natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission Communication of 13 April 2011 entitled ‘Single Market Act: Twelve Levers to boost growth and strengthen confidence — “Working together to create new growth”’ stresses the importance of IMI for strengthening cooperation among the actors involved, including at local level, thus contributing to better governance of the single market.
Az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közlemény hangsúlyozza az IMI fontosságát a résztvevők közötti – többek között helyi szintű – együttműködés erősítése tekintetében, hozzájárulva ezzel az egységes piac jobb irányításához.
It is therefore necessary to establish a sound legal framework for IMI and a set of common rules to ensure that IMI functions efficiently.
Ezért szükséges az IMI szilárd jogi keretének és az IMI hatékony működését biztosító közös szabályoknak a létrehozása.
The use of IMI for the technical support of the SOLVIT network should be without prejudice to the informal character of the SOLVIT procedure which is based on a voluntary commitment of the Member States, in accordance with the Commission Recommendation of 7 December 2001 on principles for using ‘SOLVIT’ — the Internal Market Problem Solving Network [5] (‘the SOLVIT Recommendation’).
A „SOLVIT” – belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának alapelveiről szóló 2001. december 7-i bizottsági ajánlással [5] (SOLVIT-ajánlás) összhangban az IMI-nek a SOLVIT-hálózat technikai támogatására való alkalmazása nem érintheti a tagállamok önkéntes vállalásán alapuló SOLVIT-eljárás nem hivatalos jellegét.
To continue the functioning of the SOLVIT network on the basis of existing work arrangements, one or more tasks of the national IMI coordinator may be assigned to SOLVIT centres within the remit of their work, so that they can function independently from the national IMI coordinator.
Annak érdekében, hogy a SOLVIT-hálózat továbbra is a jelenlegi működési keretek között láthassa el feladatait, a nemzeti IMI-koordinátor feladatai közül egyet vagy többet a SOLVIT-központokra lehet ruházni feladatkörükkel összhangban, hogy azok a nemzeti IMI-koordinátortól függetlenül működhessenek.
The processing of personal data and of confidential information as part of SOLVIT procedures should benefit from all guarantees set out in this Regulation, without prejudice to the non-binding character of the SOLVIT Recommendation.
A személyes adatok és bizalmas információk SOLVIT-eljárások keretében történő feldolgozása során az e rendeletben meghatározott valamennyi biztosítékot érvényesíteni kell anélkül, hogy ez a SOLVIT-ajánlás nem kötelező jellegét érintené.
Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council
Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete
on European standardisation, amending Council Directives 89/686/EEC and 93/15/EEC and Directives 94/9/EC, 94/25/EC, 95/16/EC, 97/23/EC, 98/34/EC, 2004/22/EC, 2007/23/EC, 2009/23/EC and 2009/105/EC of the European Parliament and of the Council and repealing Council Decision 87/95/EEC and Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council
az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről
The primary objective of standardisation is the definition of voluntary technical or quality specifications with which current or future products, production processes or services may comply.
A szabványosítás elsődleges célja olyan önkéntes műszaki vagy minőségi előírások meghatározása, amelyek jelenlegi vagy jövőbeli termékek, gyártási folyamatok vagy szolgáltatások megfelelését biztosíthatják.
Standardisation can cover various issues, such as standardisation of different grades or sizes of a particular product or technical specifications in product or services markets where compatibility and interoperability with other products or systems are essential.
A szabványosítás különböző kérdésekre terjedhet ki, mint például egy bizonyos termék különböző fokozatainak vagy méreteinek szabványosítására, vagy műszaki előírások meghatározására olyan termék- vagy szolgáltatáspiacokon, ahol a más termékekkel vagy rendszerekkel való kompatibilitás és interoperabilitás alapvető követelmény.
