natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The current book values of the remaining assets in the ABS and SAA portfolios are overall in line with their market value. Therefore the remaining risk exposure stemming from those portfolios is limited and does not affect the viability of the Bank.
Mivel a az ABS és SAA portfóliókban maradó vagyoni érték jelenlegi könyv szerinti értéke összességében megfelel a piaci értéknek, a maradvány kockázati expozíció e portfólióknál behatárolt és nem befolyásolja károsan a Sparkasse életképességét.
Further, the contribution of the Bank [to the …] is to be made only out of future net profits. Therefore, the obligation of Sparkasse KölnBonn to contribute [to the …] will not endanger Sparkasse KölnBonn’s long-term viability.
A Sparkasse hozzájárulása a […-hoz] csak a jövőbeni nettó nyereségből származik majd és ez a hozzájárulási kötelezettség nem fogja veszélyeztetni a Sparkasse hosszú távú életképességét.
The first report is due in February 2011.
Az első jelentés 2011 februárjában esedékes.
The Commission, therefore, finds that proper monitoring of the implementation of the restructuring plan is ensured.
A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási terv megvalósításának szabályszerű felügyelete ezzel biztosított.
Tier-1 capital ratio for Sparkasse KölnBonn, figure in brackets: Tier-1 ratio for the Group. CIR — cost income ratio, FTE — full-time equivalents (of full-time workers).
A Sparkasse KölnBonn alaptőkéje (Tier-1-kvóta), a zárójelben lévő számok a konszernre vonatkoznak; CIR: költség/hozam ráta (cost income ratio); FTE: teljes munkaidő egyenérték (FTE)
1000 Brussels
1000 Bruxelles/Brüsszel
ROE
Intéz-mények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE)
CIR
Költség -bevétel hányados (CIR)
Subsequent to this merger the role of owner of Sparkasse KölnBonn is performed by the association Zweckverband Sparkasse KölnBonn (‘Zweckverband’). The Zweckverband, which is incorporated under public law, is a special purpose association.
Az összeolvadás óta a Zweckverband Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Zweckverband) a takarékpénztár fenntartója.
For example, if Förderungsgesellschaft sells the instrument worth nominally EUR 150 million, depleted by EUR 25 million losses, to the Zweckverband in 2011, it would be paid EUR 125 million initially.
Szemléltető példa: Ha a támogató társaság a 150 millió EUR névértékű, de 25 millió EUR értékvesztést szenvedett eszközét 2011-ben eladja a Zweckverband-nak, úgy azért 125 millió EUR-t kapna.
If in 2012 Sparkasse KölnBonn generates profits, which would trigger the obligation to top up the instrument’s capital (if Förderungsgesellschaft had kept the instrument), the corresponding amount will be paid to Förderungsgesellschaft by Zweckverband.
Amennyiben a Sparkasse KölnBonn a 2012-es évben nyereséget termel, és ennek következtében köteles az eszközben lévő tőkéjét újra feltölteni (amennyiben a támogató társaság megtartja az eszközt), a Zweckverband kifizeti a megfelelő feltöltési összeget a támogató társaságnak.
The silent participation and the private certificates participated in the losses in 2009.
A csendestársi befektetés és az ügyfél haszonélvezeti szelvények 2009-ben részesedtek a veszteségekből.
[…] Coupon
0Tőke újrafeltöltés
Loss absorption 012,5
Kupon
OJ C 244, 1.10.2004, p. 2. Reference was made explicitly in point 42 of the Commission Communication on the application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis (‘Banking Communication’).
HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A Bizottság közleményének (42) preambulumbekezdésében erre kifejezett utalás található – Az állami támogatásokra vonatkozó előírások pénzintézeteket támogató intézkedésekre való alkalmazása az akkori globális pénzügyi válsággal összefüggésben (banki közlemény).
Pursuant to Article 7(3) of Council Regulation (EC) No 659/99 [1], as amended, Germany hereby provides the following commitments concerning Sparkasse KölnBonn in order to enable the European Commission (‘the Commission’) to find the recapitalisation of Sparkasse KölnBonn compatible with the internal market by decision under Article 107(3)(b) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The commitments are to take effect on the date of the decision’s adoption.
