natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rt. 1917 p. 627 and Rt. 1927 p. 869.
Rt. 1917, 627. o. és Rt. 1927, 869. o.
Council Regulation (EC) No 1435/2003 of 22 July 2003 on the Statute for a European Cooperative Society (SCE) (OJ L 207, 18.8.2003, p. 1).
A Tanács 1435/2004/EK rendelete (2003. január 22.) az európai szövetkezet statútumáról (SCE) (HL L 207., 2003.8.18., 1. o.).
Letter from the Norwegian authorities dated 20 February 2008 (Event No 465882), p. 2.
A norvég hatóság 2008. február 20-én kelt levele (465882. sz. dokumentum), 2. o.
European Commission’s decision in Case C 2/2006 OTE.
Az Európai Bizottság C 2/2006. sz., OTE-ügyben hozott határozata.
Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, the European economic and Social Committee and the Committee of Regions On the promotion on co-operative societies in Europe COM(2004) 18 of 23 February 2004, hereinafter referred to as ‘the Commission Communication on cooperatives’ or ‘the Commission Communication’.
A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai szövetkezetek támogatásáról, COM(2004) 18, 2004. február 23., a továbbiakban: „a szövetkezetekről szóló bizottsági közlemény” vagy „a bizottsági közlemény”.
Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Court Report p. 76, paragraph 34; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority [2005] Report of the EFTA Court p. 121, paragraph 76; Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 13; and Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraph 20.
Az E-6/98. sz. Norvégia kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy (EFTA bírósági jelentés, 1999., 76. o.), 34. pont; az E-5/04., E-6/04. és E-7/04. sz. Fesil és Finnfjord, PIL és társai és Norvégia kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyek (EFTA bírósági jelentés, 2005., 121. o.), 76. pont; a 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1974., 709. o.) 13. pont; valamint a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1996., I-4551. o.), 20. pont.
See, in particular, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke [2001] ECR I-8365, paragraph 38; Case C-501/00 Spain v Commission [2004] ECR I-6717, paragraph 90; and Case C-66/02 Italy v Commission [2005] ECR I-10901, paragraph 77.
Lásd különösen a C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügy (EBHT 2001., I-8365. o.) 38. pontját; a C-501/00. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., I-6717. o.) 90. pontját; valamint a C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 2005., I-10901. o.) 77. pontját.
See to that effect Case C-387/92 Banco Exterior de España [1994] ECR I-877, paragraph 14; and Case C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze and Others [2006] ECR I-289, paragraph 132.
Lásd még ilyen értelemben a C-387/92. sz. Banco Exterior de España ügy (EBHT 1994., I-877. o.) 44. pontját és a C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügy (EBHT 2006., I-289. o.) 132. pontját.
Case C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze and Others [2006] ECR I-289, paragraphs 107 et seq. and the case law cited there.
A C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügy (EBHT 2006., I-289. o.) 107. és azt követő pontjai, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
Case C-487/06 P, British Aggregates Association v Commission, paragraphs 82 et seq.; Case C-409/00 Spain v Commission [2003] ECR I-1487, paragraph 47; Joined cases C-428/06 to C-434/06 UGT-Rioja and others, not yet reported, paragraph 46.
A C-487/06. P. sz. British Aggregates Association kontra Bizottság ügy 82. és azt követő pontjai; a C-409/00. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 2003., I-1487. o.) 47. pontja; a C-428/06–C-434/06. sz. UGT-Rioja és társai egyesített ügyek (még nem tették közzé) 46. pontja.
Cases T-211/04 and T-215/04 Government of Gibraltar v Commission, not yet reported, paragraph 143.
A T-211/04. és T-215/04. sz. Gibraltár kormánya kontra Bizottság ügy (még nem tették közzé) 143. pontja.
Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, paragraphs 28-31.
A C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügy (EBHT 1999., I-3671. o.,) 28–31. pontja.
Cases T-211/04 and T-215/04 Government of Gibraltar v Commission, not yet reported, paragraph 143 with further references.
További hivatkozások a T-211/04. és T-215/04. sz. Gibraltár kormánya kontra Bizottság ügy (még nem tették közzé) 143. pontjában.
Section 1.1 of the Commission Communication on cooperatives.
A szövetkezetekről szóló bizottsági közlemény 1.1. szakasza.
Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 33; Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke [2001] ECR I-8365, paragraph 42.
A C-173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1974., 709. o.) 33. pontja és a C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügy (EBHT 2001., I-8365. o.) 42. pontja.
Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 84-85; Joined cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163; Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933, paragraph 42; Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.
