natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the Commission expressed its doubts about the compatibility of the measure with Article 107(3)(b) TFEU, as interpreted by the Temporary Framework [11], and with Article 107(3)(c), as interpreted by the Rescue and Restructuring Guidelines [12] and the Regional Aid Guidelines [13].
Végül a Bizottság kifejtette, kétségei vannak afelől, hogy az intézkedés összeegyeztethető az EUMSZ-nek az Ideiglenes közösségi keretrendszerrel [11] összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint az EUMSz-nek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással [12] és a regionális támogatásokról szóló iránymutatással [13] összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.
The decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [14].
Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [14].
The Commission invited Germany and interested parties to submit comments.
A Bizottság felszólította Németországot és valamennyi érdekelt felet észrevételeik benyújtására.
After the opening of the formal investigation procedure, the German Federal Ministry for Finance instructed the tax authorities responsible for tax collection to cease applying §8c(1a) KStG until the Commission had adopted a final decision in the case and to inform the entities concerned that in the event of a negative final decision by the Commission, State aid would have to be recovered [15].
A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a szövetségi pénzügyminisztérium utasította az adóbehajtásért felelős hatóságokat, hogy a Bizottság végső döntéséig ne alkalmazzák a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését, valamint hogy értesítsék az érintett vállalkozásokat arról, hogy a Bizottság negatív döntése esetén a támogatásokat vissza kell fizetniük [15].
Germany takes the view that §8c(1a) KStG does not constitute State aid, for three reasons:
Németország úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése az alábbi három okból nem minősül állami támogatásnak:
it complies with the private market creditor principle (see 4.1);
A szabályozás figyelembe veszi a magánhitelezői elvet (v.ö. a 4.1. szakasszal).
it is not selective (see 4.2);
Nem szelektív jellegű (v.ö. a 4.2. szakasszal).
it is justified by the nature and the overall structure of the German tax system (see 4.3).
A szabályozást a német adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja (v.ö. a 4.3. szakasszal).
Germany further argues that the new Sanierungsklausel in §8c(1a) KStG corresponds in essence to the old Sanierungsklausel in §8(4) KStG, which had never been criticised by the Commission (see 4.4) and that a number of other Member States had similar tax rules in place (see 4.5).
Németország ezenkívül kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt szanálási rendelkezés lényegében megegyezik a KStG 8. §-ának (4) bekezdése által tartalmazott régi szanálási rendelkezéssel, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak soha nem voltak fenntartásai (v.ö. a 4.4. szakasszal), továbbá több más tagállamban is létezik hasonló adószabály (v.ö. a 4.5. szakasszal).
Compliance with the private market creditor principle
A magánhitelezői elv betartása
The relationship of the German State towards its taxpayers is argued to be comparable with the relationship between a private creditor and a debtor, which are linked by a long-term contract, such as a rent contract or an employment contract.
A német állam és az adófizetők közötti kapcsolat ugyanis egy olyan kötelmi viszonyhoz hasonlítható, amely egy magánhitelező és egy adós között jön létre, és például egy bérleti vagy egy munkaszerződésen alapul.
In the view of the German authorities, a private creditor party to a long-term contract would forego part of their future claims, if that enabled another undertaking to take over the debtor, thus ensuring the continuation of the long-term contract.
Németország véleménye szerint egy kötelmi viszony magánhitelezője lemondana jövőbeli követeléseinek egy részéről, ha ezáltal lehetőség nyílna arra, hogy az adóst egy másik vállalkozás felvásárolja, és a kötelmi viszony így továbbra is fennmarad.
Absence of selectivity
A szelektivitás hiánya
Germany takes the view that §8c(1a) KStG is a general measure, since it may be used by all undertakings, regardless of their region, sector and size.
Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése egy olyan általános intézkedés, amelyet minden vállalkozás igénybe vehet, függetlenül attól, hogy egy bizonyos régióhoz vagy termelési ághoz tartozik-e, illetve, hogy mekkora a mérete.
Germany points out that any undertaking could potentially find itself in financial difficulties outside its control and be a candidate for application of the rule.
Németország kijelenti, hogy potenciálisan és anélkül, hogy erre befolyása lenne, minden vállalkozás kerülhet nehéz pénzügyi helyzetbe, ezért a szabályozás alkalmazása szempontjából figyelembe kell venni.
