natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Calculation formula for incompatible aid for period since 1 January 2003
A belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás meghatározásának képlete a 2003. január 1-jét követő időszakra
Incompatible aid =
Belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás =
(Benchmark rate — regulatory contribution rate)
(referenciamérték – szabályozói járulékmérték)
Civil servants' gross wage sum in non-price regulated services
az árszabályozás alá nem eső szolgáltatások terén foglalkoztatott tisztviselők bruttó bérének összege
Based on the available data, the calculations estimate a cumulated comparative advantage of EUR [500 to 1000] million for the period 2003-2010 (see annex).
A rendelkezésre álló adatok alapján a 2003-2010 közötti időszakra vonatkozóan a komparatív előny összesen [500-1000] millió EUR-t tesz ki (lásd a mellékletet).
The annual amount of the incompatible aid has decreased over time from EUR […] million in 2003 to EUR […] million in 2010 due to the shrinking workforce of civil servants.
Ezen időszak alatt a csökkenő tisztviselői állomány miatt a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás éves összege a 2003. évi […] millió EUR-ról 2010-re […] millió EUR-ra csökkent.
Response to the arguments presented by Germany
A Németország által előadott érvekkel kapcsolatos ellenérvek
The 2011 Extension decision expressed doubts about the necessity and proportionality of the pension subsidy because the non-price regulated services benefited from a level of wage-based social security contributions that has effectively been 11 to 14 percentage points lower than the level that private competitors have had to carry.
Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatban a Bizottság kétségbe vonta a nyugdíjtámogatás szükségességét és arányosságát, mivel az árszabályozás alá nem eső szolgáltatások társadalombiztosítási járulékainak mértéke 11-14 %-kal alacsonyabb volt a magánszférában tevékenykedő versenytársakat terhelő járulékok mértékénél.
The 2011 Extension decision quantified the resulting annual advantage to be in the range of EUR 100 to 200 million.
A határozat az ebből származó előnyt évi 100 millió EUR és 200 millió EUR közötti összegre becsülte.
In reply to the 2011 Extension decision, Germany raises two main objections:
Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozathoz fűzött észrevételében Németország két fő kifogást terjesztett elő:
Germany insists that the benchmark rate can only be based on the employer's share of social contributions, because private undertakings have no legal obligation to pay the employees' contribution.
Németország kitart amellett, hogy a referenciamérték csak a munkáltatót terhelő társadalombiztosítási járulékokon alapulhat, mivel a magánvállalatokat a törvény nem kötelezi a munkavállalói hányad megfizetésére.
Furthermore, the benchmark rate should take into account the fact that Deutsche Post has always paid higher than ‘competitive’ wages.
A referenciaérték tekintetében azt is figyelembe kell venni, hogy a Deutsche Postnál irányadó bérszint mindig meghaladta a „versenyszintet”.
Germany claims that the Commission has failed to establish that the revenues from the price-regulated universal services were sufficient to finance the claimed burdens of excess social costs.
Németország állítása szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az árszabályozás alá eső egyetemes szolgáltatásokból származó bevételek elegendőek voltak a versenyben nem szokásos szociális kiadások által okozott hivatkozott terhek finanszírozására.
The Commission is right to include the employees' contribution into the benchmark rate and not to adjust the wage level to a ‘competitive wage’
Jogosnak tekinthető az, hogy a Bizottság beszámította a munkavállalói járulékokat a referenciamértékbe, valamint hogy a bérszintet nem igazította a „versenyben szokásos bérekhez”
Germany argues that any benchmark above the employer's share of the social contribution rate would put Deutsche Post at a disadvantage compared to competitors who are only liable to pay the employer's share.
Németország azzal érvel, hogy a társadalombiztosítási járulékok munkáltatót terhelő hányadánál magasabb referenciaérték a Deutsche Post számára hátrányos helyzetet teremtene azon versenytársakkal szemben, akiknek csak a munkáltatói járulékokat kell megfizetniük.
