natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to establish the cost at which companies concerned would have purchased the soya beans in the absence of such a distortion, the Commission took the average of the reference prices of soya beans published by the Argentine Ministry of Agriculture for export FOB Argentina during the IP [8].
Azon ár meghatározása végett, amelyen az említett vállalatok a szójababot a torzulás hiánya esetén szerezték volna be, a Bizottság az Argentin Mezőgazdasági Minisztérium által a vizsgálati időszakban argentin FOB-típusú export vonatkozásában közzétett szójabab-referenciárak átlagát [8] vette alapul.
The association of Argentine exporting producers (CARBIO) and the Argentine authorities claimed that an adjustment to the costs borne by the companies under Article 2(5) of the basic Regulation is only possible when the records, and not the costs incurred by the companies, do not reasonably reflect the costs associated with the production and sale of the product concerned.
Az argentin biodízelgyártók szövetsége (a továbbiakban: CARBIO) és az argentin hatóságok emlékeztettek arra, hogy a vállalatok által viselt költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti kiigazítása kizárólag akkor lehetséges, ha az érintett termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségek nem tükröződnek ésszerű módon az érintett fél nyilvántartásaiban – nem pedig a vállalatoknál felmerült költségekben.
They stated that in practice the Commission added the export taxes to the price paid by the companies when purchasing soya beans, thus including in the costs of productions an item which is not associated with the production or sale of the product concerned.
Állításuk szerint a Bizottság gyakorlatilag hozzáadta az exportvámot ahhoz az árhoz, amelyen a vállalatok beszerezték a szójababot, és ezzel az előállítási költségekbe olyan tételt is beleszámított, amely nem kapcsolódik az érintett termék gyártásához, illetve értékesítéséhez.
They added that the General Court’s ruling ‘Acron’ quoted in the disclosure document [9] is based on a wrong interpretation of Article 2.2.1.1 of the WTO Anti-Dumping Agreement (ADA), it is currently being appealed before the Court of Justice and in any event the factual considerations are different from those in the present case, since raw material prices in Argentina are not ‘regulated’ as it is the gas price in Russia and are not distorted but determined freely without any State intervention and therefore there is not a particular market situation in Argentina that would allow the Commission to apply Article 2(5) of the basic Regulation.
Úgy érveltek továbbá, hogy a Törvényszék Acron-ügyben hozott, a nyilvánosságra hozott dokumentumban [9] hivatkozott ítélete a WTO dömpingellenes megállapodása 2.2.1.1. cikkének hibás értelmezésén alapszik, és az ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be a Bírósághoz. Mindazonáltal az említett ügy tényszerű megfontolásai eltérnek a jelen ügyétől, mivel Argentínában a nyersanyagárak nem tartoznak olyan szabályozás alá, mint például a gázárak Oroszországban, továbbá nem torzultak, és megállapításuk állami beavatkozás nélkül történik, amiből következik, hogy Argentínát nem jellemzi olyan egyedi piaci helyzet, ami lehetővé tenné, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdését alkalmazza.
They declared that the DET system in Argentina is not inconsistent with any trade rules.
A CARBIO és az argentin hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy az argentin differenciált exportadórendszer összhangban áll a kereskedelmi normákkal.
In addition, CARBIO claimed that, since export taxes were not taken into account when establishing the export price, the Commission did not make a fair comparison between constructed normal value (which takes into account export taxes) and export price (which does not take into account export taxes).
Emellett a CARBIO azt is állította, hogy az exportár megállapításakor az exportvámokat figyelmen kívül hagyták, melynek következtében a Bizottság a képzett rendes értéket (az exportvámok figyelembevételével) és az exportárat (az exportvámok figyelembevétele nélkül) nem tisztességesen hasonlította össze.
Moreover, they claimed that by referring to the international prices of soya beans as established in the Chicago Board of Trade (CBOT) when constructing normal value, but disregarding the gains or losses linked to the hedging activities at the CBOT when establishing the export price (see below), again the Commission did not make a fair comparison between normal value and export price.
Érvelésük szerint továbbá az a tény, hogy a rendes érték kiszámításakor a Chicagói Kereskedelmi Igazgatóság (a továbbiakban: CBOT) által megállapított nemzetközi szójababárakra történik hivatkozás, ám ezzel szemben az exportár megállapításakor a CBOT fedezeti műveleteihez kapcsolódó nyereségeket és veszteségeket figyelmen kívül hagyják (lásd alább), ismételten azt jelzi, hogy a Bizottság a rendes árat és az exportárat nem tisztességesen hasonlította össze.