The German authorities note that the Commission itself had taken the view, in its 1998 Notice on business taxation, that, ‘provided that they apply without distinction to all firms and to the production of all goods’, tax measures of a purely technical nature, such as rules on loss carry-overs, were not selective, and that ‘the fact that some firms or some sectors benefit more than others from some of these tax measures does not necessarily mean that they are caught by the competition rules governing State aid’ [17].
Németország utal arra, hogy a Bizottság a vállalkozások adóztatásáról szóló 1998. évi közleményében maga is úgy ítélte meg, hogy az olyan teljesen technikai jellegű adóintézkedések, mint a veszteségek adózási szempontú továbbvitelére vonatkozó előírások nem minősülnek szelektívnek, „feltéve, hogy különbség nélkül mindegyik vállalkozásra és mindegyik áru termelésére alkalmazni kell azokat”, és „az, hogy néhány vállalkozás vagy ágazat több előnyhöz jut ezeken az adóintézkedéseken keresztül, mint mások, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az állami támogatást szabályozó versenyszabályok vonatkoznak rájuk.” [17].
Germany takes the view that these considerations were of particular importance for tax incentives for research and development, but also for environmental protection, training and employment.
Németország úgy véli, hogy ezek a megfontolások különösen fontosak a kutatás és fejlesztés adózási szempontú támogatásában, továbbá a környezetvédelem, a képzés vagy a foglalkoztatás terén is.
In the view of the German authorities, tax rules that favour undertakings making particular efforts in these areas are not selective, since they are open to all undertakings, even if de facto they are of greater benefit to undertakings active in certain sectors than others.
Szerinte nem tekinthetőek szelektívnek az olyan adószabályok, amelyek a fenti területeken jelentős erőfeszítéseket kifejtő vállalkozásoknak kedveznek, hiszen ezek a kedvezmények valamennyi vállalkozás számára nyitva állnak, akkor is, ha meghatározott területeken tevékenykedő vállalkozások de facto jobban profitálnának belőle, mint más vállalkozások.
In Germany’s view, the same reasoning should also apply to tax rules that favour undertakings in difficulty which are acquired in order to be restructured.
Ennek a meglátásnak az olyan adószabályok esetében is érvényesülnie kell, amelyek a szanálás céljából felvásárolt nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedveznek.
Germany argues that the Court and the General Court had accepted that a measure benefiting exclusively undertakings in difficulty may, in principle, constitute a general measure, which is not selective.
Németország szerint a Bíróság és a Törvényszék elfogadta, hogy egy olyan intézkedés, amely kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedvez, alapvetően általános intézkedésnek minősülhet, ami nem szelektív jellegű.
In this context Germany cites in the first instance DMT, where the Court held with regard to a Belgian payment facility for undertakings in difficulties that [18]:
Ebben az összefüggésben Németország először is a DMT-ügyet említi, amelyben a Bíróság az alábbiakat állapította meg egy olyan belga fizetési mechanizmussal kapcsolatban, amelyet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vehetnek igénybe [18]:
‘The French Government argues that payment facilities in relation to social security contributions do not constitute State aid if they are granted in identical circumstances to any undertaking experiencing financial difficulties.
„A francia kormány előadja, hogy a társadalombiztosítási járulékokhoz nyújtott fizetési könnyítések nem minősülnek állami támogatásnak, ha ugyanazon feltételek alapján minden olyan vállalkozás számára biztosítottak, amely pénzügyileg nehéz helyzetbe kerül.
That would seem to be the case under the regime established by the Belgian legislation.
Vélhetően a belga jogi szabályozás kapcsán ez az eset áll fenn.
The Commission, however, claims that the ONSS has a discretionary power in regard to the grant of payment facilities.
Ezzel szemben a Bizottság szerint a fizetési könnyítések engedélyezése során az ONSS-t mérlegelési jog illeti meg.
It follows from the wording of Article 92(1) of the Treaty that general measures which do not favour only certain undertakings or the production of only certain goods do not fall within that provision.
Ahogyan a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdéséből következik, nem tartoznak ez alá a rendelkezés alá az olyan általános jellegű intézkedések, amelyek nem csak meghatározott vállalkozásoknak vagy termelési ágaknak kedveznek.