With regard to that first argument, the Commission observes that civil servants — unlike private employees — are not obliged to contribute to the pension and unemployment insurances.
Az első érvvel kapcsolatban a Bizottság rögzíti, hogy a magánalkalmazottaktól eltérően a tisztviselők nem kötelesek nyugdíjjárulékot és munkanélküliségi járulékot fizetni.
Therefore, those contributions must necessarily be included in the benchmark rate to ensure that both Deutsche Post and private competitors carry, directly or indirectly, equivalent levels of contributions.
A referenciamértéknek ezért szükségszerűen tartalmaznia kell ezeket a járulékokat is, hogy biztosítani lehessen, hogy a Deutsche Post és a magánszférában működő versenytársak közvetlen, illetve közvetett módon ugyanakkora hozzájárulásokat fizetnek.
Germany furthermore maintains that the benchmark rate is applied neither to the gross wage of the civil servants nor to the incurred wage of the civil servants, but to ‘competitive’ wages.
Németország ragaszkodik ahhoz is, hogy a referenciamértéket ne a tisztviselők bruttó bérére vagy a tisztviselők felmerült bérére alkalmazzák, hanem csak a „versenyben szokásos” bérekre.
In the 2002, 2007 and 2011 regulatory accounts, Deutsche Post considers that the ‘competitive wage’ should be based on the ETV wage or on collective wage agreements for the postal sector from 2003.
A Deutsche Post szerint a 2002. évi, a 2007. évi és a 2011. évi REK-ekben a „versenyben szokásos bérnek” az ETV szerinti bérhez vagy a postai ágazat 2003. évi tarifaszerződéseihez kell igazodnia.
In the 2009 regulatory accounts, the ‘competitive’ wage is defined as the 2007 minimum wage, which is even lower than the ETV wage.
A 2009. évi REK-ben a 2007. évi minimálbér szerepel „versenyben szokásos” bérként, ami még alacsonyabb, mint az ETV szerinti bér.
Germany claims that the calculation based on those ‘competitive’ wages is necessary to place the social costs of Deutsche Post at the same level as those of its competitors.
Németország úgy nyilatkozik, hogy ahhoz, hogy a Deutsche Post társadalombiztosítási költségei a versenytársai által fizetett költségekkel megegyező szinten helyezkedjenek el, a számításoknak a „versenyben szokásos” béreken kell alapulniuk.
The Commission cannot accept that argument because the aid must be limited to the minimum necessary to ensure that the gradual transition from a situation of largely restricted competition to one of genuine competition at Union level takes place under acceptable economic conditions.
A Bizottság nem fogadhatja el ezt az érvet, mivel a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni annak biztosítása érdekében, hogy ésszerű gazdasági feltételek mellett valósuljon meg az a fokozatos átállás, ami egy igencsak korlátozott versenyhelyzet helyett uniós szinten igazi versenyt tesz lehetővé.
It would be disproportionate to increase the aid to such an extent that since 1995 Deutsche Post would have to finance only social costs based on ‘competitive’ wages that do not reflect labour market conditions in earlier years.
Ezért aránytalan lenne a támogatást olyan mértékűre emelni, hogy a Deutsche Postnak 1995 óta csak a „versenyben szokásos” és az előző évek munkaerőpiaci feltételeit figyelmen kívül hagyó béreken alapuló társadalombiztosítási költségeket kelljen finanszíroznia.
Differences in wage levels for personnel hired at different points in time between incumbents and new entrants are a normal fact of economic life.
A gazdaságban nem számít rendhagyónak az, hogy a már működő vállalkozások, illetve az új piaci résztvevők által különböző időpontokban felvett foglalkoztatottak eltérő bérezésben részesülnek.
In the France Telecom case [92], the Commission also rejected the argument presented by France that the level of wage-based social security contributions should also take into account the fact that civil servants are paid higher wages than the personnel employed by competitors.