Németország a 659/99/EK tanácsi rendelet [1] módosított változatának 7. cikke (3) bekezdése szerint a következő kötelezettségeket ajánlja fel a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) vonatkozásában annak érdekében, hogy az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió működéséről szól szerződés 107. cikk (3) bekezdés b) pontja szerinti határozata által megállapíthassa, hogy a Sparkasse feltőkésítése összeegyeztethető a belső piaccal.A kötelezettségek a határozat elfogadásának napján lépnek életbe.
on State aid C 7/10 (ex CP 250/09 and NN 5/10) implemented by Germany — Scheme for the carry-forward of tax losses in the case of restructuring of companies in difficulty (Sanierungsklausel)
a Németország által nyújtott C 7/10 (korábbi CP 250/09 és NN 5/10) sz. Állami Támogatásról kstg (szanálási rendelkezés)
Having regard to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof [1],
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére [1],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [2],
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére [2],
By letters dated 5 August 2009 and 30 September 2009 the Commission asked Germany for information about §8c Corporate Income Tax Act (Körperschaftsteuergesetz, hereinafter: KStG).
2009. augusztus 5-én és 2009. szeptember 30-án kelt levelében a Bizottság információkat kért Németországtól a társasági adóról szóló törvény (a továbbiakban: KStG) 8c. §-ára vonatkozóan.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3].
Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [3].
The Commission invited interested parties to submit comments.
Ezzel egyidejűleg az érdekelt feleket felszólították észrevételeik megtételére.
The German authorities submitted their reply by letter dated 9 April 2010.
Ennek a német hatóságok 2010. április 9-én kelt levelükkel tettek eleget.
Corporate taxation in Germany is based mainly on the Income Tax Act (Einkommensteuergesetz, hereinafter: EStG) and the KStG.
A vállalkozások adóztatása Németországban lényegében a személyi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: EStG) és a KStG alapján történik. Az EStG 10d.
§10d(2) EStG allows losses incurred in a tax year to be carried forward, i.e. according to the ability-to-pay principle, taxable income in future tax years may be reduced by setting off the losses up to a maximum of EUR 1 million each year.
§-ának (2) bekezdése szerint az adóévben felmerült veszteségek továbbvihetőek, azaz az elkövetkező években az adóköteles jövedelem az adózási teherviselési képesség elvének megfelelően évente 1 millió eurót meg nem haladó összegben a veszteségekkel csökkenthető. A veszteségek adózási szempontú továbbvitele a KStG 8.
Under §8(1) KStG, this possibility to carry forward losses also applies to entities subject to corporate income tax.
§-ának (1) bekezdése alapján a társasági adófizetési kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások számára is lehetséges.
The possibility of carry-forward of losses resulted in trade in empty-shell companies (Mantelgesellschaften), which had long ceased any economic activity but still retained losses that had been carried forward.
A veszteségek továbbvitelének lehetősége olyan vállalkozások megvásárlását eredményezte, amelyek már régóta nem folytattak semmilyen tevékenységet, azonban a veszteségeket még mindig továbbvihették (úgynevezett üres cégek vagy empty-shell companies).
To counteract the trade in empty-shell companies, in 1997 the German legislator restricted the possibility of carrying forward losses by introducing in §8(4) KStG the shell acquisition rule (Mantelkaufregelung).
Az ilyen jellegű felvásárlások megakadályozása érdekében a német törvényalkotó 1997-ben szűkítette a veszteségek adózási szempontú továbbvitelének lehetőségét azáltal, hogy a KStG 8. §-ának (4) bekezdésében életbe léptette az úgynevezett „ürescég-felvásárlási szabályt”.
The rule restricted loss carry-forward to those corporate entities that were legally and economically identical to the entity that incurred the losses.
Ez a szabály a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokra a vállalkozásokra korlátozta, amelyek jogilag és gazdaságilag azonosak voltak azzal a vállalkozással, amelynél a veszteség felmerült.
