natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Its ‘Resource-efficient Europe’ Flagship Initiative aims to support the shift towards an economy that is efficient in the way it uses all resources, absolutely decouples economic growth from resource and energy use and its environmental impacts, reduces GHG emissions, enhances competitiveness through efficiency and innovation and promotes greater energy and resource security, including through reduced overall resource use.
„Erőforrás-hatékony Európa” elnevezésű kiemelt kezdeményezésének az a célja, hogy támogassa az átállást egy olyan gazdaságra, amely hatékonyan használja fel az erőforrásokat, a gazdasági növekedést teljesen függetleníti az erőforrás- és energiafelhasználástól és annak környezeti hatásaitól, csökkenti az üvegházhatású gázkibocsátást, a hatékonyságot és az innovációt a versenyképesség szolgálatába állítja, és – többek között a csökkentett általános erőforrás-felhasználás révén is – előmozdítja az energia- és erőforrás-biztonságot.
The Roadmap to a Resource Efficient Europe and the Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy [30] are key building blocks of the Flagship Initiative, setting out the framework for future actions to deliver on those objectives, and should be supported by the exchange of best practice between Member States.
E kiemelt kezdeményezésnek kulcsfontosságú építőelemei az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság megvalósításának ütemterve [30], amelyek kijelölik a célkitűzések eléréséhez végrehajtandó fellépések keretét, és amelyeket a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjével is támogatni kell.
Furthermore, a partnership between the Union, its Member States and industry, under the Union’s integrated industrial policy will provide a means of stepping up investment and innovation in six green economy-related growth markets [31].
Ezenkívül az Unió, a tagállamok és az ipar közötti partnerség – az Unió integrált iparpolitikája keretében – lehetővé teszi hat, zöld gazdasághoz kapcsolódó növekvő piacon a beruházások és az innováció fokozását [31].
Innovation to improve resource efficiency is required throughout the economy to improve competitiveness in the context of rising resource prices, scarcity, raw material supply constraints and dependency on imports.
Mivel az erőforrások egyre drágábbak és szűkösebbek, a nyersanyagok beszerzése egyre körülményesebb és egyre inkább importfüggő, a versenyképesség fokozásához erőforrás-hatékonyságot növelő innovációra van szükség a gazdaság minden területén.
The business sector is the primary driver of innovation, including eco-innovation.
Az üzleti szektor az innováció és egyben az ökoinnováció elsődleges motorja.
However, markets alone will not yield the desired results, and in order to improve their environmental performance, small and medium-sized enterprises (SMEs), in particular, require specific assistance with the uptake of new technologies, including through research and innovation partnerships on waste [32].
Ám a piacok önmagukban nem vezetnek az elérni kívánt eredményhez, különösen a kis- és közepes vállalkozásoknak egyedi segítségre van szükségük a környezeti teljesítményük javításához az új technológiák alkalmazása terén, ideértve a hulladékokkal kapcsolatos kutatási és innovációs partnerségeket is [32].
Government action, at Union and Member State level, is essential to provide the right framework conditions for investment and eco-innovation, stimulating the development of sustainable business or technological solutions to environmental challenges and promoting sustainable patterns of resource use [33].
Az uniós és tagállami szintű kormányzati fellépés elengedhetetlen a beruházások és az ökoinnováció megfelelő jogi keretfeltételeinek kialakításához, amely ösztönöz a környezeti kihívásokra megoldást jelentő fenntartható üzleti és technológiai megoldások kidolgozására, és előmozdítja az erőforrások felhasználásának fenntartható formáit [33].
This key requirement for meeting environmental challenges also has important socioeconomic benefits and can stimulate competitiveness.
A környezeti kihívások kezelésének alapvető követelménye jelentős társadalmi-gazdasági előnyökkel is jár, és ösztönző hatással lehet a versenyképességre.
Potential job growth brought about by the transformation to a low carbon, resource-efficient, safe and sustainable economy is central to the fulfilment of the Europe 2020 employment objectives [34].
A karbonszegény, erőforrás-hatékony, biztonságos és fenntartható gazdaságra való átállás potenciális munkahelyteremtő hatása kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzései teljesítéséhez [34].
Employment in environmental technologies and service sectors in the Union has been growing by around 3 % annually over recent years [35].
Az Unióban a környezeti technológiák és szolgáltatások ágazatában foglalkoztatottak száma évente mintegy 3 %-kal nőtt az elmúlt években [35].
The global market for eco-industries is estimated to be worth at least one trillion EUR [36], and is forecast to almost double over the next 10 years.