European standardisation is organised by and for the stakeholders concerned based on national representation (the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (Cenelec)) and direct participation (the European Telecommunications Standards Institute (ETSI)), and is founded on the principles recognised by the World Trade Organisation (WTO) in the field of standardisation, namely coherence, transparency, openness, consensus, voluntary application, independence from special interests and efficiency (‘the founding principles’). In accordance with the founding principles, it is important that all relevant interested parties, including public authorities and small and medium-sized enterprises (SMEs), are appropriately involved in the national and European standardisation process. National standardisation bodies should also encourage and facilitate the participation of stakeholders.
Az európai szabványosítás megszervezésére az érintett érdekcsoportok által és részére kerül sor a nemzeti képviselet (Európai Szabványügyi Bizottság [CEN] és Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság [Cenelec] és a közvetlen részvétel (Európai Távközlési Szabványügyi Intézet [ETSI]) alapján, és az a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által a szabványosítás területén elismert elveken – nevezetesen a kohézió, átláthatóság, nyitottság, konszenzus, önkéntes alkalmazás, az egyedi érdekektől való függetlenség és a hatékonyság elvén (a továbbiakban: alapelvek) – nyugszik. Ezen alapelvekkel összhangban fontos, hogy valamennyi érintett érdekelt felet, így a hatóságokat és a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) megfelelően bevonják a nemzeti és európai szabványosítási folyamatba. A nemzeti szabványügyi testületeknek is ösztönözniük kell és elő kell segíteniük a szóban forgó érdekcsoportok részvételét.
European standardisation also helps to boost the competitiveness of enterprises by facilitating in particular the free movement of goods and services, network interoperability, means of communication, technological development and innovation.
Az európai szabványosítás elősegíti a vállalkozások versenyképességének növelését különösen az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának, a hálózatok interoperabilitásának, a kommunikációs eszközöknek, a technológiai fejlesztésnek és az innovációnak az előmozdításával.
European standardisation reinforces the global competitiveness of European industry especially when established in coordination with the international standardisation bodies, namely the International Organisation for Standardisation (ISO), the International Electrotechnical Commission (IEC) and the International Telecommunication Union (ITU).
Az európai szabványosítás megerősíti az európai ipar globális versenyképességét, különösen ha a nemzetközi szabványügyi testületekkel, nevezetesen a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel (ISO), a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottsággal (IEC) és a Nemzetközi Távközlési Egyesülettel (ITU) összehangolt módon kerül rá sor.
Standards produce significant positive economic effects, for example by promoting economic interpenetration on the internal market and encouraging the development of new and improved products or markets and improved supply conditions.
A szabványok többek között a belső piacon a gazdasági átjárhatóság fokozása, valamint az új és jobb termékek vagy piacok fejlődésének ösztönzése és a jobb ellátási feltételek elősegítése révén jelentős pozitív gazdasági hatásokat gyakorolnak.
Standards thus normally increase competition and lower output and sales costs, benefiting economies as a whole and consumers in particular.
A szabványok így általában fokozzák a versenyt, és csökkentik a kibocsátási és értékesítési költségeket, ami az egész gazdaság, de különösen a fogyasztók számára előnyös.
Standards may maintain and enhance quality, provide information and ensure interoperability and compatibility, thereby increasing safety and value for consumers.
A szabványok fenntarthatják és javíthatják a minőséget, információt nyújthatnak, és biztosíthatják az interoperabilitást és kompatibilitást, ezzel növelve a biztonságot és az értéket a fogyasztók számára.
European standards are adopted by the European standardisation organisations, namely CEN, Cenelec and ETSI.
Az európai szabványokat az európai szabványügyi szervezetek, nevezetesen a CEN, a Cenelec és az ETSI fogadják el.
European standards play a very important role within the internal market, for instance through the use of harmonised standards in the presumption of conformity of products to be made available on the market with the essential requirements relating to those products laid down in the relevant Union harmonisation legislation.
Az európai szabványok igen fontos szerepet játszanak a belső piac szempontjából, például a harmonizált szabványok használata révén, vélelmezve, hogy a forgalomba hozandó termékek megfelelnek az e termékek tekintetében a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályokban megállapított alapvető követelményeknek.