A fent hivatkozott E-6/98. sz. Norvégia kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy 38. pontja; az E-5/04., E-6/04. és a fent hivatkozott E-7/04. sz. Fesil és Finnfjord, PIL és társai és Norvégia kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyek 84–85. pontja; a T-127/99., T-129/99. és T-148/99. sz. Territorio Histórico de Alava és társai kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 2002., II-1275. o.) 163. pontja; a C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline ügy (EBHT 2001., I-8365. o.) 42. pontja; a T-308/00. sz. Salzgitter kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., II-1933. o.) 42. pontja; a C-172/03. sz. Wolfgang Heiser ügy (EBHT 2005., I-1627. o.) 43. pontja.
Cases T-211/04 and T-215/04 Government of Gibraltar v Commission, not yet reported, paragraph 144 with further references.
További hivatkozások a T-211/04. és T-215/04. sz. Gibraltár kormánya kontra Bizottság ügy (még nem tették közzé) 144. pontjában.
Case C-159/01 Netherlands v Commission [2004] ECR I-4461, paragraphs 43-47.
A C-159/01. sz. Hollandia kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., I-4461. o.,) 43–47. pontja.
Cf. Section I-2.3 above.
Vö. a fenti I-2.3. szakasszal.
Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraph 21, Case C-342/96 Spain v Commission [1999] ECR I-2459, paragraph 23.
A C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1996., I-4551. o.) 21. pontja, a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 1999., I-2459. o.) 23. pontja.
Case C-487/06 P, British Aggregates Association v Commission, paragraph 92.
A C-487/06. P. sz. British Aggregates Association kontra Bizottság ügy 92. pontja.
In this regard, the Authority refers to the European Commission decision in the case concerning a Danish scheme on compensation for CO2 duty, cf. Case C 41/2006 (ex N 318/2004), not yet published.
E tekintetben a Hatóság hivatkozik az Európai Bizottságnak a CO2-illeték ellentételezését szolgáló dániai rendszerről hozott határozatára, vö. a C 41/2006. sz. (ex N 318/2004. sz.) üggyel (még nem tették közzé).
In paragraph 44 of the decision, the Commission states that the scheme in question only covers some of the undertakings that are in the factual situation that the scheme, according to the Danish authorities, seeks to rectify.
A Bizottság a határozat (44) preambulumbekezdésében kijelenti, hogy a tárgyalt rendszer csak egyes olyan vállalkozásokra terjed ki, amelyek a rendszer által a dán hatóságok szerint orvosolni kívánt ténybeli helyzetben vannak.
The Commission sees this as a derogation from the general logic that the Danish authorities argue should apply and concludes that, therefore, the scheme is not in line with this logic.
A Bizottság ezt a dán hatóságok által alkalmazandó általános logikától való eltérésnek tekinti, és ezért megállapítja, hogy a rendszer nem felel meg e logikának.
Joined Cases T-92/00 and T-103/00, Territorio Histórico de Álava - Diputación Foral de Álava and others v Commission [2002] ECR II-1385, paragraph 58.
A T-92/00. sz. és T-103/00. sz. Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 2002., II-1385. o.) 58. pontja.
Case C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze [2006] ECR I-289, paragraphs 134-138; Case C-148/04 Unicredito Italiano [2005] ECR I-11137, paragraphs 48-49.
A C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze ügy (EBHT 2006., I-289. o.) 134–138. pontja; a C-148/04. sz. Unicredito Italiano ügy (EBHT 2005., I-11137. o.) 48–49. pontja.
The Norwegian authorities refer to the Opinion of Advocate General Fennelly in Case 251/97 French Republic v Commission to justify their argumentation.
A norvég hatóságok érvelésük alátámasztására hivatkoznak Fennelly főtanácsnoknak a 251/97. sz. Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott indítványára. A francia hatóságok által az említett ügyben előterjesztett érvelés szerint elvileg arra lehet hivatkozni, hogy amikor az állam árukat, szolgáltatásokat vagy nem számszerűsíthető előnyöket közérdekből piaci áron szerez be, ebben egyáltalán nincsen támogatási elem, vagy ha van is, akkor az potenciálisan összeegyeztethető.
According to the argumentation put forward by the French authorities in this case it is possible to argue, in essence, that when the State purchases goods or services or more intangible benefits in the general public interest at market price, there is no aid element at all, or that there is aid which is, at least potentially, compatible, cf. paragraph 20 of the Opinion.
Vö. az indítvány 20. pontjával.
The Advocate General, however, did not follow the argumentation of the French authorities in this case.