Az ökoipar globális piacának becsült értéke legalább ezer milliárd euro [36], és az előrejelzések szerint a következő tíz évben majdnem kétszeresére fog nőni.
European companies already have a global lead in recycling and energy efficiency and should be encouraged to benefit from this growth in global demand, supported by the Eco-innovation Action Plan [37].
Az európai cégek máris a hulladék-újrafeldolgozás és az energiahatékonyság világszintű élvonalában vannak, és arra kell ösztönözni őket, hogy – az ökoinnovációs cselekvési terv támogatásával [37] – kihasználják a globális kereslet jelenlegi növekedését.
For example, the European renewables sector alone is expected to generate more than 400000 new jobs by 2020 [38].
Az európai megújulóenergia-ágazat például várhatóan önmagában több mint 400000 új munkahelyet fog teremteni 2020-ig [38].
A sustainable bioeconomy can also contribute to intelligent and green growth in Europe, and, at the same time, it will benefit from improved resource efficiency.
A fenntartható biogazdaság hozzájárulhat az intelligens és zöld növekedéshez is Európában, és egyúttal a fokozott erőforrás-hatékonyság hasznaiból is részesedik.
The Energy Efficiency Directive [39] is expected to make a significant contribution in this regard, and could be complemented by efficiency requirements for the energy use of products placed on the Union market.
Az energiahatékonysági irányelv [39] e tekintetben várhatóan jelentős előrelépést fog jelenteni, és kiegészíthető az uniós piacon forgalomba hozott termékek energiafelhasználására vonatkozó követelmények meghatározásával.
A comprehensive assessment of the availability of sustainable biomass is also important in the light of the increasing demand for energy and the on-going debate on the conflict between land use for food and land use for bio-energy.
Fontos a fenntartható biomassza-mennyiség rendelkezésre állásának átfogó vizsgálata is, mert az energiakereslet még mindig növekvőben van, és viták folynak az élelmezési és a bioenergetikai célú földhasználat közötti ellentétről.
It is also vital to ensure that biomass in all its forms is produced and used sustainably and efficiently over its whole life cycle, so as to minimise or avoid negative impacts on the environment and climate and with due regard for the economic context of the various uses of biomass as a resource.
Továbbá kulcsfontosságú annak biztosítása, hogy a biomassza valamennyi válfaját a teljes életciklusban fenntartható módon állítják elő és használják fel, mert így minimalizálhatók vagy elkerülhetők a környezetre és az éghajlatra kedvezőtlen hatások, megfelelően figyelembe véve a biomassza mint erőforrás különféle felhasználási módjainak gazdasági összefüggéseit is.
This would contribute to building a low-carbon economy.
Ez hozzájárulna a karbonszegény gazdaság kiépítéséhez.
All sectors of the economy will need to contribute to reducing GHG emissions if the Union is to deliver its fair share of global efforts.
Ahhoz, hogy az Unió ki tudja venni méltó részét a globális erőfeszítésekből, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentéséhez.
The Union needs to agree the next steps for its climate and energy framework beyond 2020 in order to prepare itself for international negotiations on a new legally binding agreement, but also to provide Member States, industry and other sectors with a clear legally-binding framework and target(s) to make the medium- and long-term investments needed in emissions reduction, energy efficiency and renewable energy.
Az Uniónak meg kell határoznia az éghajlat- és energiapolitikai keretének 2020 után esedékes következő lépéseit annak érdekében, hogy nemzetközi tárgyalásokba bocsátkozhasson egy új, jogilag kötelező megállapodásról, és hogy a kibocsátáscsökkentés, az energiahatékonyság és a megújuló energiafajták területén szükséges közép- és hosszú távú beruházásokhoz egyértelmű és jogilag kötelező szabályozási keretet és célkitűzés(eke)t biztosítson a tagállamoknak, az iparnak és más ágazatoknak.
Hence the Union needs to consider policy options to make the transition to a low-carbon economy in a gradual, cost-effective way, taking into account the indicative milestones set out in the Low-Carbon Economy Roadmap to 2050, which should serve as the basis for further work.
Az Uniónak mérlegelnie kell, hogy milyen szakpolitikai megoldásokkal valósítható meg a karbonszegény gazdaságra való fokozatos és költséghatékony áttérés, figyelemmel a karbonszegény gazdaság 2050-ig való megvalósításának ütemtervében előirányzott indikatív mérföldkövekre, amelyeknek a további munka alapját kell képezniük.
The Green Paper on a 2030 framework for climate and energy policies [40] represents an important step in this regard.
Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretére vonatkozó bizottsági zöld könyv [40] e tekintetben jelentős előrelépésnek tekinthető.
The 2050 Energy roadmap and the White Paper on transport need to be underpinned by strong policy frameworks.
A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv és a közlekedésről szóló fehér könyv határozott politikai kereteket igényel.
Moreover, Member States need to develop and put in place long-term, cost-effective low-carbon development strategies aimed at achieving the Union objective of reducing GHG emissions by 80 % to 95 % by mid-century, compared to 1990 levels, as part of a global effort to limit the average temperature increase to below 2 °C compared to pre-industrial levels, and in the context of necessary reductions by developed countries as a group, according to evidence provided by the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC).
Ezenkívül a tagállamoknak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlődés tekintetében hosszú távú, költséghatékony stratégiákat kell kidolgozniuk és alkalmazniuk azon uniós célkitűzés elérése érdekében, hogy – a középhőmérséklet-növekedés preindusztriális hőmérsékleti szintekhez képesti 2 °C alatt tartását szolgáló globális erőfeszítések részeként – az évszázad közepéig az 1990. évi szintekhez képest 80–95 %-kal csökkentse az üvegházhatású gázkibocsátást, az éghajlat-változási kormányközi testület (IPCC) által szolgáltatott tudományos adatok szerint a fejlett országok körében szükséges csökkentésekkel összhangban.
The Union Emissions Trading System will continue to be a central pillar of Union climate policy beyond 2020, and should be structurally reformed to incentivise low-carbon investment.
Az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer 2020 után is központi pillére lesz az uniós éghajlat-politikának, és azt strukturálisan meg kell újítani, hogy ösztönözze az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházást.
Consistent with international commitments, the Union, together with other parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), should support developing countries in their efforts to mitigate climate change through capacity-building, financial aid and technology transfer.
A nemzetközi vállalásokkal összhangban, az Uniónak az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében (UNFCCC) részes felekkel együtt – kapacitásépítéssel, pénzügyi segítséggel és technológia átadásával – támogatnia kell a fejlődő országok részéről az éghajlatváltozás enyhítésére tett erőfeszítéseket.
The uptake by industry of the ‘Best Available Techniques’ under the Industrial Emissions Directive [41] will deliver improved resource-use patterns and reduced emissions for over 50000 major industrial installations in the Union, thus making a significant contribution to stimulating the development of innovative techniques, greening the economy and reducing costs for industry in the longer term.
Az elérhető legjobb technikáknak az ipari kibocsátásokról szóló irányelvben [41] foglaltak szerinti ipari bevezetése következtében az Unióban több mint 50000 jelentős ipari létesítmény fog a korábbinál jobb erőforrás-használatot megvalósítani és kevesebbet kibocsátani, ami jelentősen hozzájárul az innovatív technikák fejlesztésének ösztönzéséhez, a gazdaság zöldebbé válásához és hosszú távon az e technikák ipari alkalmazásával járó költségek csökkenéséhez.
This development can be further encouraged by the implementation of enviromental management systems, such as EMAS [42], by industry.
Ez a fejlődés tovább ösztönözhető környezetgazdálkodási rendszerek – ilyen az EMAS [42] – iparági alkalmazásával.
Some existing policy instruments relating to production and consumption are limited in scope.
Egyes meglévő, termeléssel és fogyasztással kapcsolatos politikai eszközök korlátozott hatállyal rendelkeznek.
There is a need for a framework that gives appropriate signals to producers and consumers to promote resource efficiency and the circular economy.
Olyan keretre van szükség, amely megfelelő jelzéseket ad a termelőknek és a fogyasztóknak, hogy előmozdítsák az erőforrás-hatékonyságot és a körkörös gazdaságot.
Measures will be taken to further improve the environmental performance of goods and services on the Union market over their whole life cycle including measures to increase the supply of environmentally sustainable products and stimulate a significant shift in consumer demand for such products.
Többek között olyan intézkedésekre kerül sor az uniós piacon lévő áruk és szolgáltatások teljes életciklusra vetített környezeti teljesítményének javítása érdekében, amelyek növelik a környezetileg fenntartható termékek kínálatát, és előmozdítják a fogyasztói kereslet jelentős elmozdulását az ilyen termékek felé.
This will be achieved using a balanced mix of incentives for consumers and businesses (including SMEs), market-based instruments and regulations to reduce the environmental impacts of their operations and products.