Those requirements should be precisely defined in order to avoid misinterpretation on the part of the European standardisation organisations.
E követelményeket pontosan meg kell határozni az európai szabványügyi szervezetek általi hibás értelmezésük elkerülése érdekében.
Standardisation plays an increasingly important role in international trade and the opening-up of markets.
A szabványosítás egyre fontosabb szerepet játszik a nemzetközi kereskedelemben és a piacok megnyitásában.
The Union should seek to promote cooperation between European standardisation organisations and international standardisation bodies.
Az Uniónak arra kell törekednie, hogy előmozdítsa az európai szabványügyi szervezetek és a nemzetközi szabványügyi testületek közötti együttműködést.
The Union should also promote bilateral approaches with third countries to coordinate standardisation efforts and promote European standards, for instance when negotiating agreements or by seconding standardisation experts to third countries.
Az Uniónak ösztönöznie kell továbbá a kétoldalú megközelítéseket a harmadik országokkal a szabványosítási erőfeszítések összehangolása és az európai szabványok előmozdítása érdekében, például a megállapodások tárgyalása során, vagy szabványügyi szakértők harmadik országokba való kiküldése révén.
Furthermore the Union should encourage contact between European standardisation organisations and private forums and consortia, while maintaining the primacy of European standardisation.
Ezenfelül az Uniónak ösztönöznie kell az európai szabványügyi szervezetek és magánfórumok és konzorciumok közti kapcsolatfelvételt, fenntartva ugyanakkor az európai szabványosítás elsőbbségét.
European standardisation is governed by a specific legal framework consisting of three different legal acts, namely Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on Information Society services [3], Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 on the financing of European standardisation [4] and Council Decision 87/95/EEC of 22 December 1986 on standardisation in the field of information technology and telecommunications [5].
Az európai szabványosításra egy egyedi jogi keretrendszer vonatkozik, amelyet három jogi aktus, nevezetesen a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [3], az európai szabványosítás finanszírozásáról szóló, 2006. október 24-i 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat [4], valamint az információtechnológia és távközlés területén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozat alkot [5].
However, the current legal framework is no longer up to date with developments in European standardisation over recent decades.
A jelenlegi jogi keret azonban már nincs összhangban az európai szabványosítás utóbbi évtizedekben végbement fejlődésével.
Therefore, the current legal framework should be simplified and adapted in order to cover new aspects of standardisation to reflect those latest developments and future challenges in European standardisation.
Ezért a jelenlegi jogi keretszabályozást egyszerűsíteni és a szabványosítás új elemeire történő kiterjesztésével módosítani kell annak érdekében, hogy az európai szabványosítás szóban forgó legújabb fejleményeihez és jövőbeli kihívásaihoz igazodjon.
That relates in particular to the increased development of standards for services and the evolution of standardisation deliverables other than formal standards.
Ez különösen a szolgáltatásokra vonatkozó szabványok jelentős fejlődésére és a hivatalos szabványoktól eltérő egyéb szabvány jellegű dokumentumok kidolgozására vonatkozik.
The European Parliament’s Resolution of 21 October 2010 on the future of European standardisation [6], as well as the report of the Expert Panel for the Review of the European Standardization System (Express) of February 2010 entitled ‘Standardization for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’, have set out an important number of strategic recommendations regarding the review of the European standardisation system.
Az európai szabványosítás jövőjéről szóló, 2010. október 21-i európai parlamenti állásfoglalás [6], valamint az európai szabványosítási rendszer felülvizsgálatával foglalkozó szakértői bizottság (Express) „Szabványosítás a versenyképes és innovatív Európáért: tervek 2020-ig” című, 2010. februári jelentése jelentős számú stratégiai ajánlást határozott meg az európai szabványosítási rendszer felülvizsgálata tekintetében.
In order to ensure the effectiveness of standards and standardisation as policy tools for the Union, it is necessary to have an effective and efficient standardisation system which provides a flexible and transparent platform for consensus building between all participants and which is financially viable.
