natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Meat of horses, asses, mules or hinnies, fresh chilled or frozen, classified under the Combined Nomenclature Code 0205 and which are destined for human consumption.
A Kombinált Nómenklatúrában 0205 kóddal szereplő emberi fogyasztásra szánt ló-, szamár-, öszvérhús friss, hűtött vagy fagyasztott állapotban.
Competent authorities should carry out official controls in order to detect the possible presence of phenylbutazone residues in the products referred to in point A.
Az A. pontban említett termékek esetében az illetékes hatóságoknak hatósági vizsgálatokat kell végezniük esetleges fenilbutazon maradékanyag kimutatása céljából.
The sampling of the products should be carried out in establishments handling the products referred to in point A (e.g. slaughterhouses, border inspection posts).
A termékek mintavételét az A. pontban említett termékeket kezelő létesítményben (pl. vágóhidakon, állat-egészségügyi határállomásokon) kell elvégezni.
The recommended minimum number of samples to be taken within the period provided in Section II should be set at 1 sample every 50 tonnes of the products referred to in point A, with a minimum of 5 samples per Member State.
A II. szakaszban meghatározott időszakon belül vett minták javasolt minimális száma az A. pontban említett termékek esetében 50 tonnánként egy minta, tagállamonként minimum öt mintával.
Competent authorities should use methods validated according to Decision 2002/657/EC.
Az illetékes hatóságoknak a 2002/657/ határozat szerint validált módszereket kell alkalmazniuk.
Such methods are available at the website of the European Reference Laboratory for the residues of veterinary medicines and contaminants in food of animal origin for residues listed in Annex I, Group A (5) and Group B (2)(a), (b), (e) to Council Directive 96/23/EC [1], at http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
A 96/23/EK bizottsági rányelv [1] I. melléklete A. csoportjának 5. pontjában és B. csoportjának 2. a), b), és e) pontjában felsorolt maradékanyagokra vonatkozó módszerek megtekinthetők az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló európai referencialaboratórium honlapján, az alábbi címen: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
DURATION OF COORDINATED CONTROL PLAN
A KOORDINÁLT ELLENŐRZÉSI TERV IDŐTARTAMA
The coordinated control plan should be carried out for a period of one month starting from the date of adoption of this Recommendation or at the latest by 1 March 2013.
A koordinált ellenőrzési terv végrehajtási ideje egy hónap, amely ezen ajánlás elfogadása időpontjában, de legkésőbb 2013. március 1-jén veszi kezdetét.
REPORTING OF RESULTS
AZ EREDMÉNYEKRŐL KÉSZÜLT JELENTÉS
Competent authorities should report the summary of the following information for each of the actions referred to in Section I of this Annex:
Az illetékes hatóságoknak az alábbi információkat összefoglaló jelentést kell tenniük az e melléklet I. szakaszában említett összes tevékenységről:
number of samples taken, per category of products;
a vett minták száma termékkategóriák szerint;
the method(s) used for the analysis and the type of analysis performed;
az elemzés módszere(i) és az elvégzett elemzés típusa;
number of positive findings;
a pozitív vizsgálati eredmények száma;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 1 in cases where the detected presence of horsemeat exceeds 1 %;
a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések az 1. tevékenység A. pontjában említett termékeknél azokban az esetekben, amikor a lóhús kimutatott jelenléte meghaladja az 1 %-ot;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products in point A under Action 2;
a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések a 2. tevékenység A. pontjában szereplő termékeknél;
results of follow-up controls;
a nyomonkövetési ellenőrzések eredményei;
with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 2, the country where the animal concerned was certified for slaughter.
a 2. tevékenység A. pontjában említett termékek pozitív vizsgálati eredményei tekintetében annak az országnak a megnevezése, ahol az érintett állatot vágásra engedélyezték.
The report should be communicated to the Commission within 15 days from the end of the one-month period referred to in Section II.
A jelentést a II. szakaszban említett egy hónapos időszak lejárta előtt 15 napon belül kell eljuttatni a Bizottsághoz.
The report should be presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
A jelentést a Bizottság által meghatározott formában kell elkészíteni.