A főtanácsnok azonban az említett ügyben nem fogadta el a francia hatóságok érvelését.
Section 2.1.1 of the Commission Communication on Cooperatives.
A szövetkezetekről szóló bizottsági közlemény 2.1.1. szakasza.
Case T-157/01 Danske Busvognmænd v Commission [2004] ECR II-917.
A T-157/01. sz. Danske Busvognmænd kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., II-917. o.)
Case 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen [1961] ECR p. 3, 29-30; Case C-173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraphs 12-13; Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraphs 25 and 35; Case C-251/97 France v Commission [1999] ECR I-6639, paragraphs 41, 46-47 and the Commission’s Decisions in Case C 2/2006 OTE, paragraph 92.
A 30/59. sz. Gezamenlijke Steenkolenmijnen ügy (EBHT 1961., 3. o.) 29–30. pontja; a C-173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1974., 709. o.) 12–13. pontja; a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1996., I-4551. o.) 25. és 35. pontja; a C-251/97. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1999., I-6639. o.) 41., 46–47. pontja és a Bizottság C 2/2006.sz. OTE-ügyben hozott határozatának 92. pontja.
Case C-372/97 Italy v Commission [2004] ECR I-3679, paragraph 44; Case C-66/02 Italy v Commission, paragraph 111 and Case C-148/04 Unicredito Italiano [2005] ECR I-11137, paragraph 54.
A C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., I-3679. o.) 44. pontja; a C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy 111. pontja, valamint a C-148/04. sz. Unicredito Italiano ügy (EBHT 2005., I-11137. o.) 54. pontja.
Case C-66/02 Italy v Commission, cited above, paragraphs 115 and 117, and Case C-148/04 Unicredito Italiano, cited above, paragraphs 56 and 58.
A C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy 115. és 117. pontja és a fent hivatkozott C-148/04. sz. Unicredito Italiano ügy 56. és 58. pontja.
Case T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia v Commission [2001] ECR II-1169, paragraph 72.
A T-288/97. sz. Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia kontra Bizottság ügy (EBHT 2001., II-1169. o.) 72. pontja.
Case C-301/96 Germany v Commission [2003] ECR I-9919, paragraphs 66 and 105.
A C-301/96. sz. Németország kontra Bizottság ügy (EBHT 2003., I-9919. o.) 66. és 105. pontja.
Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR I-2671.
A C-730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügy (EBHT 1980., I-2671. o.).
See the Commission’s State Aid Action Plan of 7 June 2005, COM(2005) 107, paragraph 11.
Lásd a Bizottság 2005. június 7-i állami támogatási cselekvési tervét, COM (2005) 107, 11. pont.
See Commission decision of 24 January 2007 C(2006) 6630, in case N 270/06, paragraph 67.
Lásd a Bizottság N 270/06. sz. ügyben hozott, 2007. január 24-i 2007 C (2006) 6630. sz. határozatának 67. pontját.
Section 2.1.1 of the Commission Communication on cooperatives.
A szövetkezetekről szóló bizottsági közlemény 2.1.1. szakasza.
Section II-2.3.1 above.
A fenti II-2.3.1. szakasz.
This condition is not applicable to other cooperatives, and the Authority has no information as to whether any non-prevalently mutual cooperatives in other sectors are to be covered by the scheme.
Ez a feltétel nem vonatkozik más szövetkezetekre, és a Hatóság nem rendelkezik adatokkal arra vonatkozóan, hogy a rendszer a más ágazatokban a nem túlnyomórészt kölcsönösségi alapon működő szövetkezetekre is kiterjedne-e.
OBJECTIVE OF THE SCHEME
A RENDSZER CÉLJA
According to the notification, cooperatives must be supported due to the public interest in maintaining undertakings based on principles such as democracy, self-help, responsibility, equality, equity and solidarity as an alternative to limited companies.
A bejelentés szerint a szövetkezeteket a korlátolt felelősségű társasági alakzatok alternatívájaként támogatni kell, a demokrácia, az önsegítés, a felelősség, az egyenlőség, a méltányosság és a szolidaritás elvén alapuló vállalkozások fenntartásához fűződő közérdekből.
none of the members is personally liable for the group’s debts, either in whole or for parts which together comprise the total debts.’
egyetlen tag sem tartozik személyes felelősséggel a csoport tartozásaiért, sem a teljes tartozást alkotó adósság egésze, sem annak egy része tekintetében.”
Cooperatives, however, do not have this possibility. According to the Norwegian Act on cooperatives, they cannot issue shares to the public or issue other capital certificates or securities.