A France Telecom [92] támogatási ügyben szintén elutasította a Bizottság Franciaország arra irányuló érvét, miszerint a társadalombiztosítási járulékok mértékét illetően figyelembe kell venni azt is, hogy a tisztviselők bére magasabb, mint a versenytársak által foglalkoztatott dolgozóké.
The Commission pointed out in that context that thanks to civil servants, at the time of the market opening the historic operator had well-qualified and competent personnel, without which it would not have been able to maintain its market position.
A Bizottság ezzel kapcsolatban hangsúlyozta, hogy a tisztviselőknek köszönhetően a vezető szolgáltatónak a piac megnyitásakor olyan képzett és kompetens munkatársai voltak, akik nélkül piaci pozícióját nem tudta volna megőrizni.
In any event, it would be entirely artificial to single out specific disadvantages of the postal incumbent and to disregard its considerable advantages e.g. in terms of market share, brand recognition and customer base.
Egyébként is teljesen mesterséges lenne a vezető postai szolgáltatókat ért hátrányokat külön kiemelni, és figyelmen kívül hagyni azokat a jelentős előnyöket, amelyek például a piaci részesedésből, az ismertségből és az ügyfélkörből erednek.
Finally, Deutsche Post's calculations cannot credibly establish that, without the obligation to employ civil servants, Deutsche Post would have achieved the calculated savings in wage costs.
A Deutsche Post számításai alapján az sem állapítható meg hitelt érdemlően, hogy a Deutsche Post akkor is meg tudta volna takarítani a kikalkulált bérköltségeket, ha nem lett volna köteles tisztviselőket foglalkoztatni.
Even assuming that the civil servants would in 1995 have effectively changed to a private employee status, it is neither established how many civil servants would have been replaced in 1995 and later years by private employees nor at which wage level.
Még ha 1995-ben a tisztviselők jogviszonyát ténylegesen rendes alkalmazotti jogviszonyra módosították volna, akkor sem becsülték meg, hogy 1995-ben hány tisztviselőt váltottak volna fel magánalkalmazottakkal, továbbá azt sem, hogy ennek során milyen fizetési fokozatot alkalmaztak volna.
Just the sheer number of Deutsche Post's civil servants in 1995 [93] renders implausible the assumption that it would have legally and economically possible to replace since 1995 all civil servants by equally productive private employees at a lower wage.
A Deutsche Post által 1995-ben foglalkoztatott tisztviselők nagy száma [93] már önmagában valószínűtlenné teszi, hogy 1995 után jogilag és pénzügyileg lehetséges lett volna a tisztviselőket ugyanolyan produktív, de alacsonyabb fizetésben részesülő magánalkalmazottakkal helyettesíteni.
The Commission therefore rejects those two claims made by Germany with regards to the benchmark rate and the wage.
A Bizottság ezért elutasítja a referenciamértékkel és a bérekkel kapcsolatos német érveket.
On Germany's claim that price-regulated revenues have not been sufficient to finance the claimed burdens
Németország azon érvével kapcsolatos ellenérvek, miszerint az árszabályozás alá eső szolgáltatásokból származó bevételek nem fedezték a hivatkozott terheket
Germany claims that the Commission only assessed the level of wage-based social security contributions for the non-price regulated services but did not verify whether the profits from price-regulated universal services were sufficient to finance the claimed burdens.
Németország arra hivatkozik, hogy a Bizottság csak az árszabályozás alá nem eső szolgáltatások társadalombiztosítási járulékainak összegét értékelte, és nem vizsgálta meg, hogy a szabályozott egyetemes szolgáltatásokból származó nyereség elegendő volt-e a hivatkozott terhek finanszírozására.
Germany presents two lines of reasoning.
Németország két érvet hoz fel.
First of all, it claims that the Commission did not prove that the national regulator effectively approved the burdens which Deutsche Post has claimed.
Először is, a Bizottság nem bizonyította, hogy a német szabályozó hatóság tényleg jóváhagyta a Deutsche Post által hivatkozott költségeket.