Furthermore CARBIO claimed that by mere replacing the costs recorded by the companies under investigation with an international price, the Commission did not take into account the natural competitive advantage of the Argentine producers.
A CARBIO emellett azt is állította, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok által nyilvántartásba vett költségek nemzetközi árral történő egyszerű helyettesítése révén a Bizottság figyelmen kívül hagyta az argentin gyártók természetes versenyelőnyét.
Finally, CARBIO complained that the Commission did not take into account the fact that in the absence of the DET in Argentina, the CBOT prices of soya beans would have been much lower.
Végezetül a CARBIO úgy érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a tényt, hogy az argentin differenciált exportadórendszer hiányában a szójabab CBOT-árai jóval alacsonyabbak lettek volna.
These claims must be rejected.
Ezeket az állításokat el kell utasítani.
Even if the facts of the ‘Acron’ case are not the same as the facts in the present case, the General Court has nevertheless established the principle of law that if the costs associated with the production of the product under investigation are not reasonably reflected in the records of the companies, they do not serve as a basis for calculating normal value.
Függetlenül attól, hogy az Acron-ügy tényállása eltér a jelen ügy tényállásától vagy sem, a Törvényszék megállapította azt a jogelvet, hogy a vállalkozás nyilvántartása nem szolgál a rendes érték kiszámításának alapjául, amennyiben a vizsgált termék előállításával kapcsolatosan felmerülő költségeket a nyilvántartás nem tükrözi megfelelő módon.
In the ‘Acron’ case the costs were not reasonably reflected in the records of the company concerned because the gas price was regulated.
Az Acron-ügyben az érintett vállalkozás nyilvántartásai nem tükrözték megfelelő módon a költségeket, mert a gáz ára szabályozás alá esett.
In the present case it was established that the costs associated with the production of the product concerned are not reasonably reflected in the records of the companies concerned as they are artificially low due to the distortion caused by the Argentine DET system.
A jelen ügyben megállapítást nyert, hogy az érintett vállalkozások nyilvántartásai nem tükrözik ésszerű módon az érintett termék előállításával kapcsolatosan felmerülő költségeket, mivel az argentin differenciált exportadórendszer az árakat mesterségesen alacsony szintre szorítva torzítja.
This holds true regardless of whether or not DET systems in general may be as such contrary to the WTO Agreement.
Mindez attól függetlenül is igaz, hogy a differenciált exportadórendszerek általánosságban ellentétesek-e vagy sem a WTO-megállapodással.
Furthermore, the Commission considers that the General Court based itself on a correct interpretation of the ADA.
Ezenfelül a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a Törvényszék ítélete a WTO dömpingellenes megállapodásának helyes értelmezésén alapszik.
In fact, in China — Broilers [10], the panel found that although Article 2.2.1.1 of the ADA sets up a presumption that the books and records of the respondent shall normally be used to calculate the cost of production, the investigating authority retains the right to decline to use such books if it determines that they are either (i) inconsistent with GAAP or, (ii) do not reasonably reflect the costs associated with the production and sale of the product under consideration.
A Kína kontra Broilers ügyben [10] a testület arra a megállapításra jutott, hogy annak ellenére, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2.1.1. cikke feltételezi, hogy a válaszadó könyvelését és nyilvántartásait rendszerint felhasználják az előállítási költségek kiszámításához, a vizsgálati hatóságnak jogában áll az említett könyvelést figyelmen kívül hagyni, amennyiben az i) nem felel meg az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek, vagy ii) nem tükrözi ésszerű módon a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket.
However, when making such a determination to derogate from the norm, the investigating authority must set forth its reasons for doing so.
Amennyiben a normától eltér, a vizsgálati hatóságnak döntését indokolnia kell.
Consistent with this interpretation, in view of the distortion created by the DET system, which creates a particular market situation, the Commission replaced the costs recorded by the companies concerned for the purchase of the main raw material in Argentina with the price that would have been paid in the absence of the established distortion.
Ezzel az értelmezéssel összhangban, és tekintettel a differenciált exportadórendszer által előidézett, különleges piaci helyzetet okozó torzulásra, a Bizottság az érintett argentin vállalatoknál nyilvántartásba vett nyersanyag-beszerzési árakat azzal az árral helyettesítette, amelyet a megállapított torzulás hiánya esetén fizettek volna.
