natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex VI: Guidance on accounting for Direct Land Use Change Emissions Relevant for Climate Change
VI. melléklet: Útmutatás az éghajlatváltozás szempontjából releváns közvetlen földhasználat-változásból eredő kibocsátások elszámolásához
Annex VII: Mapping of Terminology Used in this OEF Guide with ISO Terminology
VII. melléklet: Az ebben az OEF-útmutatóban alkalmazott terminológia és az ISO-terminológia összehasonlító áttekintése
Annex VIII: OEF Guide and ILCD handbook: Major Deviations
VIII. melléklet: Az OEF-útmutató és az ILCD-kézikönyv: fő eltérések
Annex IX: Comparison of Organisation Environmental Footprint Key Requirements with Other Methods
IX. melléklet: A szervezeti környezeti lábnyom fő követelményeinek összehasonlítása más módszerekkel
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle perspective.
A szervezetek környezeti lábnyoma (OEF) egy árukat/szolgáltatásokat biztosító szervezet életciklusa szempontjából jellemző környezetvédelmi teljesítményének többtényezős mérőszáma.
OEF studies are produced for the overarching purpose of seeking to reduce the environmental impacts associated with organisational activities, taking into account supply chain [1] activities (from extraction of raw materials, through production and use, to final waste management).
Az OEF-vizsgálatokat azzal az átfogó céllal végzik el, hogy – az ellátási lánccal [1] kapcsolatos tevékenységeket (a nyersanyag-kitermeléstől az előállításon és a felhasználáson keresztül a végső hulladékkezelésig) figyelembe véve – csökkentsék a szervezeti tevékenységekkel összefüggő környezeti hatásokat.
The Organisations involved include companies, public administrative entities, non-profit organisations and other bodies.
Az érintett szervezetek vállalatok, közigazgatási egységek, non-profit szervezetek és más szervek.
OEFs are complimentary to other instruments that focus on specific sites and thresholds.
A szervezetek környezeti lábnyomának értékei kiegészítik az egyedi területekre és küszöbértékekre irányuló más eszközöket.
This document provides guidance on how to calculate an OEF, as well as how to create sector-specific methodological requirements for use in Organisation Environmental Footprint Sector Rules (OEFSRs).
Ez a dokumentum útmutatást nyújt a szervezetek környezeti lábnyomának kiszámításához, valamint a szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályokban (OEFSR-ekben) alkalmazandó, ágazatspecifikus módszertani követelmények meghatározásának módjához.
This work relates to one of the building blocks of the Europe 2020 Strategy – “Roadmap to a Resource Efficient Europe” [2].
Ez a munka az Európa 2020 stratégia egyik alkotóeleméhez, „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervéhez” [2] kapcsolódik.
The document proposes ways to increase resource productivity and to decouple economic growth from both resource use and environmental impacts, taking a life cycle perspective (i.e. considering extraction of raw materials, production, use, final waste management and all necessary transport in an integrated approach).
A dokumentum az életciklus-szemlélet szerint (azaz a nyersanyag-kitermelésnek, az előállításnak, a felhasználásnak, a végső hulladékkezelésnek és valamennyi szükséges szállításnak egy integrált megközelítésben történő figyelembevételével) javaslatokat tartalmaz az erőforrás-felhasználási hatékonyság növelésére, valamint a gazdasági növekedésnek mind az erőforrás-felhasználástól, mind a környezeti hatásoktól való függetlenítése módjára.
One of its aims is to: “Establish a common methodological approach to enable Member States and the private sector to assess, display and benchmark the environmental performance of products, services and companies based on a comprehensive assessment of environmental impacts over the life cycle ('environmental footprint')”.
Egyik célja az, hogy „kidolgozzon egy olyan közös módszertani megközelítést, amely lehetővé teszi a tagállamok és a magánszektor számára, hogy felmérjék, közzétegyék és összehasonlítsák az egyes termékek, szolgáltatások és vállalatok környezetvédelmi jellemzőit a teljes életciklusra vetített környezeti hatások („környezeti lábnyom”) átfogó értékelése alapján.”
In 2010, the European Council amongst others invited the Commission and Member States to optimise the use of methods such as Life-Cycle Analysis (LCA) of products, taking into account work done in the context of the ILCD (International Reference Life Cycle Data System) [3].
en az Európai Tanács is felkérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy optimalizálják olyan módszerek, mint a termékek életciklus-elemzésének alkalmazását, figyelembe véve az életciklus-adatok nemzetközi referenciarendszerének adatbázisával (ILCD) összefüggésben végzett munkát. [3].