A szövetkezetek azonban ezzel a lehetőséggel nem élhetnek: a norvég szövetkezeti törvény szerint szövetkezetek nem bocsáthatnak ki nyilvános részvényeket vagy más tőkeigazolásokat, illetve értékpapírokat.
Nevertheless, the Norwegian authorities consider the restrictions imposed on cooperatives in Norway to be necessary.3.
Ennek ellenére a norvég hatóságok megítélése szerint a norvégiai szövetkezetekre rótt korlátozások szükségesek.3.
According to case law [27], Article 61(1) EEA does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects.2.2.
Az ítélkezési gyakorlat [27] szerint az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése nem tesz megkülönböztetést az állami beavatkozások között azok oka vagy célja tekintetében, hanem azokat hatásuk alapján határozza meg.2.2.
Consequently, the Authority finds that state resources are involved in the notified scheme.2.3.
Ezért a Hatóság megállapítja, hogy a bejelentett rendszer állami forrásokat érint.2.3.
The case law of the EFTA Court and of the Community Courts has established that a specific tax measure intended partially or wholly to exempt undertakings in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system can be justified by the internal logic of the tax system if it is consistent with it [37].Therefore, the Authority must determine whether the differentiation between certain cooperatives and other undertakings is none the less not selective because it arises as a result of the nature or general scheme of the system of charges of which it forms part.
[37]Ezért a Hatóságnak azt kell megállapítania, hogy a bizonyos szövetkezetek és más vállalkozások közötti megkülönböztetés akkor is szelektív, ha az azon adórendszer jellegéből vagy általános felépítéséből fakad, amelynek részét képezi. Ezért azt kell meghatározni, hogy a megkülönböztetés közvetlenül az adott rendszer alap- vagy irányadó elveiből ered-e.
Hence, whether the differentiations derive directly from the basic or guiding principles of that system [38].It follows from case law that it is for the EEA State which has introduced such a differentiation to show that it is justified by the nature or general scheme of the system in question [39].
[38]Az ítélkezési gyakorlatból következően a megkülönböztetést alkalmazó EFTA-államot terheli annak bizonyítása, hogy a megkülönböztetést a szóban forgó rendszer jellege vagy általános felépítése indokolja.
Even if the tax measure in question determines its scope on the basis of objective criteria, the fact remains that it is selective in nature [45].Against this background, the Authority considers that the tax deduction applicable to certain cooperatives derogates from the ordinary corporate tax regime, does not seem to be justified by the nature or general scheme of the system, and must therefore be considered selective [46].2.3.2.
[45]Ilyen előzmények mellett a Hatóság megítélése szerint a bizonyos szövetkezeteket érintő adókedvezmény eltér a rendes társasági adórendszertől, amit a rendszer jellege vagy általános felépítése nem indokol, ezért azt szelektívnek kell tekinteni. [46]2.3.2.
Hence, the Authority cannot see that the market investor principle is applicable.
A Hatóság megállapítja, hogy a norvég hatóságok ezzel kapcsolatban nem nyújtottak be számadatokat vagy más információkat, mindössze kijelentették, hogy így vélekednek az ügyről.
The Norwegian authorities have also argued that the scheme does not involve overcompensation and that the aid granted does not exceed the public benefit of safeguarding the cooperatives.
Ezért a Hatóság ezt az érvelést nem tudja elfogadni.
The Norwegian authorities refer in particular to Section 3.2.6 of the Commission Communication, where the European Commission inter alia states that specific tax treatment of cooperatives may be welcomed.
A norvég hatóságok különösen a bizottsági közlemény 3.2.6. szakaszára hivatkoznak, amelyben az Európai Bizottság egyebek mellett megállapítja, hogy célszerű a szövetkezetek különleges adóügyi megítélése.
This section reads as follows:
Ez a szakasz így szól:
‘Some Member States (such as Belgium, Italy and Portugal) consider that the restrictions inherent in the specific nature of co-operative capital merit specific tax treatment: for example, the fact that co-operatives’ shares are not listed, and therefore not widely available for purchase, results almost in the impossibility to realise a capital gain; the fact that shares are repaid at their par value (they have no speculative value) and any yield (dividend) is normally limited may dissuade new memberships.
„Egyes tagállamok (úgymint Belgium, Olaszország és Portugália) szerint a szövetkezeti tőke sajátos jellegéből adódó korlátozások különleges adóügyi megítélést igényelnek: például az a tény, hogy a szövetkezeti részjegyeket tőzsdén nem jegyzik és ezért nem vásárolhatóak meg széles körben, a tőkeemelés megvalósítását csaknem lehetetlenné teszi, az új tagokat pedig visszatarthatja a belépéstől az, hogy a részjegyeket névértéken váltják vissza (azaz nincs spekulatív értékük), illetve a rendszerint korlátozott mértékű hozam (osztalék).