By contrast, where the body granting financial assistance enjoys a degree of latitude which enables it to choose the beneficiaries or the conditions under which the financial assistance is provided, that assistance cannot be considered to be general in nature (see, to that effect, Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraphs 23 and 24).
Nem tekinthető ezzel szemben általános jellegűnek az intézkedés akkor, ha a pénzügyi előnyöket biztosító intézkedés olyan mérlegeléstől függ, amely lehetővé teszi a kedvezményezettek vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását (lásd értelemszerűen a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítélet, EBHT 1996., I-4551. o., 23. és 24. pontját).
It is for the national court in the main proceedings to determine whether the ONSS’s power to grant payment facilities is discretionary or not and, if it is not, to establish whether the payment facilities granted by the ONSS are general in nature or whether they favour certain undertakings.’
A nemzeti bíróság feladata az alapügyben annak megállapítása, hogy az ONSS számára megengedett-e a mérlegelés a fizetési könnyítések engedélyezése esetén, illetve ha ez az eset nem áll fenn, akkor az ONSS által nyújtott fizetési könnyítések általános jellegűek-e, vagy pedig meghatározott vállalkozásokat részesítenek előnyben.”
Germany also cites HAMSA, where the Spanish authorities had argued that a measure is not selective because it applies to all undertakings in difficulty.
Németország ezenfelül felhívta a figyelmet a HAMSA-ügyre, amelyben a spanyol hatóságok úgy érveltek, hogy nem minősül szelektívnek az olyan intézkedés, amely valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkozik.
On that point, the General Court held that [19]:
A Bíróság ennek kapcsán az alábbiak szerint nyilatkozott [19]:
‘In the present case, the argument relied on by the applicant and the Kingdom of Spain to the effect that the Spanish law of 26 July 1922 concerning suspension of payments institutes a general procedure, applicable to all companies in difficulty, cannot be accepted. Whilst it is true that the law does not have authority to apply selectively in favour of certain categories of undertakings or sectors of activity, it must be remembered that the debt remissions criticised by the Commission do not flow automatically from the application of the law, but from the discretionary decisions made by the public bodies in question. It is, moreover, settled case-law that where the body granting financial assistance enjoys a degree of latitude which enables it to choose the beneficiaries or the conditions under which the financial assistance is provided, that assistance cannot be considered to be general in nature (Case C-256/97 DM Transport [1999] ECR I-3913, paragraph 27).’
„Jelen ügyben a felperes és a Spanyol Királyság által hivatkozott érv szerint a fizetésképtelenségről szóló 1922. július 26-i spanyol törvény egy olyan általános jellegű eljárást hozott létre, amely valamennyi nehéz helyzetbe került vállalkozásra vonatkozik. Bár igaz az, hogy a törvényt nem szelektíven kell alkalmazni vállalkozások meghatározott csoportjai vagy meghatározott termelési ágazatok javára, azonban a Bizottság által kifogásolt adósság-elengedések nem automatikusan a törvény alkalmazásából következnek, hanem az illetékes közigazgatási szervek mérlegelési jogkörben hozott döntésétől függnek. Ha a pénzügyi előnyöket nyújtó hatóság olyan mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek körének vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását, az ítélkezési gyakorlat alapján az ilyen intézkedés nem tekinthető általános jellegűnek (lásd a Bíróságnak a C-256/97. sz. DM Transport ügyben 1999. június 29-én hozott ítéletét, EBHT 1999., I-3913. o., 27. pont).”
The German authorities argue that, unlike the measures in DMT and HAMSA, §8c(1a) KStG does not provide for discretionary decisions by public bodies, but that its application flows automatically from the law.
Németország állítása szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése - a DMT és a HAMSA ügyekben vitatott intézkedésektől eltérően - nem irányoz elő mérlegelési jogot a közigazgatási hatóságok számára; az intézkedés alkalmazása automatikusan a törvényből következik.
Therefore, applying the a contrario argument, §8c(1a) KStG is not selective.
Ezért Németország azt az „a contrario” érvet hozza fel, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tekinthető szelektívnek.
Germany also takes the view that §8c(1a) KStG forms part of the body of rules under German insolvency law.
Ezenkívül Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok körébe tartozó norma.
