natgillin/translations-raw huggingface dataset:
NRAs are expected in the future to continue either to regulate ex ante or to monitor very closely the competitive conditions of the overall broadband market and impose where appropriate the necessary remedies provided by the applicable regulatory framework.
A nemzeti szabályozó hatóságok a jövőben várhatóan tovább folytatják az általános szélessávú piacon uralkodó versenyfeltételek előzetes szabályozását vagy szigorú ellenőrzését és adott esetben az alkalmazandó keretszabályozás által biztosított szükséges korrekciós intézkedések bevezetését.
Thus, by requiring that access conditions should be approved or set by the NRA under the applicable EEA rules, EFTA States will ensure that, if not uniform, at least very similar access conditions will apply throughout all broadband markets identified by the NRA concerned.
Így annak megkövetelésével, hogy a hozzáférési feltételeket a nemzeti szabályozó hatóságnak kell jóváhagyni vagy megállapítani a vonatkozó EGT szabályok alapján, az EFTA-államok biztosítják, hogy valamennyi, az érintett nemzeti szabályozó hatóság által azonosított szélessávú piacon, ha nem is egységes, de legalább nagyon hasonló hozzáférési feltételek kerülnek alkalmazásra.
In addition, whatever the type of the NGA network architecture that will benefit from State aid, it should support effective and full unbundling and satisfy all different types of network access that operators may seek (including but not limited to access to ducts, fibre and bitstream).
Továbbá, az állami támogatásból részesülő NGA-hálózatnak (architektúrájának típusától függetlenül) támogatnia kell a hatékony és teljes körű szétválasztást, és támogatnia kell az üzemeltetők által keresett valamennyi különböző típusú hálózati hozzáférést (többek között, de nem kizárólag az alépítményekhez, üvegszálakhoz és bitfolyamokhoz való hozzáférést).
In this respect, it should be noted that ‘multiple fibre’ architecture allows full independence between access seekers to provide high-speed broadband offers and is therefore conducive to long-term sustainable competition.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a „többszálas” felépítés lehetővé teszi a hozzáférést megszerezni szándékozók számára, hogy egymástól teljesen függetlenek legyenek a nagysebességű szélessávú szolgáltatások kínálata tekintetében, és ezzel elősegíti a hosszú távon fenntartható versenyt.
In addition, the deployment of NGA networks based on multiple fibre lines supports both ‘point-to-point’ and ‘point-to-multipoint’ topologies and is therefore technology neutral.
Ezenfelül a többszálas alapú NGA-hálózatok kiépítése mind a pont pont közötti, mind pedig a pont és több pont közötti topológiákat támogatja, így technológiasemleges.
This Chapter will be applied from the first day following its adoption.
E fejezet az elfogadását követő naptól alkalmazandó.
The Authority will review the present Chapter in line with future revisions of the corresponding ‘Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks’ by the Commission.
A Hatóság ezt a fejezetet az ennek megfelelő, Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról című bizottsági közlemény Bizottság általi jövőbeli módosításaival összhangban felülvizsgálja.
This Chapter corresponds to the Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ C 235, 30.9.2009, p. 7).
Ez a fejezet megfelel a Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról című bizottsági közleménynek, HL C 235., 2009.9.30., 7. o.
See for instance i2010 — A European Information Society for growth and employment (COM(2005) 229 final), 1 June 2005, eEurope 2005: An information society for all (COM(2002) 263 final), Bridging the broadband gap (COM(2006) 129).
Lásd például az „i2010: Európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért”, COM(2005) 229 végleges, 2005. június 1., az „eEurópa 2005: Információs társadalom mindenkinek” COM(2002) 263 végleges és „A szélessávú szakadék áthidalása”, COM(2006) 129 című közleményt.
During the past decade, information and communications technologies have become accessible and affordable for the general public.
Az információs és kommunikációs technológiák az elmúlt évtized során hozzáférhetővé és megfizethetővé váltak a nagyközönség számára.
The term ‘digital divide’ is most commonly used to define the gap between those individuals and communities that have access to the information technologies and those that do not.