Competent authorities should immediately report to the Commission any positive results of the official controls carried out with respect to Actions 1 and 2 mentioned in Section I through the Rapid Alert System for Food and Feed.
Az illetékes hatóságoknak az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren keresztül haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot az I. szakaszban említett 1. és 2. tevékenységre tekintettel elvégzett hatósági ellenőrzések minden pozitív eredményről.
Competent authorities should also report to the Commission the results of any own checks carried out at their request by food business operators.
Az illetékes hatóságoknak a Bizottságot szintén értesíteniük kell minden, kérésük alapján az élelmiszer-ipari vállalkozások által elvégzett saját ellenőrzés eredményeiről.
Such information should be accompanied by the details referred to in point 1 and presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Ezen információkat az 1. pontban említett részletes adatokkal egyetemben a Bizottság által meghatározott formában kell ismertetni.
Coordinated control plan with a view to establish the prevalence of fraudulent practices in the marketing of certain foods I. ACTIONS AND SCOPE OF COORDINATED CONTROL PLAN The coordinated control plan should consist of two actions:
Az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési terv
on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) az energiahatékony és kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében történő alkalmazásáról
In April 2006, the European Parliament and the Council adopted a Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services [1], setting the framework for measures addressing energy saving potential in the energy end-use sectors not covered by the Emissions Trading Scheme (ETS).
Az Európai Parlament és a Tanács 2006 áprilisában irányelvet [1] fogadott el az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, amely keretet határozott meg a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá nem tartozó energia-végfelhasználó ágazatok energiamegtakarításával összefüggő intézkedések számára.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) required by the Directive 2006/32/EC play a central role in planning and reporting on implementation of national measures addressing energy efficiency with the exception of the ETS.
A 2006/32/EK irányelvben előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek (NEEAP) központi szerepet játszanak az energiahatékonyságra vonatkozó tagállami intézkedések végrehajtásának megtervezésében és – az ETS alkalmazási területén kívül – az arra vonatkozó jelentéstételben.
In their first NEEAPs a number of EU Member States have indicated plans to tackle the energy saving potential of ICT [2].
Első nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervében több európai uniós tagállam is beszámolt az IKT-ban rejlő energiamegtakarítási potenciál hasznosításával kapcsolatos elképzeléseiről. [2]
Unlocking the potential to reduce 20% of the EU's energy consumption is expected to result in significant cost savings and environmental benefits.
Az EU energiafogyasztásának 20%-os csökkentéséhez a meglévő potenciál mozgósítására van szükség, ami jelentős költségmegtakarítást és környezeti előnyöket fog eredményezni.
In January 2008, the Commission adopted the Communication 20 20 by 2020: Europe's climate change opportunity, proposing a far-reaching package of concrete proposals indicating that the agreed climate change targets are technologically and economically feasible and provide a unique business opportunity for thousands of European companies [4].
A Bizottság 2008 januárjában 2020-ra 20–20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára című közleményében nagyra törő konkrét javaslatokat fogalmazott meg, és rámutatott arra, hogy az éghajlatváltozás területén közösen vállalt célok technológiailag és gazdaságilag is megvalósíthatók, miközben több ezer európai vállalat számára jelentenek páratlan üzleti lehetőséget.
The proposals were approved by the European Council [5] and the European Parliament in December 2008.
A javaslatokat 2008 decemberében mind az Európai Tanács, [5] mind az Európai Parlament jóváhagyta.
In May 2008, the Commission adopted the Communication Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies [6] in which it recognised the potential of Information and Communication Technologies (ICT) to provide a cost-effective means of improving energy efficiency across industry and broader civil society.
A Bizottság 2008 májusában közleményt [6] fogadott el Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal címmel, amelyben kimutatta, hogy az információs és kommunikációs technológiák (IKT) az iparban és a tágabb értelemben vett civil társadalomban egyaránt költséghatékony eszközöket kínálnak az energiahatékonyság javításához.
In July 2008 the Commission adopted the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan [7], (SCP/SIP), with proposals aiming to improve the environmental performance of products throughout their life-cycle and to increase the demand for more sustainable goods, while encouraging EU industry to take advantage of opportunities to innovate.