Ez a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak – köztük a kkv-knak is – szánt ösztönzők, valamint a működésük és termékeik környezeti hatásának csökkentését szolgáló piaci alapú és szabályozási eszközök kiegyensúlyozott kombinációja révén fog megvalósulni.
Consumers should receive accurate, easy to understand and reliable information about the products they purchase, through clear and coherent labelling, including in relation to environmental claims.
A fogyasztóknak pontos, könnyen érthető és megbízható információkat kell kapniuk az általuk megvásárolt termékekről, egyértelmű és koherens címkézés útján, többek között a környezetvédelmi igények vonatkozásában is.
Packaging should be optimised to minimise environmental impacts, and resource efficient business models such as product service systems, including leasing of products, should also be supported.
A környezetre gyakorolt hatások minimalizálása érdekében optimalizálni kell a csomagolást, és támogatni kell az erőforrás-hatékony üzleti modelleket is, így például a termékszolgáltatási rendszereket, ezen belül a termékek bérbeadását.
Existing product legislation such as the Ecodesign and Energy Label Directives [43] and the Ecolabel Regulation [44] will be reviewed with a view to improving the environmental performance and resource efficiency of products throughout their lifecycle, and addressing existing provisions through a more coherent policy and legislative framework for sustainable production and consumption in the Union [45].
A termékekre vonatkozó meglévő szabályozás – például a környezetbarát tervezésről szóló és az energiafogyasztás címkézéséről szóló irányelv [43], valamint az ökocímke-rendelet [44] – felülvizsgálatra kerül a termékek teljes életciklusra vetített környezeti teljesítményének és erőforrás-hatékonyságának növelése érdekében, valamint a meglévő rendelkezések kezelése érdekében, a fenntartható termelés és fogyasztás koherensebb uniós szakpolitikai és jogszabályi kerete révén [45].
This framework supported by lifecycle indicators should address the fragmentation and scope limitations of the existing Sustainable Consumption and Production (SCP) acquis, and identify, and where necessary fill, gaps in policy, incentives and legislation to ensure minimum requirements are in place with regard to the environmental performance of products and services.
Ez az életciklus-mutatókkal alátámasztott jogszabályi keret kezelné a fenntartható fogyasztással és termeléssel foglalkozó, meglévő joganyag töredezettségét és hatálybeli korlátait, valamint azonosítaná és kitöltené a szakpolitika, az ösztönzők és a jogszabályok hézagait, a termékek és szolgáltatások környezeti teljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények biztosítása érdekében.
Since 80 % of all environmental impacts of a product during its lifecycle originate in its design phase, the Union policy framework should ensure that priority products placed on the Union market are ‘eco-designed’ with a view to optimising resource and material efficiency.
Mivel egy termék környezeti hatásainak 80 %-a az adott termékek életciklusa során a tervezési szakaszban dől el, az uniós politikai keretnek biztosítania kell, hogy az uniós piacon forgalomba hozott kiemelt fontosságú termékek tervezése ökológiai szempontú az optimális erőforrás- és nyersanyag-hatékonyság elérése érdekében.
This should include addressing, inter alia, product durability, reparability, re-usability, recyclability, recycled content and product lifespan.
Ez magában foglalja többek között a terméktartósság, a javíthatóság, az újrafelhasználhatóság, az újrafeldolgozhatóság, az újrafeldolgozottanyag-tartalom és a termékélettartam figyelembevételét.
Products should be sustainably sourced and designed for re-use and recycling.
A termékeknek fenntartható forrásból kell származniuk, valamint újrafelhasználhatónak és újrafeldolgozhatónak kell megtervezni őket.
Those requirements will have to be implementable and enforceable.
A követelményeknek végrehajthatóknak és érvényre juttathatóknak kell lenniük.
Efforts will be stepped up at Union and national level to remove barriers to eco-innovation [46], and to unlock the full potential of Europe’s eco-industries, thereby generating benefits for green jobs and growth.
Uniós és nemzeti szinten fokozott erőfeszítésekre kerül sor az ökoinnováció akadályainak felszámolása [46] és az európai ökoiparában rejlő lehetőségek teljes kibontakoztatása érdekében, elősegítve ezáltal a zöld munkahelyek kialakítását és a zöld növekedést.
To set a framework for action to improve resource efficiency aspects beyond GHG emissions and energy, targets for reducing the overall lifecycle environmental impact of consumption will be set, in particular in the food, housing and mobility sectors [47].
Annak érdekében, hogy az üvegházhatású gázkibocsátáson és az energián túli erőforráshatékonyság-javító lépések keretét ki lehessen jelölni, célértékeket kell meghatározni a termék életciklusa során a fogyasztás valamennyi környezeti hatására vonatkozóan, különösen az élelmezés, a lakhatás és a mobilitás területén [47].