Secondly, Germany argues that, even if the regulator had approved those burdens, the profits from price-regulated universal services were insufficient to finance them.
Másodszor, még ha a szabályozó hatóság jóvá is hagyta ezeket a költségeket, az árszabályozás alá eső egyetemes szolgáltatásokból mégsem származott annyi bevétel, hogy finanszírozni lehetett volna ezeket a terheket.
Germany submitted two expert studies by Professor Weber and CTcon to show that the price-regulated services have not been sufficient to cover the claimed burdens on excess social costs and, consequently, Deutsche Post has been under-compensated for its excess social costs.
Németország két szakértői véleményt küldött meg - Weber professzor szakvéleményét, valamint a CTcon szakértői állásfoglalását - annak bemutatása érdekében, hogy az árszabályozás alá eső szolgáltatások bevételei nem voltak elegendőek a versenyben nem szokásos szociális kiadásokból eredő, hivatkozott terhek fedezésére, és ebből következően a Deutsche Postot a versenyben nem szokásos szociális kiadásokért alulkompenzálták.
The 2002, 2007 and 2011 price cap decisions are based on the regulatory accounts submitted by Deutsche Post and approve all burdens that have been claimed
A referenciaárakról szóló 2002. évi, 2007. évi és 2011. évi határozatok a Deutsche Post által benyújtott REK-eken alapulnak, és jóváhagyják valamennyi hivatkozott terhet
Since the 2002 Price cap decision, it has also been clearly documented that the Postal regulator approved the burdens that Deutsche Post had and set the regulated prices accordingly to cover them.
A vonatkozó dokumentumok igazolják, hogy a postai szabályozó hatóság a referenciaárakról szóló 2002. évi határozat óta jóváhagyta a Deutsche Post terheit, és a szabályozott díjakat oly módon rögzítette, hogy ezeket a terheket a díjak fedezzék.
The 2007 and 2011 Price cap decisions also confirm that the Postal regulator accepted Deutsche Post's claims and approved the fact that the claimed excess social costs were financed by the price-regulated revenues.
A referenciaárakról szóló 2007. és 2011. évi határozatok ezenkívül azt is megerősítik, hogy a postai szabályozó hatóság helyt adott a Deutsche Post kérelmének, és engedélyezte, hogy a hivatkozott, versenyben nem szokásos szociális kiadásokat az árszabályozás alá eső szolgáltatások bevételeiből finanszírozzák.
The study by Professor Weber does not support the claim that the profits from the regulated universal services were insufficient to cover the burdens that Deutsche Post had claimed
Weber professzor szakvéleménye nem támasztja alá azt az érvet, miszerint az árszabályozás alá eső egyetemes szolgáltatások bevételei nem voltak elegendőek a Deutsche Post által hivatkozott terhek fedezésére
The study by Professor Weber covers the period 1995-2010 and recognises that Deutsche Post has not only benefited from the pension subsidy but also from a full coverage of burden #2 by the price-regulated revenues (see Section VI.1.4.2(a) for a detailed description of the study).
Weber professzor szakvéleménye az 1995-2010 közötti időszakra vonatkozik, és nemcsak azt rögzíti, hogy a Deutsche Post nyugdíjtámogatásban részesült, hanem azt is, hogy 2. számú terhét teljes mértékben az árszabályozás alá eső szolgáltatások bevételeiből fedezték (a szakvélemény részletes ismertetése a VI.1.4.2. (a) szakaszban található).
Price-setting rule according to Article 20(2) PostG 1997
Árrögzítés az 1997. évi PostG 20. §-ának (2) bekezdése alapján
Price cap for regulated services =
a szabályozott szolgáltatások referenciaárai =
Efficient costs for regulated services + burdens =
a szabályozott szolgáltatások hatékony rendelkezésre bocsátásának költségei + terhek
Total costs for regulated services + burden for non-regulated services
a szabályozott szolgáltatások összes költsége + a szabályozás alá nem eső szolgáltatások terhei
The Postal regulator has to set the regulated prices such that the revenue covers the price-regulated services' own ‘efficient’ costs and the approved burdens.