Leggyakrabban a „digitális szakadék” kifejezést használják az információs technológiákhoz való hozzáféréssel rendelkező, illetve azt nélkülöző személyek és közösségek közötti különbség leírására.
Although there are several reasons for this ‘digital divide’, the most important is the lack of an adequate broadband infrastructure.
Bár e „digitális szakadéknak” számos oka van, ezek közül a szélessávú infrastruktúra hiánya a legfontosabb.
Looking at the regional dimension, the degree of urbanisation is an important factor for access to and use of ICT.
Regionális dimenzióból nézve, az IKT-hoz való hozzáférés és annak használata szempontjából az urbanizáció foka fontos tényezőt jelent.
Internet penetration remains thus much lower in thinly populated areas throughout the European Economic Area.
Ezért továbbra is sokkal alacsonyabb internet penetráció jellemzi az Európai Gazdasági Térség gyéren lakott területeit.
See Act referred to at point 5cl of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a common regulatory framework for electronic communications networks and services (Framework Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 33)), Act referred to at point 5ck of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services, (Authorisation Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 21)) and Act referred to at point 5cj of Annex XI to the EEA Agreement (Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on access to, and interconnection of, electronic communications networks and associated facilities (Access Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 7)), as adapted to EEA Agreement by Protocol 1 thereto.
Lásd az EGT-megállapodás 1 jegyzőkönyvében az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5cl pontjában hivatkozott jogi aktust (az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.)), az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5ck pontjában hivatkozott jogi aktust (az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 21. o.)), valamint az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5cj pontjában hivatkozott jogi aktust (az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hozzáférési irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 7. o.)).
See decision of the Norwegian Post and Telecommunications Authority of 3 April 2009 on the designation of undertakings with significant market power and imposing specific obligations in the market for wholesale broadband access (market 5); decision of Post and Telecom Administration no 8/2008 dated 18 April 2008 on the designation of undertakings with significant market power and imposition of obligations in the market for wholesale broadband access in Iceland and decision of the Office for Communications of 16 December 2009 concerning sector specific regulation on the wholesale market for broadband access in Liechtenstein.
Lásd a Norvég Postai és Telekommunikációs Hatóságnak a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások kijelöléséről, valamint a nagykereskedelmi szélessávú hozzáférés piacán egyedi kötelezettségek előírásáról szóló, 2009. április 3-i határozatát (5. piac); a Postai és Telekommunikációs Hatóságnak a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások kijelöléséről, valamint Izlandon a nagykereskedelmi szélessávú hozzáférés piacán egyedi kötelezettségek előírásáról szóló, 2008. április 18-i 8/2008 számú határozatát, valamint a Kommunikációs Hivatalnak a liechtensteini nagykereskedelmi szélessávú hozzáférési piac ágazatspecifikus szabályozásáról szóló 2009. december 16-i határozatát.
For the purpose of this document NGA networks refers to wired access networks which consist wholly or in part of optical elements and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics (such as higher throughput) as compared to those provided over existing copper networks (see also below footnote 58).
E dokumentum alkalmazásában az NGA hálózatok kifejezés olyan, részben vagy egészében optikai elemekből álló vezetékes hozzáférési hálózatokra utal, amelyek fejlettebb tulajdonságokkal (mint pl. nagyobb áteresztőképességgel) rendelkező szélessávú szolgáltatásokat képesek nyújtani, mint a meglévő rézhálózatokon keresztül nyújtott szolgáltatások (lásd alább az 58. lábjegyzetet is).
See Commission’s draft Recommendation on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA), athttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf and European Regulators Group Statement on the development of NGA Access, ERG (08) 68, at http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf
Lásd a Bizottságnak Az új generációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről szóló ajánlás tervezetét a következő címen:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf, valamint European Regulators Group Statement on the development of NGA Access (Az Európai Szabályozók Csoportjának nyilatkozata az NGA hozzáférés fejlesztéséről) ERG (08) 68, a következő címen http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf
For a list of all Commission’s decisions taken under the state aid rules in the broadband field, see http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf
A szélessávval kapcsolatos állami támogatás szabályai szerint hozott valamennyi bizottsági határozat listáját lásd az alábbi weboldalon: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf
See also Section 2.2.1 on the application of the market economy investor principle.