The Product and Organisation Environmental Footprint project was initiated with the aim of developing a harmonised European methodology for environmental footprint studies that can accommodate a broader suite of relevant environmental performance criteria using a life cycle approach.A life-cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
A Termékek és Szervezetek Környezeti Lábnyoma elnevezésű projektet azzal a céllal indították el, hogy létrehozzanak egy összehangolt uniós módszertant olyan környezeti lábnyomra vonatkozó vizsgálatok számára, amelyek az életciklus-alapú szemlélet alkalmazásával a környezetvédelmi jellemzőkre vonatkozó kritériumok szélesebb körét ölelhetik fel.Az életciklus-alapú szemlélet egy termékhez vagy szervezethez kapcsolódó erőforrásáramok és környezeti beavatkozások körét az ellátási lánc szempontjából veszi figyelembe.
It includes all stages from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life processes, and all relevant related environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
A nyersanyagbeszerzéstől a feldolgozáson, forgalmazáson és felhasználáson át az életciklus végéhez kapcsolódó folyamatokig valamennyi szakaszt, valamint valamennyi kapcsolódó környezeti hatást, egészségre gyakorolt hatást, erőforrásokhoz kapcsolódó veszélyt, társadalmat érintő terhet és kompromisszumot magában foglal.
Such an approach is essential to effective management because important environmental effects may occur “upstream” or “downstream”, and hence may not be immediately evident.
Ez a megközelítés nélkülözhetetlen a hatékony irányításhoz, mivel fontos környezeti hatások jöhetnek létre a felfelé irányuló és lefelé irányuló szakaszon is, melyek nem feltétlenül válnak azonnal nyilvánvalóvá.
This approach is also essential for making transparent any potential trade-offs between different types of environmental impacts associated with specific policy and management decisions and to help avoid unintended shifting of burdens.
Ez a megközelítés ugyancsak nélkülözhetetlen az egyes konkrét szakpolitikai és vezetői döntésekkel összefüggő, különböző típusú környezeti hatások közötti lehetséges kompromisszumok feltárásához és a terhek nem szándékos áthelyezésének elkerüléséhez.
OEF studies may be used for a variety of purposes, including: benchmarking and performance tracking; least environmental-cost sourcing (i.e. supply chain management); mitigation activities; and participation in voluntary or mandatory programmes.
Az OEF-vizsgálatok számos célra felhasználhatók, többek között az alábbiakra: teljesítménymérés és a teljesítmény nyomon követése; a legkevésbé költséges környezeti beszerzés (azaz az ellátásilánc-menedzsment); a mérséklésre irányuló tevékenységek, valamint az önkéntes vagy kötelező programokban való részvétel.
To the extent possible, the OEF should also be applicable within the context of Eco-management and Audit Schemes (EMAS).
Lehetőség szerint a szervezetek környezeti lábnyomát a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerrel (EMAS) összefüggésben is alkalmazni ajánlott.
This document aims to provide detailed and comprehensive technical guidance on how to conduct an OEF study in any sector.
E dokumentum célja, hogy részletes és átfogó technikai útmutatást nyújtson az OEF-vizsgálatok bármely ágazatban történő elvégzéséhez.
It is primarily aimed at technical experts such as engineers and environmental managers who are to develop an OEF study.
Elsődleges célközönsége azok a technikai szakértők – például mérnökök és környezetvédelmi igazgatók –, akiknek feladata egy OEF-vizsgálat kidolgozása.
Strong expertise in life cycle assessment is not a prerequisite to using this Guide in order to conduct an OEF study.
Az útmutató mindazonáltal az életciklus-értékelés területén szerzett jelentős szakértelem nélkül is használható OEF-vizsgálat elvégzéséhez.
This Guide is not intended to directly support comparisons or comparative assertions (i.e. environmental claims regarding the superiority or equivalence of one organisation a competing organisation providing the same products (based on ISO 14040:2006)).
Ezen útmutatónak nem célja, hogy közvetlenül alátámassza az összehasonlításokat vagy az összehasonlító állításokat (amelyek egy szervezetnek egy azonos termékeket kínáló versenytárs szervezethez viszonyított magasabb értékére vagy egyenértékűségére vonatkozó, környezeti jellegű állítások [az ISO 14040:2006 szabvány alapján]).
This will require the development of additional OEFSRs in complement to the more general guidance in order to further increase methodological harmonisation, specificity, relevance and reproducibility for a given sector.