A postai szabályozó hatóságnak úgy kell megállapítania a szabályozott díjakat, hogy a bevételek fedezzék az árszabályozás alá eső szolgáltatások „hatékony rendelkezésre bocsátásának” költségeit, valamint a jóváhagyott terheket.
Expressed in a slightly different way, the regulated prices fully finance the total costs of the regulated services — irrespective of whether they are earmarked as ‘burden’ or ‘efficient’ cost — as well as the share of the burden that comes from the non-price regulated services.
Másképpen fogalmazva ez azt jelenti, hogy a szabályozott díjak nemcsak az árszabályozás alá eső szolgáltatások összes költségét fedezik teljes mértékben, mégpedig függetlenül attól, hogy ezek „teherként” vagy „a hatékony szolgáltatásnyújtás költségeiként” vannak-e megjelölve, hanem a terheknek azt a részét is, ami az árszabályozás alá nem eső szolgáltatásokból származik.
Article 20(2) PostG 1997 ensures therefore that the approved burdens are fully covered by the price-regulated revenues.
Az 1997. évi PostG 20. §-ának (2) bekezdése biztosítja, hogy a jóváhagyott terheket az árszabályozás alá eső szolgáltatások bevételei teljes mértékben fedezzék.
Contrary to Germany's claim, it is therefore excluded by law that the price-regulated services suffer from under-compensation due to the take-over of excess social costs from the non-price regulated services.
Németország érvelésével ellentétben tehát törvény gondoskodik arról, hogy az árszabályozás alá nem eső szolgáltatásokban foglalkoztatott dolgozók versenyben nem szokásos szociális kiadásainak átvállalása ne okozza az árszabályozás alá eső szolgáltatások alulkompenzációját.
The expert study by Professor Weber suffers from two main defects: First, it exaggerates the level of the excess social costs.
Weber professzor szakvéleménye kétféle szempontból is megtámadható: először is, a versenyben nem szokásos költségek túlságosan magasan vannak meghatározva.
Second, it overlooks that as a result of the exaggeration, the excess social costs include cost items for which Deutsche Post receives compensation not under burden #2, but under different headings.
Másodszor, a szakvélemény nem veszi figyelembe, hogy emiatt a versenyben nem szokásos költségek azon költségeket is tartalmazzák, amelyekért a Deutsche Post olyan ellentételezésekben részesült, amelyek nem a 2. számú tehernél, hanem más tételeknél vannak kimutatva.
In detail, the Commission would point to the following defects:
Külön-külön az alábbi gyenge pontokra kell felhívni a figyelmet:
As the latter is higher than the employer's share of the social contribution rate, the expert study's excess social costs are higher than burden #2.
Mivel a REK–járulékmérték magasabb a társadalombiztosítási járulékok munkáltatót terhelő hányadánál, a szakvéleményben megállapított, versenyben nem szokásos szociális kiadások meghaladják a 2. számú terhet.
Thus, the expert study includes excess social costs that the Postal regulator has considered as ‘efficient’ costs.
A szakvélemény tehát figyelembe vesz olyan, versenyben nem szokásos szociális kiadásokat, amelyeket a postai szabályozó hatóság a „hatékony rendelkezésre bocsátás” költségeinek tekint.
Second, the expert study omits that burden #1 on excess wages also covers a share of the excess social costs (e.g. due to the difference between incurred wages and the ‘competitive’ wage benchmark) and that they are subsequently financed through burden #1.
Másodszor, a szakvélemény nem veszi figyelembe, hogy az 1. számú teher (versenyben szokásos bérköltségek) tartalmazza a versenyben nem szokásos szociális kiadások egy részét is (például a felmerült bérek és a „versenyben szokásos” bérszint referenciaértéke közötti eltérések miatt), és ezáltal ezeket a kiadásokat is az 1. számú teherből finanszírozzák.