The rule does not contain a definition of ‘economically identical’, but gives one negative and two positive examples:
Bár a szabály nem tartalmazza a „gazdasági azonosság” fogalmának definícióját, azonban megemlít egy negatív és két pozitív példát.
a corporate entity is not economically identical if more than half of its shares are transferred and if the entity then continues its economic activity or starts it again with predominantly new assets;
Gazdasági azonosság nem áll fenn akkor, ha egy tőketársaságban való részesedések több mint felét átruházzák, és a tőketársaság a tevékenységét túlnyomó részben új vállalati vagyonnal folytatja, illetve kezdi meg újra.
a corporate entity is economically identical, however, if the injection of new assets is solely for the purpose of restructuring the loss-making entity and if the activity which gave rise to the unrelieved loss carry-forward continues on a comparable scale for the following five years;
Ezzel szemben gazdasági azonosságról beszélünk akkor, ha az új vállalati vagyon egyedül a fennmaradó veszteséglevonást előidéző tevékenység szanálására szolgál, és a társaság a tevékenységet az elkövetkező öt évben a korábbi gazdasági viszonyokkal összehasonlítható mértékben folytatja.
a corporate entity is also economically identical if, rather than injecting new assets, the acquiring entity covers the losses that have accrued at the loss-making entity.
Gazdasági azonosság akkor is fennáll, ha az új jogosult új vállalati vagyon hozzáadása helyett kiegyenlíti azokat a veszteségeket, amelyek a veszteséget jegyző vállalkozásnál merültek fel.
The last two examples were commonly referred to as the ‘Sanierungsklausel’ (clause allowing for restructuring of companies in difficulty).
A két utóbbi példát nevezik általában „szanálási rendelkezésnek”.
§8(4) KStG was repealed with effect from 1 January 2008 by the Business Taxation Reform Act 2008 (Unternehmensteuerreformgesetz).
A KStG 8. §-ának (4) bekezdését a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja keretében 2008. január 1-jével hatályon kívül helyezték.
The same act introduced the new §8c(1) KStG, which imposes much tighter restrictions than §8(4) KStG on loss carry-forward in the case of changes in the shareholding of a corporate entity.
A vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja során vezették be a KStG 8c. §-a (1) bekezdését, amely a KStG 8.
Under the new rule:
§-ának korábbi (4) bekezdéséhez képest a veszteségek továbbvitelének lehetőségét részesedésszerzés esetén erősebben korlátozza. Az új rendelkezés alapján:
unused losses are forfeited entirely if more than 50 % of the share capital, membership rights, ownership rights or voting rights is transferred to an acquirer;
A fel nem használt veszteségek egyáltalán nem vonhatóak le akkor, ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 50 %-át egy új jogosultra ruházzák át.
if, within a period of five years, more than 25 % but not more than 50 % of the share capital, membership rights, ownership rights or voting rights is transferred, unused losses are forfeited on a pro rata basis.
Ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 25 %-át, de maximum 50 %-át öt éven belül átruházzák, a fel nem használt veszteségek a százalékban meghatározott részesedésváltozásnak megfelelő mértékben részarányosan csökkennek.
Initially the new rule did not provide any exception for companies in the process of restructuring and at the same time subject to a significant change in ownership.
Az új szabályozás kezdetben nem tett kivételt azokkal a vállalkozásokkal, amelyeknél egyidejűleg került sor szanálásra és jelentős részvényesi változásra.
According to the explanatory memorandum adopted by the German Parliament with the Business Taxation Reform Act 2008, the purpose of replacing §8(4) KStG by the new §8c(1) KStG was to simplify the rules (the explanatory memorandum states that the practical application of §8(4) KStG had raised many difficult legal questions) and to better target abuse [4].
A német Bundestag által a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformjával együtt elfogadott törvényi indokolás alapján a KStG 8. §-ának (4) bekezdését felváltotta a KStG 8c.
The legislator was aware that the change meant that, in the case of a restructuring of an undertaking in difficulty which implied a change in ownership, carry-forward of losses would no longer be possible.
§ (1) bekezdése, amelynek célja a szabályozás egyszerűsítése (a törvényi indokolásból az derül ki, hogy a KStG 8. § (4) bekezdésének gyakorlati alkalmazása számos bonyolult jogkérdést vetett fel) és a visszaélésekkel szembeni célzott eljárás volt [4]. A jogalkotó tudatában volt annak, hogy a módosítás eredményeként az olyan nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, amelyeknél a szanálás részesedésszerzéssel kapcsolódik össze, a veszteségek adózási szempontú továbbvitele a továbbiakban nem lesz lehetséges.
This was regarded as acceptable, however, since the tax authorities could waive tax debts in such a situation based on considerations of equity, even without explicit legislative provision [5].
Ezt azonban elfogadhatónak tekintették, mivel ilyen helyzetekben az adóhatóság kifejezett törvényi rendelkezés nélkül, méltányossági okokból is lemondhatott az adókövetelésekről [5].