A szabványok és a szabványosítás mint uniós politikai eszközök hatékonyságának biztosítása érdekében egy olyan hatékony és eredményes szabványosítási rendszerre van szükség, amely rugalmas és átlátható teret nyújt a résztvevők közötti megegyezés kialakítására, valamint pénzügyileg is életképes.
Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market [7] establishes general provisions facilitating the exercise of the freedom of establishment for service providers and the free movement of services, while maintaining a high quality of services.
A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7] általános rendelkezéseket állapít meg a szolgáltatók letelepedési szabadságának gyakorlása és a szolgáltatások szabad mozgásának megkönnyítése érdekében, a szolgáltatások magas színvonalának megőrzése mellett.
It obliges the Member States to encourage, in cooperation with the Commission, the development of voluntary European standards with the aim of facilitating compatibility between services supplied by providers in different Member States, the provision of information to the recipient and the quality of service provision.
Az irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a Bizottsággal együttműködésben ösztönözzék az önkéntes európai szabványok kidolgozását a különböző tagállamokban a szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások összeegyeztethetőségének, a szolgáltatás igénybevevőihez eljutó tájékoztatás és a szolgáltatásnyújtás minőségének elősegítése érdekében.
However, Directive 98/34/EC only applies to standards for products while standards for services are not expressly covered by it.
A 98/34/EK irányelv azonban csak a termékszabványokra alkalmazandó, míg a szolgáltatásokra vonatkozó szabványokra kifejezetten nem terjed ki.
Furthermore, the delineation between services and goods is becoming less relevant in the reality of the internal market.
A szolgáltatások és a termékek megkülönböztetése emellett egyre kevésbé bír jelentőséggel a belső piac jelenlegi helyzetében.
In practice, it is not always possible to clearly distinguish standards for products from standards for services.
A gyakorlatban nem minden esetben lehet egyértelműen megkülönböztetni a termékszabványokat a szolgáltatásokra vonatkozó szabványoktól.
Many standards for products have a service component while standards for services often also partly relate to products.
Számos termékszabványnak van szolgáltatási eleme, miközben a szolgáltatásokra vonatkozó szabványok több esetben részben termékekhez is kapcsolódnak.
Thus, it is necessary to adapt the current legal framework to these new circumstances by extending its scope to standards for services.
Szükséges tehát a jelenlegi jogi keretrendszert ezen új körülményekhez igazítani, hatályának a szolgáltatásokra vonatkozó szabványokra történő kiterjesztésével.
Like other standards, standards for services are voluntary and should be market-driven, whereby the needs of the economic operators and stakeholders directly or indirectly affected by such standards prevail, and should take into account the public interest and be based on the founding principles, including consensus.
Az egyéb szabványokhoz hasonlóan a szolgáltatási szabványok önkéntesek és azokat a piacnak kell irányítania, minélfogva az ilyen szabványok által közvetve vagy közvetlenül érintett gazdasági szereplők és érdekcsoportok szükségletei érvényesülnek, valamint e szabványok alkalmazása során szem előtt tartani a közérdeket, és a szabványoknak az alapelveken kell nyugodniuk, a konszenzust is beleértve.
They should primarily focus on services linked to products and processes.
E szabványok középpontjában elsődlegesen a termékekhez és eljárásokhoz kapcsolódó szolgáltatásoknak kell állniuk.
The legal framework allowing the Commission to request one or several European standardisation organisations to draft a European standard or European standardisation deliverable for services should be applied while fully respecting the distribution of competences between the Union and the Member States as laid down in the Treaties.
Az Unió és a tagállamok közötti, a Szerződésekben rögzített hatáskörmegosztás teljes körű tiszteletben tartása mellett olyan jogi keretrendszert kell alkalmazni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felkérjen egy vagy több európai szabványügyi szervezetet egy európai szabvány vagy egy európai szabvány jellegű dokumentum elkészítésére.