Ehhez további, az ebben a dokumentumban szereplő általánosabb útmutatást kiegészítő, szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályokra van szükség, hogy egy adott ágazat esetében javítsuk a módszertani harmonizációt, a specifikusságot, a relevanciát és a megismételhetőséget.
OEFSRs will furthermore facilitate focusing on the most important parameters, thereby also reducing the time, efforts and costs involved in completing an OEF study.
A szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok ezenfelül elő fogják mozdítani, hogy a legfontosabb paraméterek kerüljenek a figyelem középpontjába, ezáltal csökkentik az OEF-vizsgálatok elvégzéséhez szükséges időt, erőfeszítéseket és költségeket.
In addition to general guidance and requirements for OEF studies, this document also specifies the requirements for the development of OEFSRs.
Az általános útmutatáson és az OEF-vizsgálatok követelményein túl e dokumentum meghatározza a szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok kidolgozásával kapcsolatos követelményeket is.
Each requirement for OEF studies specified in this Guide has been chosen taking into consideration the recommendations of similar, widely accepted organisational environmental accounting methods and guidance documents.
Az ebben az OEF-útmutatóban meghatározott minden egyes követelményt a hasonló, széles körben elfogadott szervezeti környezeti elszámolási módszerek és útmutatók ajánlásait figyelembe véve választottunk ki.
Specifically, the methodology guides considered were ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (working draft, 2010), the ILCD Handbook (2011), the WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol (2011a), Bilan Carbone® (version 5.0), DEFRA’s Guidance on how to measure and report your greenhouse gas emissions (2009), the Carbon Disclosure project for Water (2010) and the Global Reporting Initiative - GRI (version 3.0).
Ezek a módszertani útmutatók a következők voltak: az ISO 14064:2006 szabvány, az ISO/WD TR 14069 szabvány (munkaterv, 2010), az ILCD-kézikönyv (2011), a Világ Erőforrásai Intézet és a Fenntartható Fejlődés Világtanácsa üvegházhatású gázkibocsátásokról szóló jegyzőkönyve (2011a), Bilan Carbone® (5.0 változat), a saját üvegházhatásúgáz-kibocsátások méréséről és jelentéséről szóló DEFRA-útmutató (2009), a vizekre vonatkozó szénkibocsátás közzétételével kapcsolatos projekt (2010) és a Global Reporting Initiative – GRI, 3.0 változat).
The outcome of this analysis is summarised in Annex IX.
Ezen elemzés eredményének összefoglalása a IX. mellékletben található.
A more detailed description of the analysed methods and of the outcome of the analysis can be found in “Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment”.
Az elemzett módszerek és az elemzések eredményének részletesebb leírása megtalálható „A termékek és szervezetek környezeti lábnyomára vonatkozó meglévő módszertanok elemzése: ajánlások, indokok és összehangolás” [4] című dokumentumban.
Although these documents align closely on much of the methodological guidance they provide, it is noteworthy that discrepancies and/or lack of clarity remain on a number of important decision points, which reduces the consistency and comparability of analytical outcomes.
Noha ezek a dokumentumok az általuk biztosított módszertani útmutatás tekintetében szorosan összhangban vannak egymással, figyelemre méltó, hogy számos fontos döntési pont esetében továbbra is eltérések tapasztalhatók és/vagy az egyértelműség hiánya figyelhető meg, ami csökkenti az elemzési eredmények következetességét és összehasonlíthatóságát.
Whereas existing methods may provide several alternatives for a given methodological decision point, the intention of this OEF Guide is to provide additional guidance and (wherever feasible) to identify a single requirement for each decision point in order to support more consistent, robust and reproducible OEF studies.
Míg a meglévő módszerek számos alternatívát biztosíthatnak egy adott módszertani döntési ponthoz, a szervezetek környezeti lábnyomáról szóló útmutató célja az, hogy kiegészítő útmutatást nyújtson és – amennyiben megvalósítható – minden egyes döntési ponthoz egyetlen követelményt határozzon meg, hogy elősegítve a következetesebb, megalapozottabb és megismételhető OEF-vizsgálatok elvégzését.
To the extent possible, this OEF Guide strives to align with existing or upcoming international methodological norms, including ISO 14069 (draft) and GHG Protocol Scope 3, as well as the Product Environmental Footprint Guide.
Lehetőség szerint ez az OEF-útmutató törekszik arra, hogy összhangban legyen a meglévő vagy kidolgozás alatt álló nemzetközi módszertani normákkal, többek között az ISO 14069 szabvánnyal (tervezet) és az ÜHG-jegyzőkönyv szerinti 3. alkalmazási körrel, valamint a termékek környezeti lábnyomáról szóló útmutatóval.