A Bizottság 2008 júliusában közleményt [7] fogadott el A fenntartható fogyasztásról, termelésről és iparpolitikáról – Cselekvési terv (SCP/SIP) címmel, amelyben javaslatokat tett a termékek környezeti jellemzőinek javítására azok teljes életciklusa során, valamint a fenntarthatóbb termékek iránti kereslet növelésére, az Európai Unió iparát pedig arra biztatta, hogy a lehetőségeket kihasználva kezdeményezzen innovációkat.
In November 2008, the Commission adopted a European Economic Recovery Plan [10] for a faster return to economic growth, emphasising the immediate need for investment in energy efficiency and clean technologies.
A Bizottság 2008 novemberében a gazdasági növekedéshez való gyorsabb visszatérés érdekében elfogadta az európai gazdaságélénkítési tervet, [10] amelyben hangsúlyozta az energiahatékonyságra és a tiszta technológiákra irányuló beruházások azonnali szükségességét.
To implement this plan, in the Communication Investing today for tomorrow's Europe [11], the Commission proposed a package of measures to channel financial support towards energy and high speed broadband networks.
E terv végrehajtása érdekében a Bizottság a Ma beruházni a holnap Európájába című közlemény [11] keretében előterjesztett intézkedéscsomagban javasolta az energetikai hálózatok, valamint a nagy sebességű széles sávú hálózatok fejlesztésének pénzügyi támogatását.
As part of the European Economic Recovery Plan, the Commission has launched Public-Private Partnerships that aim to further develop green technologies and smart energy infrastructures in the buildings, manufacturing and transport domains: the Energy Efficient Buildings, Factories of the Future and Green Cars Initiatives, respectively.
A Bizottság az európai gazdaságélénkítési terv részeként, az épületek, a gyártóipar, illetve a közlekedés területén a környezetbarát technológiák és az intelligens energetikai infrastruktúra továbbfejlesztése céljából három köz-magán társulást indított útjára, amelyek közül az egyik az energiahatékony épületekkel, a másik a jövő gyáraival, a harmadik a környezetbarát gépjárművekkel foglalkozik.
In December 2008, the Commission adopted, as part of the Green Transport initiative, an Action Plan for the Deployment of Intelligent Transport Systems in Europe and an accompanying Proposal for a Directive laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems (ITS) in the field of road transport and interfaces with other transport modes [12].
A Bizottság 2008 decemberében a környezetbarát közlekedésre vonatkozó kezdeményezés keretében Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére címmel közleményt fogadott el, és javaslatot terjesztett elő egy, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló irányelv elfogadására.
The Commission proposed specific measures aimed to accelerate the deployment of ITS with the aim of improving energy efficiency in transport systems.
A Bizottság a közlekedési rendszerek energiahatékonyságának javítása céljából konkrét intézkedéseket javasolt az intelligens közlekedési rendszerek bevezetésének felgyorsítására.
Energy use by ICT equipment and services represents about 8% of electrical power in the EU, and about 2% of carbon emissions [13].
Az IKT körébe tartozó berendezések és szolgáltatások energiafelhasználása az EU villamosenergia-fogyasztásából mintegy 8%-kal, szén-dioxid-kibocsátásából mintegy 2%-kal részesül.
The Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products [14] provides EU-wide rules for placing energy-using products on the market, including ICT products, in relation to their energy efficiency and environmental performance over their full life-cycle.
Az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlament és tanácsi irányelv [14] az egész Európai Unióra kiterjedően forgalombahozatali szabályokat állapít meg az energiafogyasztó termékek, köztük az IKT körébe tartozó termékek teljes életciklusra vonatkozó energiahatékonysági és környezeti jellemzőivel kapcsolatban.
The Directive also gives opportunities to voluntary initiatives tabled by industry.
Az irányelv arra is lehetőséget ad, hogy az ágazat önkéntes kezdeményezéseket tegyen.
In its Communication on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy [15], the Commission underscored the untapped potential for the ICT sector to focus on systemic improvements to its own processes, including operations, manufacturing, service delivery and supply chain management.
Az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében című közleményében [15] a Bizottság rámutatott azokra az eddig még kihasználatlan lehetőségekre, amelyeket az IKT-ágazat folyamatainak szisztematikus fejlesztése – a műveletek, a gyártás, a szolgáltatásnyújtás és az ellátásilánc-gazdálkodás területén egyaránt – maga az ágazat számára magában rejt.