Further social costs that the expert study includes are covered by separate burdens (e.g. the payments to BAnstPT by burden #6) and consequently compensated.
A szakvélemény által figyelembe vett további szociális kiadásokat más terhek fedezik (például a BAnstPT részére teljesített kifizetések a 6. számú teher alá tartoznak), és így kompenzálva vannak.
Thus, while the total sum of incurred social costs is shown for civil servants, it is omitted that also other burdens than burden #2 cover excess social costs.
Míg a szakvélemény a tisztviselőkkel kapcsolatban felmerült összes szociális kiadás összegét feltünteti, azt nem említi meg, hogy a versenyben nem szokásos költségeket más terhek is tartalmazzák, nem csak a 2. számú teher.
Third, it must be taken into account that the burden #2 contains excess social costs for both civil servants and private employees: The private employees' incurred social contributions were higher than the regulatory benchmark before 2003 because interest expenses of about EUR […] million for the private employee's supplementary pension insurance were included in those costs.
Harmadszor megjegyzendő, hogy a 2. számú teher tartalmazza a tisztviselőkkel és a magánalkalmazottakkal kapcsolatos, versenyben nem szokásos szociális kiadásokat is. A magánalkalmazottak után járó társadalombiztosítási járulékok 2003 előtt magasabbak voltak a REK–járulékmértéknél, mivel ezek a költségek magukba foglalták a magánalkalmazottak kiegészítő nyugdíjbiztosításának kamatait is mintegy […] millió EUR összegben.
Since 2003, those interest costs have been allocated to the financial costs and the incurred social costs for private employees have been below the regulatory benchmark since then.
2003 óta a kamatköltségeket a pénzügyi költségekhez számítják hozzá, és azóta a magánalkalmazottakkal kapcsolatban felmerült szociális kiadások a REK–járulékmérték alatt helyezkednek el.
Consequently, the result of under-compensation is erroneous because the expert study overlooks that the claimed excess social costs are not only covered by burden #2 but and that the Postal regulator has considered a higher share of social costs as ‘efficient’ cost.
A szakvéleményben meghatározott alulkompenzáció következésképpen félrevezető, mivel a szakvélemény nem vette figyelembe, hogy a hivatkozott, versenyben nem szokásos szociális kiadásokat nem csak a 2. számú teher fedezi, továbbá azt sem, hogy a postai szabályozó hatóság a szociális kiadások nagyobb hányadát számította a „hatékony rendelkezésre bocsátás” költségei közé.
An appropriate correction of the expert study's mistakes on the compensation side puts the burdens exactly in balance with the excess social costs as required by Article 20(2) PostG 1997.
A szakvélemény ellentételezéssel kapcsolatos hibáinak megfelelő kiigazítását követően a terhek és a versenyben nem szokásos szociális kiadások - ahogyan azt az 1997. évi PostG 20. §-ának (2) bekezdése is megköveteli - pontosan kiegyenlítik egymást.
Germany's objection that the Commission erred in the 2011 Extension decision to only calculate the comparative advantage for the non-price regulated services must therefore be rejected because, pursuant to Article 20(2) PostG 1997, the Postal regulator has to set the price cap so that the price-regulated revenues cover the efficient costs of the price-regulated services and the approved burdens.
Ezért el kell utasítani Németországnak azt az érvét, miszerint az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatban a Bizottság hibát követett el akkor, amikor csak az árszabályozás alá nem eső ágazat komparatív előnyét határozta meg, mivel az 1997. évi PostG 20. §-ának (2) bekezdése értelmében a postai szabályozó hatóságnak úgy kell rögzítenie a referenciaárakat, hogy az árszabályozás alá eső szolgáltatások bevételei fedezzék az árszabályozás alá eső szolgáltatások hatékony rendelkezésre bocsátásának költségeit és a jóváhagyott terheket.
No proof of under-compensation of excess social costs based on WIK study
A WIK-szakvélemény alapján nem bizonyított a versenyben nem szokásos költségek alulkompenzációja