Similarly, efforts have also been made to align insofar as possible with existing environmental management schemes (EMAS and ISO 14001).
Hasonlóképpen erőfeszítéseket tettünk a meglévő környezetvédelmi vezetési rendszerekkel (EMAS és ISO 14001 szabvány) történő lehető legnagyobb mértékű összehangolásra.
It should be noted, however, that in order to provide for multi-criteria environmental assessment at the organisational level using a life-cycle approach, the OEF Guide necessarily goes beyond existing guidance documents in important aspects.
Megjegyzendő azonban, hogy az életciklus-alapú szemléletet alkalmazó, szervezeti szintű többtényezős környezeti vizsgálat biztosítása érdekében az OEF-útmutató fontos szempontok tekintetében szükségszerűen túlmutat a meglévő útmutatókon.
As elaborated before, OEFSRs are a necessary extension of and complement to the more general guidance for OEF studies provided in this document (i.e. in terms of comparability between different OEF studies).
Amint azt korábban kifejtettük, a szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok az e dokumentumban az OEF-vizsgálatokhoz biztosított általánosabb útmutatás szükséges kibővítésére és kiegészítésére szolgálnak (a különböző OEF-vizsgálatok összehasonlíthatósága tekintetében).
As they are developed, OEFSRs will play an important role in increasing the reproducibility, quality, consistency, and relevance of OEF studies.
Kidolgozásukat követően a szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok fontos szerepet fognak betölteni az OEF-vizsgálatok megismételhetőségének, minőségének, következetességének és relevanciájának javításában.
Both the Product Environmental Footprint (PEF) [5] and the OEF provide a life cycle approach to quantifying environmental performance.
Mind a termékek környezeti lábnyoma (PEF) [5], mind a szervezetek környezeti lábnyoma (OEF) életciklus-alapú szemléletet biztosít a környezetvédelmi jellemzők számszerűsítéséhez.
Whereas the PEF method is specific to individual goods or services, the OEF method applies to organisational activities as a whole – in other words, to all activities associated with the goods and/or services the Organisation provides from a supply-chain perspective (from extraction of raw materials, through use, to final waste management).
Míg a PEF-módszer az egyedi áruk és szolgáltatások esetében alkalmazható, az OEF-módszer a szervezet tevékenységeinek egészére – más szóval a szervezet áruival és/vagy szolgáltatásaival az ellátási lánc szempontjából összefüggő valamennyi tevékenységre – vonatkozik (a nyersanyag-kitermeléstől a felhasználáson át a végső hulladékkezelési lehetőségekig).
Organisation and Product Environmental Footprinting can therefore be viewed as complementary activities, each undertaken to support specific applications.
A szervezeti környezeti lábnyomnak és a termékek környezeti lábnyomának a meghatározása ennélfogva egymást kiegészítő, konkrét alkalmazások alátámasztása céljából végzett tevékenységeknek tekinthetők.
Calculating the OEF does not require that all individual products of the Organisation be analysed.
A szervezeti környezeti lábnyom kiszámításához nem szükséges a szervezet minden egyes termékének elemzése.
The OEF is calculated using aggregate data representing the flows of resources and wastes that cross the defined Organisational boundary.
A szervezeti környezeti lábnyomot a meghatározott szervezeti határon átlépő erőforrás- és hulladékáramokat leíró összesített adatok felhasználásával számítják ki.
In theory, the sum of the PEFs of the goods/services provided over a certain reporting interval (e.g. one year) by an Organisation should be equal to its OEF for the same reporting interval [6].
Elméletben egy szervezet adott jelentéstételi időszakban (például 1 év alatt) biztosított termékeihez/szolgáltatásaihoz tartozó környezeti lábnyomok összegének meg kell egyeznie e szervezet azonos jelentéstételi időszakra vonatkozó szervezeti környezeti lábnyomával [6].
The methodologies have been purposely developed towards this end.
A módszerek kialakítása tudatosan e célnak megfelelően történt.
Moreover, the OEF can help to identify areas of the Organisation’s Product Portfolio where environmental impacts are most significant and, hence, where detailed, individual product-level analyses may be desirable.Terminology: Shall, Should and May
A szervezeti környezeti lábnyom ezenfelül elősegítheti a szervezet termékportfólióján belül azon területek meghatározását, amelyek a legjelentősebb hatást gyakorolják a környezetre, és amelyekkel kapcsolatban ezért részletes, egyedi termékszintű elemzések lehetnek kívánatosak.Szóhasználat: „kell”, felszólító mód, valamint ezzel egyenértékű megfogalmazások; „ajánlott”, „javasolt" és ezzel egyenértékű megfogalmazások; „lehetséges”, „megengedett” és ezzel egyenértékű megfogalmazások
This Guide uses precise terminology to indicate the requirements, the recommendations and permissible options available.