Lásd még a piacgazdasági befektető elvének alkalmazásáról szóló 2.2.1. pontot.
See Commission Decision of 30 May 2007 in Case NN 24/07 — Czech Republic, Prague Municipal Wireless Network.
Lásd a Bizottság által az NN 24/07. sz., cseh köztársasági „Prague Municipal Wireless Network” (Prágai városi vezeték nélküli hálózat) ügyben 2007. május 30-án hozott határozatot.
The term ‘investors’ denotes undertakings or electronic communications network operators that invest in the construction and deployment of broadband infrastructure.
A „befektetők” kifejezés olyan vállalkozásokat vagy elektronikus hírközlő hálózatüzemeltetőket jelöl, amelyek szélessávú infrastruktúra kiépítésébe és telepítésébe fektetnek be.
The Commission has only approved one case of a measure that did not involve an open tender but which involved a tax credit scheme to support the roll-out of broadband in underserved areas of Hungary, see Decision N 398/05 — Hungary, Development of Tax Benefit for Broadband.
A Bizottság eddig csak egyetlen esetben járult hozzá olyan intézkedéshez, amelynek nem volt része nyílt pályázati eljárás, hanem adóhitelrendszer bevonásával nyújtott támogatást a szélessávú elérhetőség Magyarország rosszul lefedett területeire történő kiterjesztéséhez, lásd az N 398/05. sz., magyarországi „Fejlesztési adókedvezmény szélessávú internetberuházásokhoz” ügyben hozott határozatot.
See for instance, Commission Decision N 570/07 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Baden-Württemberg’; Decision N 157/06 — United Kingdom, ‘South Yorkshire Digital Region Broadband Project’; Decision N 262/06 — Italy, ‘Broadband for rural Tuscany’; Decision N 201/06 — Greece, ‘Broadband access development in underserved territories’; and Decision N 131/05 — United Kingdom, ‘Fibre Speed Broadband Project Wales’.
Lásd például a Bizottság által az N 570/07. sz., németországi „Broadband in rural areas of Baden-Württemberg” (Szélessáv Baden-Württemberg vidéki területein) ügyben hozott határozatot, az N 157/06. sz., egyesült királyságbeli, „South Yorkshire Digital Region Broadband Project” (South Yorkshire-i digitális régió szélessávú projekt) ügyben hozott határozatot, az N 262/06. sz., olaszországi „Broadband for rural Tuscany” (Szélessáv a vidéki Toszkánában) ügyben hozott határozatot, az N 201/06. sz., görögországi „Broadband access development in underserved territories” (Szélessávú hozzáférés fejlesztése gyéren ellátott körzetekben) ügyben hozott határozatot, valamint az N 131/05. sz., egyesült királyságbeli „Fibre Speed Broadband Project Wales” (Walesi optikai kábel gyorsaságú internet projekt) ügyben hozott határozatot.
Residential users, although also beneficiaries of such measures, are not however subject to the state aid rules since they are neither undertakings nor economic operators within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Bár a lakossági felhasználók az említett intézkedések kedvezményezettjei is egyben, mégsem tartoznak az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatálya alá, mivel sem vállalkozásoknak, sem gazdasági szereplőknek nem minősülnek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.
See Commission Decision N 266/08 — Germany, ‘Broadband in rural areas of Bayern’.
Lásd a Bizottság által az N 266/08. sz., németországi „Broadband in rural areas of Bayern” (Szélessáv Bayern vidéki területein) ügyben hozott határozatot.
See Commission Decision N 237/08 — Germany, ‘Broadband support in Niedersachsen’.
Lásd a Bizottság által az N 237/08. sz., németországi „Broadband support in Niedersachsen” (A szélessáv támogatása Niedersachsenban) ügyben hozott határozatot.
Case C-303/88 Italy v Commission [1991] ECR I-1433, at paragraphs 20-22.
C-303/88. sz., Olaszország Kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1991, I-1433. o.) 20–22. pontja.