The results of a public consultation [16] published in September 2009 confirmed that different companies currently pursue different strategies to improve their energy and environmental performance.
Egy, a tárgyban tartott nyilvános konzultáció [16] 2009 szeptemberében közzétett eredményei megerősítik, hogy az egyes vállalatok jelenleg eltérő stratégiákat követve törekszenek energetikai és környezeti jellemzőik javítására.
A co-ordinated approach would better highlight opportunities, focus investment and yield economic benefits for the sector as a whole, as well as contributing to energy-efficiency goals.
Megközelítésmódjuk összehangolása jobban ráirányítaná a figyelmet a lehetőségekre, nagyobb mértékben összpontosítaná a beruházásokat, több gazdasági előnyt hozna az ágazat mint egész számára, és hozzájárulna az energiahatékonyság területén kitűzött célok teljesítéséhez.
Setting ambitious targets by the ICT sector for improving the energy and environmental performance of its processes is of the utmost importance.
Nagyon fontos, hogy az IKT-ágazat nagyra törő célokat tűzzön ki folyamatai energetikai és környezeti jellemzőinek javítása érdekében.
Progress towards such targets should be measurable and verifiable.
A célok felé tett előrehaladásnak mérhetőnek és ellenőrizhetőnek kell lennie.
Targets should be updated as more reliable baseline data becomes available.
A kitűzött célokat minden olyan alkalommal aktualizálni kell, amikor megbízhatóbb viszonyítási adatok válnak hozzáférhetővé.
The ICT sector has expressed an interest in setting up an ICT for Energy Efficiency (ICT4EE) Forum that would work to adopt and implement a framework to measure the sector's energy and carbon footprints, set targets and benchmark progress.
Az IKT-ágazat kifejezte érdeklődését egy „IKT az energiahatékonyságért” elnevezésű fórum (ICT4EE) létrehozása iránt, amely az ágazat energiafelhasználási és szén-dioxid-kibocsátási mérlegével összefüggésben mérési keretet dolgozna ki és vezetne be, célokat tűzne ki, és értékelné az előrehaladást.
For the purposes of this Recommendation, the ICT sector refers to the ICT manufacturing industries, ICT trade industries and ICT services industries as defined by the Organisation for Economic Co-operation and Development [17].
A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet fogalommeghatározásának [17] megfelelően ezen ajánlás alkalmazásában „IKT-ágazat”: az IKT-val foglalkozó gyártók, kereskedők és szolgáltatók összessége.
The ICT sector can deliver simulation, modelling, analysis, monitoring and visualisation tools that are vitally needed to facilitate a whole building approach to the design and operation of buildings that takes into account the many factors that influence energy demand.
Az IKT-ágazat létfontosságú szimulációs, modellezési, elemző, nyomon követő és vizualizációs eszközöket biztosíthat az energiaszükségletet befolyásoló tényezők sokaságát figyelembe vevő, úgynevezett „teljes épület” szemléletű épülettervezés és épületüzemeltetés előmozdításához.
However investments are hampered by the absence of a sector-wide reliable and transparent means of quantifying and tracking energy and cost savings over time, which ideally would form the basis of design strategies and tools.
A beruházási kedvet azonban visszafogja, hogy nincs meg az az egész ágazaton belül használható, megbízható és átlátható eszközrendszer az energia- és a költségmegtakarítás időbeli alakulásának számszerűsítésére és nyomon követésére, amelyre pedig ideális esetben szükség volna a megfelelő stratégiák és eszköztár kialakításához.
Transport and logistics industries rely heavily on the use of ICT for the functioning and optimisation of their overall operations, in particular transportation and storage requirements.
A közlekedési és a logisztikai ágazat a teljes működése, de különösen a szállítási és a raktározási műveletek végrehajtása és optimalizálása céljából erőteljesen támaszkodik az IKT igénybevételére.
They are thus well-positioned to take a leading role in optimising the energy and carbon footprints of their services and providing relevant information to customers.