Ezen útmutató szóhasználata pontosan tükrözi, hogy követelményről, ajánlásról vagy választható lehetőségről van-e szó.
The term “shall” is used throughout this Guide to indicate what is required in order for an OEF study to be in conformance with this Guide.
A „kell”, „kötelező”, a felszólító mód, valamint az ezzel egyenértékű megfogalmazás az OEF-vizsgálat ezen útmutatónak megfelelő elvégzéséhez szükséges kötelezettséget jelöl.
The term “should” is used to indicate a recommendation, but not a requirement.
Az „ajánlott”, „javasolt” és ezzel egyenértékű megfogalmazás nem kötelező jellegű előírásoknál használatos.
Any deviation from a “should” requirement must be justified and made transparent.
Az „ajánlott” típusú előírásoktól való eltérést indokolni kell és átláthatóvá kell tenni.
This page is left intentionally blank.
Ezt az oldalt szándékosan üresen hagytuk.
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle [7] perspective.
A szervezetek környezeti lábnyoma (OEF) egy árukat/szolgáltatásokat biztosító szervezet életciklusa [7] szempontjából jellemző környezetvédelmi teljesítményének többtényezős mérőszáma.
This includes companies, public administrative entities, and other bodies.
E szervezetek közé tartoznak a vállalatok, a közigazgatási egységek és más szervek.
OEFSRs are a necessary extension of and complement to the more general guidance for OEF studies provided in this document.
A szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok az e dokumentumban az OEF-vizsgálatokhoz biztosított általánosabb útmutatás szükséges kibővítésére és kiegészítésére szolgálnak.
As they are developed, OEFSRs will play an important role in increasing the reproducibility, consistency, and relevance of OEF studies.
Kidolgozásukat követően a szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok fontos szerepet fognak betölteni az OEF-vizsgálatok megismételhetőségének, következetességének és relevanciájának javításában.
OEFSRs will help focus on the most important parameters, thereby also possibly reducing the time, efforts, and costs involved in completing an OEF study.
A szervezeti környezeti lábnyomra vonatkozó ágazati szabályok ezenfelül elő fogják mozdítani, hogy a legfontosabb paraméterek kerüljenek a figyelem középpontjába, ezáltal csökkenthetik az OEF-vizsgálatok elvégzéséhez szükséges időt, erőfeszítéseket és költségeket.
Based on a life cycle approach, the OEF is a method for modelling and quantifying the physical environmental impacts of the flows of material/energy and resulting emissions and waste [8] streams associated with Organisational activities from a supply-chain [9] perspective (from extraction of raw materials, through use, to final waste management).
Az életciklus-alapú szemlélet értelmében a szervezetek környezeti lábnyoma a szervezeti tevékenységekkel az ellátási lánc [8] szempontjából (a nyersanyag-kitermeléstől a felhasználáson keresztül a végső hulladékkezelésig) összefüggő anyag- és energiaáramok, valamint az ezekből eredő kibocsátások és hulladékáramok [9] fizikai környezeti hatásainak modellezésére és számszerűsítésére szolgáló módszer.
A life cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
Az életciklus-alapú szemlélet egy termékhez vagy szervezethez kapcsolódó erőforrásáramok és környezeti beavatkozások körét az ellátási lánc szempontjából veszi figyelembe.
It includes all stages of the product’s life cycle, from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life (EOL) processes, and all relevant related associated environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
Egy termék életciklusához tartozó valamennyi szakaszt – a nyersanyagbeszerzéstől a feldolgozáson, forgalmazáson és felhasználáson át az életciklus végéhez kapcsolódó folyamatokig –, valamint valamennyi kapcsolódó, érintett környezeti hatást, egészségre gyakorolt hatást, erőforrásokhoz kapcsolódó veszélyt, társadalmat érintő terhet és kompromisszumot magában foglal.
This contrasts with the approach of focusing on site-level impacts only or on single environmental impacts in order to reduce the possibility of unintended burden shifting.
Ez ellentétben áll a kizárólag a telephely szintjén jellemző hatásokat vagy egyetlen környezeti hatást figyelembe vevő megközelítéssel, így ezzel a módszerrel csökkenthető a terhek nem szándékos áthelyezésének lehetősége.