Commission Decision of 11 December 2007 in Case C 53/2006 Citynet Amsterdam — investment by the city of Amsterdam in a fibre-to-the-home (FTTH) network, OJ L 247, 16.9.2008, p. 27.
Lásd a Bizottság által a C 53/2006. sz., „Citynet Amsterdam – investment by the city of Amsterdam in a fibre-to-the-home (FTTH) network” (Citynet Amsterdam – Amszterdam város beruházása egy „optikai kapcsolat az otthonig” (FTTH) hálózatba) ügyben 2007. december 11-én hozott határozatot (HL L 247., 2008.9.16., 27. o.).
The case concerned the construction of a ‘Fibre-to-the-Home’ (FTTH) broadband access network connecting 37000 households in Amsterdam, which were already served by several competing broadband networks.
Az említett ügy egy „optikai kapcsolat az otthonig” (FTTH) szélessávú hozzáférési hálózat kiépítéséről szólt, amely olyan 37000 amszterdami háztartást kapcsolt volna össze, amelyeket már számos egymással versengő szélessávú hálózat szolgált ki.
The Amsterdam municipality had decided to invest in the passive layer of the network together with two private investors and five housing corporations.
Amszterdam városa két magánbefektetővel és öt lakásszövetkezettel együtt a hálózat passzív rétegébe történő beruházás mellett döntött.
The passive infrastructure was owned and managed by a separate entity of which the Amsterdam municipality owned one third of its shares, two other private investors (ING Real Estate and Reggefiber) another third, while housing corporations owned the remaining third.
A passzív infrastruktúra egy önálló szervezet tulajdonában és irányítása alatt állt, amely részvényeinek tulajdonjoga a következőképpen oszlott meg: egy harmada Amszterdam város tulajdonában, másik harmada két magánbefektető (ING Real Estate és Reggefiber) tulajdonában, míg a fennmaradó harmad lakásszövetkezetek tulajdonában volt.
According to the case-law, undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest must have been assigned that task by an act of a public authority.
Az ítélkezési gyakorlat szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásokat hatósági jogi aktus útján kell e feladattal megbízni.
In this respect, a service of general economic interest may be entrusted to an operator through the grant of a public service concession; see Joined Cases T-204/97 and T-270/97 EPAC v Commission [2000] ECR II-2267, paragraph 126 and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission [2005] ECR II-2031, paragraphs 186, 188-189.
E tekintetben valamely vállalkozást koncessziós szerződés útján is meg lehet bízni általános gazdasági érdekű szolgáltatással; lásd a T-204/97. és T-270/97. sz., EPAC Kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000, II-2267. o.) 126. pontját, valamint a T-17/02. sz., Fred Olsen Kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2005, II-2031. o.) 186. és 188–189. pontját.
See C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECR I-7747.
Lásd a C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben hozott ítéletet (EBHT 2003, I-7747. o.).
Hereinafter referred to as ‘the Altmark judgment’.
A továbbiakban: Altmark ítélet.
See Commission Decision N 381/04 — France, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, and Commission Decision N 382/04 — France, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).
Bár e fejezet közszolgáltatási „koncessziót” említ, a közszolgáltatási feladat vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás odaítéléséhez választott szerződéses eszköz EFTA-államonként különböző lehet. Az eszköznek azonban legalább a kirótt közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellegét, hatályát és időtartamát, valamint az érintett vállalkozások azonosságát és az általuk viselendő költségeket meg kell határoznia.
In particular, given that Member States enjoy a wide discretion in defining the scope of an SGEI, the Commission recognised in the above two decisions that to the extent that the provision of a ubiquitous broadband infrastructure would be open to all other network providers and would remedy a market failure and would provide connectivity to all users in the regions concerned, the Member State concerned had not committed a manifest error in considering that the provision of such a service fell within the notion of an SGEI.