This concerns in particular Articles 14, 151, 152, 153, 165, 166 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and Protocol (No 26) on Services of General Interest annexed to the Treaty on European Union (TEU) and to the TFEU in accordance with which it remains the exclusive competence of the Member States to define the fundamental principles of their social security, vocational training and health systems and to shape the framework conditions for the management, financing, organisation and delivery of the services supplied within those systems, including - without prejudice to Article 168(4) TFEU and to Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications [8] - the definition of requirements, quality and safety standards applicable to them.
Ez különösen az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) 14., 151., 152., 153., 165., 166. és 168. cikkére, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26.) számú jegyzőkönyvre vonatkozik, amellyel összhangban kizárólagos tagállami hatáskörbe tartozik a társadalombiztosítási, szakképzési és egészségügyi rendszereik alapelveinek meghatározása, illetve csak a tagállamok alakíthatják ki az e rendszereken belül nyújtott szolgáltatások igazgatásának, finanszírozásának, megszervezésének és biztosításának keretfeltételeit, beleértve – az EUMSZ 168. cikk (4) bekezdése és a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [8] sérelme nélkül – az e szolgáltatásokra vonatkozó követelmények, illetve minőségi és biztonsági standardok meghatározását is.
The Commission should not, by means of such a request, affect the right to negotiate, conclude and enforce collective agreements and to take industrial action in accordance with national law and practices which respect Union law.
A Bizottság e felkéréssel nem sértheti az uniós jogot tiszteletben tartó nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban lévő, kollektív megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokhoz, azok megkötéséhez és érvényesítéséhez való jogot, valamint a szervezett fellépéshez való jogot.
The European standardisation organisations are subject to competition law to the extent that they can be considered to be an undertaking or an association of undertakings within the meaning of Articles 101 and 102 TFEU.
Az európai szabványügyi szervezetek a versenyjog hatálya alá tartoznak, amennyiben az EUMSZ 101. és a 102. cikkének értelmében vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának minősülnek.
Within the Union, national standards are adopted by national standardisation bodies which could lead to conflicting standards and technical impediments in the internal market.
Az Unióban a nemzeti szabványokat nemzeti szabványügyi testületek fogadják el, ami adott esetben egymással ellentétes szabványokhoz és technikai akadályokhoz vezethet a belső piacon.
Therefore, it is necessary for the internal market and for the effectiveness of standardisation within the Union to confirm the existing regular exchange of information between the national standardisation bodies, the European standardisation organisations and the Commission, about their current and future standardisation activities as well as the standstill principle applicable to the national standardisation bodies within the framework of the European standardisation organisations which provides for the withdrawal of national standards after the publication of a new European standard.
A belső piac és az uniós szabványosítás eredményességének szempontjából tehát szükség van a nemzeti szabványügyi testületek, az európai szabványügyi szervezetek és a Bizottság között fennálló rendszeres, a jelenlegi és a jövőbeli szabványosítási tevékenységeikről folytatott információcsere megerősítésére, ideértve az európai szabványügyi szervezetek keretében a nemzeti szabványügyi testületekre alkalmazandó szüneteltetési elvet, amelynek értelmében az új európai szabvány kihirdetése után a nemzeti szabványokat vissza kell vonni.
The national standardisation bodies and European standardisation organisations should also observe the provisions on exchange of information in Annex 3 to the Agreement on Technical Barriers to Trade [9].
A nemzeti szabványügyi testületeknek és európai szabványügyi szervezeteknek szintén tiszteletben kell tartaniuk a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás [9] 3. mellékletének az információcseréről szóló rendelkezéseit.
The Member States’ obligation to notify the Commission of their national standardisation bodies should not require the adoption of a specific national legislation for the purposes of recognition of those bodies.
A tagállamok azon kötelezettsége, hogy tájékoztassák a Bizottságot nemzeti szabványügyi testületeikről, nem teszi szükségessé egyedi nemzeti jogszabályok elfogadását a szóban forgó testületek elismerésének céljából.