In June 2009 an amendment to §8c KStG introduced §8c(1a) KStG, under which loss carry-forward is still possible where a company in difficulty is acquired for the purpose of restructuring.
2009 júniusában a KStG 8c. §-ának módosítása révén bevezetésre került a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése, amely alapján továbbra is lehetséges a veszteségek továbbvitele, ha a nehéz helyzetben lévő vállalkozás felvásárlására szanálási célból kerül sor.
This amendment formed part of the Citizens’ Relief Act — Health Insurance Fund (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) [6].
Ez a módosítás az állampolgárokat mentesítő egészségbiztosítási törvény (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) részét alkotta [6]. Az új rendelkezés elnevezése szintén szanálási rendelkezés, illetve a KStG 8.
The new provision is again referred to as Sanierungsklausel or new Sanierungsklausel in order to distinguish it from its predecessor §8(4) KStG.
§-ának (4) bekezdése által tartalmazott előző szabálytól való megkülönböztetés érdekében új szanálási rendelkezés.
It creates an exception to the limitation of tax loss carry-forward introduced with effect from 1 January 2008 by §8c(1) KStG.
E szabály kivételt tesz a veszteségek továbbvitelének azon korlátozása alól, amelyet 2008. január 1-jei hatállyal a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésével vezettek be.
Under §8c(1a) KStG, a corporate entity can carry forward losses despite a change in its shareholding that is caught by §8c(1) KStG provided the following requirements are met:
A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése alapján az alábbi feltételek teljesülése esetén jogosult egy társaság a veszteségek továbbvitelére akkor is, ha a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése alá tartozó részesedésszerzésre kerül sor:
the acquisition serves the purpose of restructuring the corporate entity [7];
A részesedésszerzés a társaság szanálásának céljából megy végbe [7].
the company is, or is likely to be, insolvent or over-indebted at the time of the acquisition [8];
A vállalkozás a szerzés időpontjában fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás fenyegeti [8].
the company’s fundamental business structures are preserved, which requires:
A lényeges működési struktúrákat megőrzik, ami feltételezi, hogy
the corporate entity to honour an agreement between management and works council (Betriebsvereinbarung) on the preservation of jobs, or
a társaság egy, a munkahelyekre is vonatkozó szabályozást tartalmazó működtetési megállapodás alapján működik, vagy
preservation of 80 % of the jobs (in terms of the average annual wage bill) for the first five years following the acquisition, or
a munkahelyek 80 %-át (a bérköltségek éves átlagához mérten) a részesedésszerzést követő első öt évben megtartják, vagy
injections of significant business assets or write-off of debts which still have an economic value within 12 months; business assets are significant if they represent at least 25 % of the assets of the previous financial year; any transfer back to the acquiring entity within the first three years are deducted;
tizenkét hónapon belül jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésre vagy továbbra is értékkel bíró kötelezettségek elengedésére kerül sor; jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésről van szó akkor, ha az új vállalati vagyon megfelel a megelőző gazdasági év eszközállománya legalább 25 %-ának; a tőketársaság által az új vállalati vagyon hozzáadását követő három éven belül elért eredmény csökkenti a hozzáadott vállalati vagyon értékét.
the company does not change sector of activity during the five years following the acquisition;
A részesedésszerzést követő öt éven belül nem kerül sor ágazatváltásra.
the company had not ceased operation at the time of the acquisition.
A részesedésszerzés időpontjában a vállalkozás működött.
§8c(1a) KStG entered into force on 10 July 2009 and applies retroactively from 1 January 2008.
A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése 2009. július 10-én lépett hatályba, és visszamenőleges hatállyal 2008. január 1-jétől alkalmazandó.
It should be noted that the losses carried forward can be offset only against the profits of the company that is being restructured.
Ezzel összefüggésben utalás történt arra, hogy az adózási szempontból továbbvihető veszteségek csak a szanálandó vállalkozás nyereségével számolhatóak el.
The acquiring company cannot offset the losses against its own profits.
A szerző fél nem számolhatja el ezeket a veszteségeket a saját nyereségével.
This holds true even if the acquiring company consolidates its tax liabilities at group level since §15, first sentence, number 1 KStG prohibits loss carry-forward if a controlled subsidiary company (Organgesellschaft) forms part of an integrated group (Organschaft) [10].