The fact that from a pure numerical point of view the result is similar does not mean that the methodology applied by the Commission consisted in simply adding the export taxes to the costs of the raw material.
Az a tény, hogy pusztán számszaki szempontból az eredmények hasonlóak, nem jelenti egyúttal azt is, hogy a Bizottság által alkalmazott módszer egyszerűen abból állt, hogy hozzáadták az exportvámokat a nyersanyagköltségekhez.
International prices of commodities are set based on supply and demand and there is no evidence that the DET system in Argentina affects the CBOT prices.
A nemzetközi nyersanyagárakat a kereslet és a kínálat határozza meg, és nem áll rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az argentin differenciált exportadórendszer hatással lenne a CBOT-árakra.
Therefore, all claims and allegations that by using an international price the Commission did not make a fair comparison between normal value and export price are unfounded.
Ezért minden olyan állítás és kifogás megalapozatlan, amely szerint a nemzetközi ár alkalmazása révén a Bizottság a rendes értéket és az exportárat tisztességtelenül hasonlította volna össze.
The same applies to the claim that the Commission did not take into account the natural competitive advantage of the Argentine producers, because the replacement of the costs recorded by the companies was due to the abnormally low price of raw material in the domestic market, rather than to a comparative advantage.
Ugyanez vonatkozik arra az állításra, miszerint a Bizottság figyelmen kívül hagyta az argentin gyártók természetes versenyelőnyét, mivel a vállalatok által nyilvántartott költségek helyettesítésére a hazai piacot jellemző mesterségesen alacsony nyersanyagárak – és nem a versenyelőny – miatt volt szükség.
In recital 45 of the provisional Regulation, it was explained that since domestic sales were not considered as being made in the ordinary course of trade, normal value had to be constructed using a reasonable amount for profit of 15 % pursuant to Article 2(6)(c) of the basic Regulation.
Az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdése részletezi, hogy mivel a hazai értékesítés nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül zajlik, a rendes értékét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján egy ésszerű mértékű, 15 %-os haszon alkalmazásával kellett megállapítani.
Some exporting producers claimed that the percentage used by the Commission as a reasonable profit (15 %) when constructing normal value was unrealistically high and a radical change in the established practice in a number of other investigations in similar commodity-related markets (i.e. where the profit used was about 5 %).
Egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság a rendes érték kiszámítása során valószerűtlenül magas ésszerű haszonkulcsot (15 %) alkalmazott, ami radikális eltérést jelentett több hasonlóan nyersanyag-orientált piac vizsgálatában alkalmazott gyakorlattól (melyek esetében hozzávetőlegesen 5 % volt az alkalmazott haszonkulcs).
This claim must be rejected.
Az állítást el kell utasítani.
First of all, it is incorrect that the Commission uses systematically a 5 % profit margin when constructing normal value.
Először, nem állja meg a helyét az az állítás, miszerint a Bizottság módszeresen 5 %-os haszonkulcsot alkalmaz a rendes érték kiszámításakor.
Every situation is assessed on its own merits taking into account the specific circumstances of the case.
Minden helyzetet egyedileg, az ügy sajátos körülményeit figyelembe véve értékelnek.
For example, in the 2009 biodiesel case against the United States, various different profit levels were used with the weighted average profit being well above 15 %.
Az Egyesült Államokkal szembeni 2009-es biodízel-ügyben például több különböző nyereségszintet alkalmaztak, és a súlyozott átlagos nyereség jóval meghaladta a 15 %-ot.
Second, the Commission looked also at the short and medium term borrowing rate in Argentina which is around 14 % according to the World Bank data.
A Bizottság emellett az Argentínában alkalmazott rövid és középtávú hitelkamatlábat is vizsgálta, ami a Világbank adatai szerint 14 % körül alakul.
It certainly seems reasonable to expect a higher profit margin to be obtained when doing business in the domestic biodiesel markets than the borrowing cost of capital.
Nyilvánvalóan ésszerű a hazai biodízel piacokon folytatott vállalkozás eredményeként a tőkekölcsönzés költségeit meghaladó haszonkulccsal számolni.