Ezért ez az ágazat jó helyzetben van ahhoz, hogy vezető szerepet töltsön be szolgáltatásai energiafelhasználási és szén-dioxid-kibocsátási mérlegének javításában, illetve a fogyasztók megfelelő tájékoztatásában.
In the buildings and construction, and transport and logistics domains, a need for comparable methodologies for measuring energy performance and carbon emissions has already been identified, and work to this end has already been initiated.
Az épületek és az építőipar, valamint a közlekedés és a logisztika területén már felismerték az energetikai jellemzők és a szén-dioxid-kibocsátás összehasonlítható mérési módszereinek szükségességét, és már megkezdték az ezzel kapcsolatos munkát.
Common methodologies should serve to provide reliable data and a basis upon which ICT tools could be developed.
A közös módszereknek olyan megbízható adatokat és alapot kell szolgáltatniuk, amelyre támaszkodva az IKT-eszközök továbbfejleszthetők.
Partnerships between sectors could accelerate the development and wide-scale roll-out of ICT-based solutions for monitoring, managing and measuring energy-use and carbon emissions in energy-using activities, thus helping to provide a reliable basis for energy-saving and emissions-reducing decisions.
Az ágazatok közötti partnerség kialakítása felgyorsíthatja az IKT-alapú megoldások fejlesztését és széles körű bevezetését az energiafelhasználó tevékenységek energiafelhasználásának és szén-dioxid-kibocsátásának nyomon követése, kézben tartása és mérése területén, és ezzel segíthet az energiamegtakarítási és a kibocsátáscsökkentési célú döntések megbízható megalapozásában.
Smart metering can provide real-time information flows and the possibility of new control loops, thereby enabling better management and control of energy, and influencing final consumption by consumers, in particular when metering is accompanied by informative billing.
Az intelligens fogyasztásmérés valós idejű információáramlást tesz lehetővé és új visszacsatolási lehetőségeket kínál, ezért biztosíthatja az energiával való jobb gazdálkodást és az energiafogyasztás jobb ellenőrzését, és – különösen akkor, ha a méréshez informatív számlázás is társul – hatással lehet az egyedi fogyasztók végső fogyasztására.
Several Member States have introduced, or are considering legal obligations to introduce, smart metering.
Az intelligens fogyasztásmérést több tagállam már bevezette, mások tervezik jogilag kötelezővé tételét.
Concerted action by Member States to set minimum functional specifications for smart meters would help avoid technical barriers, ensure interoperability and enable the introduction of innovative ICT-based applications for managing energy end-use.
Az intelligens fogyasztásmérés funkcionális minimumleírásának kidolgozására irányuló összehangolt tagállami fellépés segítené a műszaki jellegű akadályok kialakulásának megelőzését, műszaki átjárhatóságot biztosítana, és lehetővé tenné az energia-végfelhasználás kézben tartására szolgáló innovatív IKT-alapú alkalmazások bevezetését.
Smart metering and smart grids are important means to maximise energy savings in buildings, for the widespread deployment of electric vehicles, and for efficient energy supply and distribution and for integrating renewable energy sources.
Az intelligens fogyasztásmérés és az intelligens energetikai hálózatok fontos eszközt képeznek az épületek energiamegtakarításának maximalizálásához, az elektromos járművek széles körű elterjedéséhez, a hatékony energiaellátáshoz és -elosztáshoz, valamint a megújuló energiaforrások hasznosításához.
Applications and services stemming from such developments will likely give rise to new sectors of economic activity, involving actors from both the energy and ICT sectors.
Az így előálló alkalmazások és szolgáltatások várhatóan olyan új gazdasági ágazatok kialakulását fogják eredményezni, amelyekben mind az energia-, mind az IKT-ágazat szereplői részt fognak venni.
The conditions conducive to spawning new markets should be considered alongside pilot schemes and other exploratory initiatives.
Az új piacok kialakulási feltételeinek elemzése mellett kísérleti projekteket és más felderítő jellegű kezdeményezéseket is végre kell hajtani.
For the purposes of this Recommendation, dematerialisation of ICT should be understood as reducing the need for the physical equipment that underlies electronic services delivery.
Ezen ajánlás alkalmazásában az IKT „dematerializálása” az elektronikus szolgáltatások fizikai eszközigényének csökkentését jelenti.