terms and relative to GDP in EFTA States.
A teljes várt eszközleírásra vonatkozó becslések arra utalnak, hogy az eszközátvétel – tényleges, potenciális vagy mindkettő – költségvetési költségei abszolút értékben és az EFTA-államok GDP-jéhez viszonyítva egyaránt jelentősek lehetnek.
Government support through asset relief (and other measures) should not be on such a scale that it raises concern about the sustainability of public finances such as over-indebtedness or financing problems.
Az eszközátvétel (és más intézkedések) révén nyújtott kormányzati támogatás nem lehet olyan mértékű, hogy az aggodalmat okozzon az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatban, például túlzott mértékű eladósodottság vagy finanszírozási problémák miatt.
Such considerations are particularly important in the current context of widening budget deficits, rising public debt levels and challenges facing sovereign bond issuance.
Ezek a megfontolások különösen fontosak a jelenlegi helyzetben, amikor egyre nagyobb a költségvetési hiány, nő az államadósság szintje, és a kormányok nehézségekkel néznek szembe az államkötvények kibocsátásával kapcsolatban.
More specifically, the budgetary situation of EFTA States will be an important consideration in the choice of management arrangement for assets subject to relief, namely asset purchases, asset insurance, asset swap or a hybrid of such arrangements [4].
Konkrétabban, az EFTA-államok költségvetési helyzete fontos tényező lesz annak eldöntésénél, hogy a következők közül melyik lehetőséget válasszák az átvétel tárgyát képező eszközök esetében: eszközvásárlás, eszközbiztosítás, eszközcsere vagy ezek egy kombinációja [4].
The implications for budgetary credibility may not differ significantly between the various approaches to asset relief, as financial markets are likely to discount potential losses on a similar basis [5].
Elképzelhető, hogy az eszközátvétel különböző formái esetében nem lesz jelentős különbség az államháztartási politika hitelességére gyakorolt hatás tekintetében, mivel a pénzügyi piacok hajlamosak a potenciális veszteségeket hasonló alapon leszámítolni [5].
However, an approach requiring the outright purchase of impaired assets would have a more immediate impact on budgetary ratios and government financing.
Mindazonáltal az értékvesztett eszközök közvetlen megvásárlását szükségessé tevő megközelítés nagyobb azonnali hatást gyakorolna a költségvetési rátákra és a kormányzati finanszírozásra.
While the choice of management arrangement of impaired assets is the responsibility of each EFTA State, hybrid approaches whereby bad assets are segregated from the balance sheet of banks in a separate entity (either within or outside the banks) which benefits in some way from a government guarantee could be considered.
Bár az értékvesztett eszközök kezelésére választott módszer az egyes EFTA-államok felelősségi körébe tartozik, érdemes megfontolni olyan hibrid megoldások alkalmazását, amelyek során az elértéktelenedett eszközöket kiveszik a bankok mérlegéből és egy olyan (a bankokon belüli vagy kívüli) különálló egységbe vezetik át, amely valamilyen módon kormányzati garanciát élvez.
Such an approach is attractive as it provides many of the benefits of the asset purchase approach from the perspective of restoring confidence in the banking system, while limiting the immediate budgetary impact.
Ez a megközelítés vonzó, mivel a bankrendszerbe vetett bizalom szemszögéből az eszközvásárlás számos előnyét biztosítja, ugyanakkor a költségvetésre gyakorolt azonnali hatása korlátozott.
In a context of scarce budgetary resources, it may be appropriate to focus asset-relief measures on a limited number of banks of systemic importance.
Tekintettel a költségvetési források korlátozott voltára, helyénvaló lehet az eszközátvételi intézkedéseket csupán néhány, pénzügyi rendszerkockázati tényezőnek minősített bankra összpontosítani.
For some EFTA States, asset relief for banks may be severely constrained, due to their existing budgetary constraints and/or the size of their banks’ balance sheet relative to GDP.
Néhány EFTA-állam esetében a bankok számára nyújtott eszközátvételt erőteljesen korlátozhatják meglévő költségvetési megszorításaik és/vagy bankjaik mérlegének a GDP-hez viszonyított nagysága.
Need for a common and coordinated approach within the EEA
Az EGT-n belüli közös és koordinált megközelítés szükségessége
In considering some form of asset-relief measures, there is a need to reconcile the immediate objectives of financial stability and bank lending with the need to avoid longer-term damage to the banking sector within the EEA, to the EEA market and to the broader economy.
Az eszközátvételi intézkedések valamely formájának mérlegelése során össze kell egyeztetni a pénzügyi stabilitás és a banki hitelezés közvetlen célkitűzéseit az EGT-n belüli bankszektorra, az EGT piacára és a szélesebb értelemben vett gazdaságra gyakorolt káros hatás elkerülésének hosszabb távú szükségletével.
This can be achieved most effectively by a common and coordinated approach within the EEA, with the following broad objectives:
Ez leghatékonyabban az EGT-n belüli közös és összehangolt megközelítés révén érhető el, amelynek általános célkitűzései a következők:
boosting market confidence by demonstrating a capacity for an effective EEA level response to the financial crisis and creating the scope for positive spillovers among EEA States and on the wider financial markets,
A piaci bizalom megerősítése a pénzügyi válságra való hatékony EGT-szintű válaszadási képesség demonstrálása és az EGT-államok közötti, valamint a szélesebb pénzügyi piacokon továbbgyűrűző pozitív hatások létrehozása révén.
limiting negative spillovers among EEA States, where the introduction of asset-relief measures by a first-mover EEA State results in pressure on other EEA States to follow suit and risks launching a subsidy race between EEA States,
Az EGT-államok közötti negatív továbbgyűrűző hatások korlátozása abban az esetben, amikor az elsőként cselekvő EGT-állam által bevezetett eszközátvételi intézkedések eredményeként nyomás nehezedik a többi EGT-államra, hogy kövesse a példát, és fennáll az EGT-államok közötti támogatási verseny kialakulásának veszélye.
protecting the EEA market in financial services by ensuring consistency in asset-relief measures introduced by the EEA States and resisting financial protectionism,
Az EGT piaca pénzügyi szolgáltatásainak védelme az EGT-államok által bevezetett eszközátvételi intézkedések konzisztenciájának biztosítása és a pénzügyi protekcionizmus elkerülése révén.
ensuring compliance with State aid control requirements and any other legal requirements by further ensuring consistency among asset-relief measures, and by minimising competitive distortions and moral hazard.
Az állami támogatásra vonatkozó ellenőrzési követelményeknek és minden más jogi követelménynek való megfelelés biztosítása az eszközátvételi intézkedések konzisztens voltának további biztosítása, valamint a versenytorzítás és a morális kockázat minimalizálása révén.
Coordination among EEA States would only be necessary at a general level and could be achieved while retaining sufficient flexibility to tailor measures to the specific situations of individual banks.
Az EGT-államok közötti koordinációra csak általános szinten van szükség, és ez elérhető úgy, hogy közben elegendő mértékű rugalmasságot őrizzünk meg az intézkedéseknek az egyes bankok sajátos helyzetéhez igazításához.