Furthermore, this profit is even lower than the profit realised during the IP by the producers of the product concerned, albeit that level results from distortions in costs brought about by the DET and domestic biodiesel prices regulated by the State.
Továbbá, ez a haszon elmarad az érintett termék gyártóinak a vizsgálati időszakban elért nyereségétől, annak ellenére, hogy a szóban forgó nyereségszint a differenciált exportadórendszerből és az államilag szabályozott biodízelárakból adódó költségtorzulásoknak tudható be.
Therefore, and for the reasons explained above, it is maintained that 15 % profit is a reasonable amount that can be achieved by a relatively new, capital-intensive industry in Argentina.
Ebből, valamint a fentiekben kifejtettekből következően a Bizottság fenntartja, hogy a 15 %-os haszonkulcs olyan ésszerű érték, amelyet egy viszonylag új, tőkeigényes iparág Argentínában elérhet.
Following definitive disclosure, CARBIO and the Argentine authorities claimed that (i) the reference to the profit levels in the US case was unjustified; (ii) the reference of the medium-term borrowing rate lacks logic, was never used in the past and if such a benchmark is to be used, it should not be that of Argentina because investments were made in US dollars together with foreign entities; (iii) the profit actually earned by the Argentine producers could not be taken into account due to the particular market situation; and (iv) by comparison the Union industry target profit was set at 11 %.
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CARBIO és az argentin hatóságok úgy érveltek, hogy i. az USA-ügyben a referencia-nyereségszint megalapozatlan volt; ii. a középtávú hitelkamatláb, mint referenciaérték vizsgálata nem logikus, arra korábban soha nem történt hivatkozás, és amennyiben az említett referenciaértéket alkalmazzák, nem ésszerű Argentínát alapul venni, mivel a külföldi gazdálkodó egységekkel közös beruházásokat USA-dollárban realizálták; iii. az argentin gyártók által ténylegesen elért nyereséget a különleges piaci helyzet miatt nem lehetett volna figyelembe venni; és iv. az uniós gazdasági ágazattal szemben az előirányzott haszonkulcsot 11 %-ban rögzítették.
Those claims must be rejected.
Az állításokat el kell utasítani.
The Commission considered that a 15 % profit margin was reasonable for the biodiesel industry in Argentina, since in that country during the IP it was still a young and capital intensive industry.
A Bizottság megítélése szerint a 15 %-os haszonkulcs az argentin biodízel-ágazat esetében ésszerű, mivel a vizsgálati időszakban a szóban forgó iparág Argentínában még újnak és tőkeigényesnek számított.
The reference to the profit margin in the US case was made to rebut the claim that the Commission uses systematically a 5 % profit margin when constructing normal value.
Az USA-ügyben alkalmazott haszonkulcsra történő hivatkozás azt az állítást hivatott cáfolni, miszerint a Bizottság módszeresen 5 %-os haszonkulcsot alkalmaz a rendes érték kiszámításakor.
The reference to the medium-term borrowing rate also was not meant to set a benchmark but to test the reasonableness of the margin used.
A középtávú hitelkamatlábra történő hivatkozás célja szintén nem referenciaérték rögzítése volt, hanem az alkalmazott haszonkulcs ésszerűségének alátámasztása.
The same applies to the profit actually earned by the sampled companies.
Ugyanez vonatkozik a mintában szereplő vállalkozások tényleges nyereségére.
On the other hand, since the purpose of constructing normal value is different from the calculation of the target profit for the Union industry in the absence of dumped imports, any comparison between the two is irrelevant.
Másrészt azonban dömpingelt behozatal hiányában a rendes érték kiszámításának célja nem egyezik meg az uniós gazdasági ágazattal szemben előirányzott haszonkulcs kiszámításának céljával, a két érték közötti bármely összehasonlítás irreleváns.
Therefore, recital 46 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Így az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
One exporting producer manufactures biodiesel partly in its own plants and partly via a tolling agreement with an independent producer.
Az egyik exportáló gyártó részben saját üzemeiben, részben egy független gyártóval érvényben lévő ármegállapodás révén állít elő biodízelt.
This exporting producer requested that its cost of production be recalculated using a different weighted average of its own cost of production and of the cost of production of the toller than the one used by the Commission at provisional stage.
Ez az exportáló gyártó kérelmezte, hogy előállítási költségeit saját és partnere előállítási költségei vonatkozásában az ideiglenes szakaszban a Bizottság által alkalmazottól eltérő súlyozott átlaggal számítsák újra.