Ez akkor is érvényes, ha a szerző fél az adókötelezettségeit a konszern szintjén összevonja, mivel a KStG 15. § első pontjának első mondata megtiltja a veszteségek továbbvitelét, ha egy társaság egy vállalkozáscsoport (Organschaft) része [10].
However, under German corporate tax law such losses are not forfeited; they are merely ‘frozen’ at the level of the entity and may be used only once the company is no longer consolidated.
A német társasági adójog szerint az ilyen veszteségek nem vesznek el, a leányvállalat szintjén csupán „befagyasztásra” kerülnek, és csak akkor használhatóak fel, amikor a vállalkozást már nem összevontan kezelik.
There is no time limit for the carry-forward of these ‘frozen’ losses.
Az ilyen „befagyasztott” veszteségek esetében a veszteségek továbbvitelére nincs megszabott határidő.
The acquiring company benefits indirectly from §8c(1a) KStG because, once the restructuring process has been successfully completed, the tax burden of the restructured entity is reduced.
A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése révén a szerző fél közvetett módon kedvezményben részesül, mivel a szanált vállalkozás adóterhe a szanálás sikeres befejezése után csökken.
Furthermore, the acquiring company may of course merge part or all of its activities into the acquired company and hence use the losses carried forward.
Ezenkívül a szerző fél a tevékenységét természetesen részben vagy egészben a felvásárolt vállalkozásba is beviheti, és ily módon felhasználhatja az átvitt veszteséget.
Comparison between §8c(1a) KStG and §8(4) KStG
A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének és 8. §-a (4) bekezdésének összehasonlítása
The new rule in §8c(1a) KStG differs from the preceding rule, the repealed §8(4) KStG, in one important aspect which is crucial for the assessment for State aid purposes.
A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt új szabályozás egy jelentős és a támogatás értékelése szempontjából döntő aspektusban különbözik a korábbi szabályozástól, azaz a KStG hatályon kívül helyezett 8. §-a (4) bekezdésétől.
Under §8c(1) KStG, a company forfeits its loss carry-forward where more than half of the shares are transferred, unless the Sanierungsklausel is applicable.
A KStG 8c. §-ának (1) bekezdése szerint egy vállalkozás nem viheti tovább a veszteségeit, ha a részesedések több mint felét átruházták, kivéve, ha a szanálási rendelkezés alkalmazandó.
Thus, the general rule is the forfeiture of loss carry-forwards on significant changes in ownership.
Így az általános szabály alapján jelentős részvényesi változás esetében a veszteségek nem vihetők tovább.
The existing Sanierungsklausel therefore is the exception to the general rule.
A jelenlegi szanálási rendelkezés kivételt képez az általános szabály alól.
Under the earlier §8(4) KStG, the general rule was continuation of loss carry-forwards in the case of significant changes in ownership, provided that the company was economically identical.
A KStG korábbi 8. §-ának (4) bekezdésében foglalt általános szabály kimondta, hogy jelentős részvényesi változás esetén továbbra is lehetőség van a veszteségek továbbvitelére, amennyiben a vállalkozás gazdasági azonossága megállapítható.
This exception was intended to prevent abuse, for example in the form of trading in shell companies.
Ez a kivétel az olyan visszaélések megakadályozására szolgált, amelyekre például üres cégek felvásárlása útján került sor.
By letter dated 24 February 2010 the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of this measure.
2010. február 24-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot arra vonatkozó határozatáról, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
In the opening decision, the Commission took the view that §8c(1a) KStG differentiates between financially sound loss-making companies and companies that are (potentially) insolvent or over-indebted, by benefiting only the latter.
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz a veszteséget termelő egészséges vállalkozások és az (esetlegesen) fizetésképtelen vagy eladósodott vállalkozások között annyiban, hogy csak az utóbbiaknak kedvez.
§8c(1a) KStG thus seemed to depart from the system of reference, according to which both types of companies would not be eligible for loss carry-forward.
Ennélfogva a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése kivételnek tűnik azon referenciarendszer alól, amely szerint a vállalkozások egyik csoportja esetében sem jöhet szóba a veszteségek továbbvitele.
The Commission therefore reached the preliminary conclusion that the measure is selective and constitutes State aid, since the preconditions of Article 107(1) TFEU appeared to be fulfilled.
Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek nyilvánvalóan megvalósultak, a Bizottság előzetes véleménye szerint jelen intézkedés szelektív, és állami támogatásnak minősül.