In addition it is to be mentioned that co-operatives are often subject to strict requirements in respect of allocations to reserves.
Ezen túlmenően meg kell említeni, hogy a szövetkezetekre a tartalékképzés tekintetében is gyakran vonatkoznak korlátozások.
Specific tax treatment may be welcomed, but in all aspects of the regulation of co-operatives, the principle should be observed that any protection or benefits afforded to a particular type of entity should be proportionate to any legal constraints, social added value or limitations inherent in that form and should not lead to unfair competition.
A különleges adóügyi megítélés célszerű intézkedés, de a szövetkezeti szabályozás minden vonatkozásában be kell tartani azt az elvet, hogy a védelemnek vagy az adott jogalanynak nyújtott előnyöknek arányban kell állniuk a jogszabályi korlátozásokkal, a társadalmi hozzáadott értékkel vagy az adott formával járó korlátozásokkal, és azok nem eredményezhetnek tisztességtelen versenyt.
In addition any other granted “advantages” should not permit the undesirable use of the co-operative form by non bona fide co-operatives as a means of escaping appropriate disclosure and corporate governance requirements.
Emellett az adott »előnyök« nem tehetik lehetővé a szövetkezeti forma nem jóhiszemű szövetkezetek általi nemkívánatos igénybevételét a megfelelő közzétételi és vállalatirányítási követelmények megkerülésének eszközeként.
The Commission invites Member States when considering appropriate and proportionate tax treatment for equity capital and reserves of co-operatives, to take good care that such provisions do not create anticompetitive situations (…)’.
A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a szövetkezetek saját tőkéje és tartalékai megfelelő és arányos adóügyi megítélésének kialakításakor ügyeljenek arra, hogy az ilyen rendelkezések ne hozzanak létre versenyellenes helyzetet (…)”.
Lov 6. juni 2003 No 38 Lov om bustadbyggjelag (bustadbyggjelagslova).
Vö.: a norvég hatóságok 2009. július 6-án kelt levelével (523765. sz. dokumentum), 3. o. Ennek alapján a Hatóság nem bocsátkozik az „egyenértékű kereskedelem” elemzésébe. [17] Lov 6. juni 2003 No 38 Lov om bustadbyggjelag (bustadbyggjelagslova).
Hence, these cooperatives may deduct allocations to equity capital from their income. The tax deduction implies that the tax payable by the cooperatives covered by the scheme is reduced.
Az adókedvezmény eredményeként a rendszer hatálya alá tartozó szövetkezetek fizetendő adója csökken.
This is mainly based on the argument that the capital of the cooperatives is indivisible and consists of non-distributed members’ profits. Coop de France also refers to the difficulties for cooperatives when it comes to access to equity capital based on the impossibility to issue shares, the limited number of potential members based on the objective of the cooperative and the impossibility for cooperatives to make use of financial instruments.
Ez főként azon az érven alapul, miszerint a szövetkezetek tőkéje oszthatatlan, és a tagok fel nem osztott nyereségéből áll. A Coop de France ugyancsak utal a szövetkezetek tőkéhez való hozzájutás terén – a részvénykibocsátás kizártsága, a szövetkezet céljára tekintettel a lehetséges tagok korlátozott száma és a pénzügyi eszközök szövetkezetek általi igénybevételének lehetetlensége miatt – fennálló nehézségeire.
Therefore, since the tax measure under scrutiny only applies to entities organised as cooperatives it only concerns a legal form of an undertaking which is open to anyone. Hence, the measure is not selective.
Ezért – mivel az ellenőrzött adózási intézkedés csak a szövetkezeti formában szerveződött jogalanyokra vonatkozik – az csak olyan vállalkozási formát érint, amely mindenki számára nyitva áll. Ennélfogva az intézkedés nem szelektív.
The compensation of a disadvantage has been considered not to constitute an advantage in some situations, in particular where former state-owned monopolists are restructured and turned into market players when opening the market for competition. These precedents refer to a factual situation which is different from the one in the present case.
Emellett sem az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatából, sem az Európai Bizottság határozathozatali gyakorlatából nem következik az, hogy a bejelentetthez hasonló intézkedés ne keletkeztetne előnyt a szóban forgó vállalkozásra pusztán amiatt, hogy a vállalkozás által elszenvedett hátrányt ellentételezi.