Taken together, those sectors are responsible for almost 80 % of the environmental impacts of consumption.
Ezen ágazatoknak tudható be ugyanis a fogyasztás környezeti hatásainak csaknem 80 %-a.
Indicators and targets for land, water, material and carbon footprints as well as their role within the European Semester should also be considered in this regard.
E tekintetben figyelembe kell venni a föld-, víz-, anyag- és szénlábnyomra vonatkozó mutatókat és célértékeket, továbbá az európai szemeszter keretében betöltött szerepüket.
The Rio + 20 outcome recognised the need to significantly reduce post-harvest and other food losses and waste throughout the food supply chain.
A Rio+20 következtetései elismerik, hogy jelentősen csökkenteni kell a betakarítás után és az élelmiszer-ellátási lánc más szakaszaiban keletkező élelmiszer-veszteséget és -hulladékot.
The Commission should present a comprehensive strategy to combat unnecessary food waste and work with Member States in the fight against excessive food waste generation.
A Bizottságnak elő kell terjesztenie a szükségtelen élelmiszer-pazarlás megszüntetésére vonatkozó átfogó stratégiát, és támogatnia kell a tagállamokat a túlzott élelmiszerhulladék-keletkezés elleni küzdelemben.
Measures to increase composting and anaerobic digestion of discarded food, as appropriate, would be helpful in this regard.
E tekintetben hasznosak lennének a komposztálás és a kidobott élelmiszerek anaerob lebontása arányának növelésére irányuló intézkedések.
In addition to mandatory green public procurement requirements for certain product categories [48], most Member States have adopted voluntary action plans and many have set targets for specific product groups.
Egyes termékkategóriákba tartozó termékek kötelező zöld közbeszerzésén túlmenően a tagállamok többsége önkéntes cselekvési terveket is elfogadott, és sok tagállam célértékeket is meghatározott bizonyos termékcsoportokra [48].
There is, however, considerable scope for administrations at all levels to further reduce their environmental impact through their purchasing decisions.
Komoly lehetőségek vannak még azonban arra, hogy a különböző szintű közigazgatási szervek a beszerzési döntéseik révén tovább csökkentsék környezeti hatásukat.
Member States and regions should take further steps to reach the target of applying green procurement criteria to at least 50 % of public tenders.
A tagállamoknak és a régióknak további lépéseket kell tenniük azon cél eléréséhez, hogy közbeszerzéseiknek legalább 50 %-ára a zöld közbeszerzés kritériumait alkalmazzák.
The Commission will consider proposing sector-specific legislation to set mandatory green public procurement requirements for additional product categories and the scope for periodic monitoring of Member States’ progress on the basis of adequate Member State data, while having regard for the need to minimise the level of administrative burden.
A Bizottság megfontolja annak lehetőségét, hogy ágazatspecifikus jogalkotás útján további termékkategóriák zöld közbeszerzésére vonatkozó kötelező előírásokra, valamint a tagállamok előrelépéseinek a megfelelő tagállami adatok alapján történő rendszeres monitoringjára tegyen javaslatot, figyelembe véve azt is, hogy az adminisztratív terhek minimalizálása szükséges.
Voluntary green purchaser networks should be developed.
Zöld vásárlók önkéntes hálózatait is ki kell alakítani.
There is also considerable potential for improving waste prevention and management in the Union to make better use of resources, open up new markets, create new jobs and reduce dependence on imports of raw materials, while having lower impacts on the environment [49].
Ezenkívül komoly lehetőségek vannak az uniós hulladékképződés-megelőzésben és hulladékgazdálkodás fejlesztésében, az erőforrás-felhasználás javítása, új piacok megnyitása, munkahelyteremtés és a nyersanyag-importtól való függőség csökkentése, egyúttal pedig a környezetre gyakorolt hatások mérséklése [49] céljából.
Each year in the Union, 2,7 billion tonnes of waste are produced, of which 98 million tonnes (4 %) are hazardous.
Az Unióban minden évben 2,7 milliárd tonna hulladék keletkezik, ebből 98 millió tonna (4 %) veszélyes hulladék.
In 2011, per capita municipal waste generation averaged 503 kg throughout the Union, but ranges from 298 to 718 kg across individual Member States.
2011-ben a települési hulladékkeletkezés átlagosan 503 kg/fő volt az Unióban, az egyes tagállamok közötti szóródás pedig 298–718 kg/fő volt.