In particular, the eligibility of an undertaking is based on the notions of insolvency, risk of insolvency and over-indebtedness, which are defined in the InsO and which provide grounds for the opening of insolvency procedures.
A vállalkozások jogosultsága olyan fogalmakon alapul, mint a fizetésképtelenség, a fizetésképtelenség veszélye és az eladósodás, amely fogalmakat az InsO definiálja, és amelyek csődeljárás megindítása iránti kérelem benyújtására szolgáltathatnak okot.
On the question of selectivity, Germany concludes that the Commission’s view would mean that any tax reduction constituted State aid, even if it were generally applicable, and that such a position was in breach of the TFEU.
Németország a szelektivitást illetően azt a következtetést vonja le, miszerint a Bizottság véleményéből az következne, hogy minden adókedvezmény állami támogatásnak minősül, akkor is, ha általános jelleggel alkalmazandó, ez a megítélés pedig az EUMSZ-be ütközik.
Justification by the nature or overall structure of the tax system
Az adórendszer jellegén vagy belső szerkezetén alapuló indokolás
Germany asserts that the exemption created by §8c(1a) KStG is justified by the nature and overall structure of the German corporate tax system.
Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében megfogalmazott kivételt a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja.
It claims that there is an objective difference between undertakings in difficulty which are in need of restructuring and other undertakings, and that this objective difference justifies different treatment of undertakings in difficulty which are acquired in view of restructuring.
Objektív különbség tapasztalható a szanálásra szoruló, nehéz helyzetben lévő vállalkozások és a többi vállalkozás között, amely objektív különbség indokolttá teszi a szanálás céljából felvásárolt, nehéz helyzetben lévő vállalkozások eltérő módon történő kezelését.
The German authorities base their argument on three considerations.
Németország ezen érvelését három szempontra alapozza.
Firstly, whereas financially sound undertakings have a choice between seeking finance on the capital markets and looking for an undertaking to acquire them, undertakings in difficulty only have the latter option, as they will not be able to raise debt on the capital market or obtain a bank loan.
Először is a pénzügyileg egészséges olyan vállalkozásoktól eltérően, amelyek választhatnak a tőkepiac által kínált finanszírozási lehetőségek és felvásárlók keresése között, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára csak az a lehetőség áll nyitva, hogy felvásárlót találjanak, hiszen sem idegen tőkét nem tudnának felvenni a tőkepiacon, sem pedig bankkölcsönt nem kapnának.
As a result, undertakings in difficulty will systematically forfeit the possibility of carrying forward their losses, whereas healthy undertakings always have the choice between debt financing and looking for a buyer.
Következésképpen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a rendszerből adódóan nem élhetnének a veszteségek továbbvitelének lehetőségével, míg az egészséges vállalkozások mindig választhatnának aközött, hogy idegen tőkét szereznek, vagy pedig vásárlót keresnek.
Secondly, the ratio legis of §8c(1) KStG, i.e. preventing trade in empty-shell companies with accumulated losses, does not require the exclusion of loss carry-forward in situations where the acquisition is for the purpose of restructuring rather than simply tax optimisation.
Németország második érve szerint a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének azon szándéka és célja, hogy megakadályozza az üres cégek felvásárlását, nem zárja ki a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokban az esetekben, amikor a felvásárlás szanálás céljából történik, és nem tisztán adózási szempontok indokolják.
Without the restriction of §8c(1a) KStG to acquisitions of undertakings in financial difficulty in view of restructuring, i.e. if other acquisitions were also included, the ratio legis could no longer be maintained.
Ha a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szanálás céljából történő felvásárlására korlátozódna, azaz egyéb szerzési eseteket is a hatálya alá vonna, úgy a norma célja nem lenne megvalósítható.
Thirdly, the purpose of §8c(1) KStG is to ensure that the sale price of stakes in undertakings is based solely on the economic value of the undertaking and that the value of accumulated losses for tax optimisation does not affect the sale price.
Németország harmadik érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése biztosítja azt, hogy a vállalkozásokban való részesedések vételára pusztán a vállalkozás gazdasági értékén alapul, és az adóoptimalizálás érdekében a felhalmozódott veszteségek értéke a vételárat nem befolyásolja.