Különösen, mivel a tagállamok széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek egy adott általános gazdasági érdekű szolgáltatás hatályának meghatározására, a Bizottság a fenti két határozatban elismerte, hogy amennyiben az általánosan elterjedt szélessávú infrastruktúra az összes többi hálózati szolgáltató számára igénybe vehető, és orvosolja a piaci működőképesség hiányát, valamint az érintett régiókban biztosítja valamennyi felhasználó számára az összekapcsolhatóságot, akkor az érintett tagállamok nem követtek el nyilvánvaló hibát azzal, hogy egy ilyen szolgáltatás biztosítását az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma alá tartozónak tekintették.
See Commission Decision N 284/05 — Ireland, ‘Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (“MANs”), phases II and III ’, at paragraphs 23, 37-40.
Lásd a Bizottság által az N 284/05. sz., írországi „Regional Broadband Programme: Metropolitan Area Networks (»MANs«), phases II and III ” (Regionális szélessávú program: nagyvárosi hálózatok, II. és III. szakasz) ügyben hozott határozatának (23) és (37)–(40) bekezdését.
In that case the Commission considered that the support given for the roll-out and operation of Metropolitan Area Networks (MANs) in a number of towns in Ireland was not a compensation for an SGEI on the ground that notified measure resembled more a private-public-partnership than an entrustment and implementation of an SGEI.
Az említett ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nagyvárosi hálózatok (MAN) számos írországi városban történő terjesztéséhez és működéséhez nyújtott támogatás nem minősült általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellentételezésének azon az alapon, hogy a bejelentett intézkedés inkább a magán- és közszféra közötti partnerséghez hasonlított, mintsem egy általános gazdasági érdekű szolgáltatásra történő megbízáshoz, illetve annak végrehajtásához.
See also Decision N 890/06 — France, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.
Lásd még az N 890/06. sz., franciaországi „Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit” ügyben hozott határozatot.
In that case, the Commission pointed out that the notified measure concerned support for the provision of broadband connectivity only for business parks and public sector organisations in a part of Toulouse, excluding the residential sector.
Ebben az esetben a Bizottság rámutatott, hogy a bejelentett intézkedés a lakossági szektor kizárásával Toulouse egyik városrészében ipari parkok és az állami szektorhoz tartozó szervezetek számára történő szélessávú kapcsolódási lehetőség biztosításához nyújtott támogatásra vonatkozott.
Moreover, the project was covering only a part of the region.
A projekt továbbá a régiónak csak egy részét fedte le.
Accordingly, the Commission found that this was not an SGEI on the grounds that the notified measure did not aim to serve the citizens′ interests, but those of the business sector.
Ennek megfelelően a Bizottság úgy találta, hogy ez nem minősül általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, mivel a bejelentett intézkedés nem a polgárok érdekeit, hanem az üzleti szektor érdekeit szolgálta.
See Case T-289/03 BUPA and Others v Commission [2008] ECR II-741, paragraph 165, and Case T-106/95 FFSA and Others v Commission [1997] ECR II-229, paragraph 99.
Lásd a T-289/03. sz., Bupa és többiek kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008, II-741. o.) 165. pontját, valamint a T-106/95. sz., FFSA és többiek kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1997, II-229. o.) 99. pontját.
See also paragraph 14 of the Commission Communication on services of general interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 4).
Lásd még az Európa területén nyújtott általános érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági közlemény 14. bekezdését (HL C 17., 2001.1.19., 4. o.).
See Case T-442/03 SIC v Commission [2008] ECR II-1161, paragraph 195; Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, op.cit., paragraph 166, and Case T-17/02 Fred Olsen v Commission, op.cit., paragraph 216.
Lásd a T-442/03. sz., SIC kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008, II-1161. o.) 195. pontját, a T-289/03. sz. Bupa és többiek kontra Bizottság ügyet, op. cit., 166. pont, valamint a T-17/02. sz. Fred Olsen kontra Bizottság ügyet, op. cit., 216. pont.
This implies that the general interest objective pursued by the public authorities cannot simply be that of development of certain economic activities or economic areas as foreseen in Article 61(3)(c).
Ez maga után vonja, hogy a hatóságok által követett általános érdekű célkitűzés a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában előírtakkal összhangban nem lehet egyszerűen bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlesztésére irányuló célkitűzés.