This request was analysed and found to be justified and the cost of production for the company concerned was recalculated accordingly.
A kérelmet megvizsgálták, és indokoltnak találták, ennek megfelelően az érintett vállalkozás előállítási költségeit újraszámították.
The Commission received other minor company-specific claims but they became moot following the change in methodology of constructing the normal value as explained above.
A Bizottsághoz több kisebb, egyes vállalkozásokra vonatkozó észrevétel érkezett, ám ezek a fentiekben részletezett, a rendes érték kiszámítására vonatkozó módszer megváltoztatásával vitathatókká váltak.
Therefore, the findings in recitals 40 to 46 of the provisional Regulation are, with the modifications explained above, hereby confirmed.
Ennek következtében az ideiglenes rendelet (40)–(46) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások a fentiekben kifejtett módosítások figyelembevételével megerősítést nyernek.
In recital 49 of the provisional Regulation, it was explained that when export sales were made through related trading companies located inside the Union, adjustments were made to the export price, including for the profit accruing to the related trader in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation.
Az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése részletezi, hogy abban az esetben, ha az exportértékesítést uniós kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a kapcsolódó kereskedő felhalmozódó nyereségét figyelembe véve kiigazították.
For the purpose of that calculation, a level of profit of 5 % for the related trader inside the Union was considered reasonable.
A számításhoz az uniós kapcsolódó kereskedő tekintetében 5 %-os haszonkulcsot tekintettek ésszerűnek.
Two exporting producers claimed that a 5 % profit margin for the related trader within the Union was too high in the commodity trading business and that either no profit, or a lower percentage should be used (up to 2 % depending on the companies).
Két exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az uniós kapcsolódó kereskedő tekintetében alkalmazott 5 %-os haszonkulcs a nyersanyag-kereskedelemben túl magasnak számít, melynek következtében semmilyen, vagy jóval alacsonyabb (vállalattól függően legfeljebb 2 %-os) nyereséggel kellene számolni.
No evidence was provided in support of this claim.
Semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak azonban ennek az állításnak az alátámasztására.
In these circumstances the 5 % profit level for related traders within the EU is confirmed.
Az adott körülmények között az uniós kapcsolódó kereskedők 5 %-os nyereségszintje megerősítést nyer.
Following definitive disclosure, CARBIO maintained that a profit margin of 5 % was too high in the commodity trading business and referred to a study prepared by KPMG specifically for this purpose and submitted to the Commission on 1 July 2013 following disclosure of the provisional Regulation.
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CARBIO fenntartotta állítását, miszerint az 5 %-os haszonkulcs a nyersanyag-kereskedelemben túl magasnak számít, és a KPMG kifejezetten e célból készített tanulmányára hivatkozott, melyet 2013. július 1-jén, az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatalát követően nyújtottak be a Bizottságnak.
The Commission considered that the findings of the study could not be relied upon due to the limitations to the analysis referred to in the study itself, which led to a selection of a limited number of trading companies, half of which were not selling agricultural products.
A Bizottság megítélése szerint a tanulmány következtetései nem vehetők figyelembe a tanulmányban hivatkozott elemzési módszerek korlátai miatt: korlátozott számban választottak ki kereskedelmi vállalatokat, továbbá ezek fele nem folytatott kereskedelmet mezőgazdasági termékekkel.
Therefore, the evidence provided is considered to be inconclusive.
Ebből adódóan a benyújtott bizonyítékot nem tekintették meggyőzőnek.
As a consequence, the 5 % margin of profit for the related traders in the EU is confirmed.
Következésképpen az uniós kapcsolódó kereskedők 5 %-os haszonkulcsa megerősítést nyer.
One exporting producer complained that when establishing the export price the Commission did not take into account the so-called ‘hedging results’, i.e. the gain or losses incurred by the producer when selling and purchasing future contracts of soybean oil at the Chicago Board of Trade (CBOT).
Egy exportáló gyártó kifogásolta, hogy az exportár meghatározásakor a Bizottság nem vette figyelembe a fedezeti ügyletek eredményét, azaz a gyártó esetében a Chicagói Kereskedelmi Igazgatóságnál (a továbbiakban: CBOT) értékesített vagy vásárolt majdan megkötendő szójababolaj-szerződések esetében a gyártó nyereségét, illetve veszteségét.