In the case of the acquisition of an undertaking in difficulty in view of restructuring, however, the possible value of accumulated losses plays no particular role.
Ezzel szemben a nehéz helyzetben lévő, szanálás céljából felvásárolt vállalkozások esetében a felhalmozódott veszteségek lehetséges értéke nem játszik különösebb szerepet.
To substantiate this argument, Germany points out that accountants do not attach any value, in commercial group accounts, to potential carried-forward losses of an ailing undertaking.
Ezen érv alátámasztása érdekében Németország utal arra, hogy a vállalkozáscsoport kereskedelmi jogi számvitele során a könyvvizsgálók nem tulajdonítanak értéket a gazdaságilag nehéz helyzetben lévő társaságok lehetségesen továbbvihető veszteségeinek.
For these three reasons taken together, Germany considers that, even if §8c(1a) KStG were prima facie selective, it is in any event justified by the nature and overall structure of the German corporate tax system.
Ezen együttes körülmények alapján Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését mindenképpen indokolttá teszi a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete, még akkor is, ha prima facie szelektívnek is tűnik.
Link between new and old Sanierungsklausel
Az új és a régi szanálási rendelkezés közötti kapcsolat
Germany observes that, with effect from 1 January 2008, §8c KStG replaced a similar rule that was repealed at the same time, namely §8(4) KStG.
Németország megjegyzi, hogy a KStG 8c. §-a 2008. január 1-jei hatállyal egy hasonló szabályt - a KStG 8.
Both rules pursue the same objective, i.e. the prevention of trade in empty-shell companies with accumulated losses.
§-ának (4) bekezdését - váltotta fel, amely szabály ezzel egyidejűleg hatályát vesztette. Mindkét szabály ugyanazt a célt, mégpedig az üres cégek felvásárlásának megakadályozását szolgálta.
Germany notes that the Commission had never expressed any concerns with regard to §8(4) KStG, and that it therefore appears that this rule did not constitute State aid.
Németország utal arra, hogy a Bizottság a KStG 8. §-ának (4) bekezdése kapcsán soha nem fejezte ki fenntartásait, ezért a jelenlegi szabályozás sem minősülhetne támogatásnak.
Germany therefore regards the Commission’s position in this regard as incoherent.
Ebből az okból kifolyólag Németország szerint a Bizottság vonatkozó álláspontja inkoherens.
Similar rules in other tax systems
Más adórendszerek hasonló szabályai
Germany has pointed out that many other Member States have comparable rules to §8c(1a) KStG.
Németország szerint több más tagállamban is létezik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdéséhez hasonló szabályozás.
Examples are Austria, Belgium, Finland, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Példaként Ausztriát, Belgiumot, Finnországot, Hollandiát, Luxemburgot és Olaszországot említette.
It notes that the Commission has not taken any action under the State aid rules against these Member States, despite the great similarities between the systems.
A rendszerek nagymértékű hasonlósága ellenére a Bizottság ezen tagállamokkal szemben nem alkalmazta azokat az intézkedéseket, amelyek az állami támogatások terén való hatásköre alapján a rendelkezésére állnak.
In relation to paragraph 34 of the opening decision, which sets out the action the Commission has taken with respect to the French system, Germany stresses that the German system differs from the French system, which is limited to certain sectors of the economy and provides a complete exemption from corporate income tax.
Az eljárás megindításáról szóló határozat 34. pontja kapcsán, amely a Bizottságnak a francia adórendszerrel kapcsolatos intézkedéseit mutatja be, Németország kifejti, hogy a német rendszer különbözik a francia rendszertől. A francia rendszer ugyanis meghatározott gazdasági ágakra korlátozódik, és a társasági adó alóli teljes mentességet irányozza elő.
Article 107(1) TFEU lays down that any aid granted by a Member State through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade among Members States, is incompatible with the internal market.
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
State resources and imputability
Állami források és az állami forrásokhoz sorolás
A measure must be financed through State resources, and the use of State resources must be imputable to the State.
Az intézkedést állami forrásból kell finanszírozni, továbbá az állami források felhasználásának az államhoz hozzárendelhetőnek kell lennie.
A loss of tax revenue is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal expenditure.
Az adóbevételben mutatkozó veszteség egyenértékű az adójellegű költségvetési kiadás formájában jelentkező állami forrásfelhasználással.