natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission therefore considers §8c (1a) KStG to be prima facie selective.
Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése prima facie szelektív jellegűnek tekinthető.
Justification on the basis of the nature or the general scheme of the tax system of which it is part
Az intézkedést magában foglaló adórendszer jellegén, illetve belső szerkezetén alapuló indokolás
According to the case-law of the Court, a measure which, although conferring an advantage on its recipient, is justified by the nature or general scheme of the system of which it is part, does not fulfil that condition of selectivity [31].
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nem valósul meg a szelektivitás előfeltétele egy olyan intézkedés esetében, amely ugyan a kedvezményezett számára előnyt jelent, azonban annak a rendszernek a jellege vagy belső szerkezete indokolja, amelynek az részét képezi [31].
Therefore, where, as in the present case, the Commission comes to the conclusion that the measure in question prima facie appears to be selective, it must assess whether the differentiation is justified by the nature or general scheme of the tax system of which it forms part.
Amikor tehát a Bizottság a szóban forgó ügyhöz hasonlóan arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés prima facie szelektív jellegűnek tűnik, meg kell vizsgálnia, hogy indokolttá tesz-e egy ilyen különbségtételt annak az adórendszernek a jellege, illetve belső szerkezete, amelynek az intézkedés a részét képezi.
The Commission notes that it is settled case-law of the Court that it is for the Member State to provide such justification [32].
A Bizottság rögzíti, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállamnak kell bizonyítékot szolgáltatnia ezen indokolás alátámasztásához [32].
The Court has further clarified that a distinction must be made between, on the one hand, the objectives attributed to a particular tax scheme which are extrinsic to it and, on the other, the mechanisms inherent in the tax system itself which are necessary to achieve such objectives.
A Bíróság fejtegetése szerint különbséget kell tenni az e szabályozáson kívül eső, egy bizonyos adószabályozással követett célok és a magában az adórendszerben rejlő, e célok eléréséhez szükséges mechanizmusok között.
Only the second mechanisms qualify for a justification by the nature or the general scheme of the tax system of which it is part.
Az intézkedést magában foglaló adórendszer természetére, ill. belső felépítésére való hivatkozás indoklásaként kizárólag ez utóbbi mechanizmusok vehetők figyelembe.
The Commission considers that it is necessary in this case to distinguish between the objective of §8c(1) KStG and the objective of §8c(1a) KStG.
A Bizottság azon a véleményen van, hogy a szóban forgó ügyben különbséget kell tenni a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének és a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének célja között.
As Germany recognises in its submissions, the objective of §8c(1) KStG is to prevent abuse of the loss carry-forward allowed by the German tax system in the form of purchases of empty shell companies.
Németország észrevételeinek megfelelően a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének szándéka és célja az, hogy kizárja a veszteségeknek a német adórendszerben előírt átviteléhez kapcsolódó olyan visszaéléseket, amelyekre üres cégek felvásárlása útján kerül sor.
The Commission notes in this respect that §8c(1) KStG has a much broader scope than its predecessor, §8(4) KStG.
Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének sokkal szélesebb a hatálya, mint a korábbi szabályozásnak (KStG 8. § (4) bekezdés).
Whereas the latter ruled out the carrying forward of losses only when two cumulative conditions were met, namely acquisition by another corporate entity and new economic activity, the new provision does not contain the second condition.
Míg a KStG 8. §-ának (4) bekezdése alapján a veszteségek továbbvitelére csak akkor nem kerülhetett sor, ha két előfeltétel egyidejűleg valósult meg (egy másik társaság általi részesedésszerzés és új tevékenységi terület), addig a második előfeltételt az új szanálási rendelkezés nem tartalmazza.
Acquisition by another corporate entity is therefore enough to forfeit the possibility of loss carry-forward.
A veszteségek továbbvitele ugyanis már egy másik társaság szerzése esetében sem lehetséges.
The legislator was aware of this difference in scope since the explicit purpose of the change in legislation was to finance a reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 % [33].
A törvényalkotó tisztában volt a hatálybeli módosítással, hiszen a törvényi módosítás kizárólag azt a célt szolgálta, hogy a társasági adókulcs 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését finanszírozza [33].
§8c(1a) KStG, on the contrary, is not intended to prevent abuse.
A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése ezzel szemben nem a visszaélések megakadályozására szolgál.
That is clear from the explanatory memorandum with the introduction of the new Sanierungsklausel published by the German Parliament.
Ez a német Bundestag által elfogadott, az új szanálási rendelkezéshez fűzött törvényi indokolásból következik, amely szerint a KStG 8c.
The explanatory memorandum states that §8c(1a) KStG was introduced to tackle the global financial and economic crisis [34].
§-ának (1a) bekezdését a pénzügyi és gazdasági válság által okozott problémák leküzdése céljából vezették be [34].
During the crisis, the restrictions on loss carry-forward were perceived to be a particular obstacle to the restructuring of companies.
A válság idején ugyanis a veszteségek továbbvitelére vonatkozó korlátozások a vállalkozások szerkezetátalakítása szempontjából akadályt jelentettek.
The Commission notes that Germany, in its comments on the opening decision, stresses the fact that §8c(1a) KStG does not constitute an anti-abuse measure, but was introduced to support ailing companies during the financial and economic crisis.
A Bizottság rögzíti, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban Németország is kifejezetten utalt az észrevételeiben arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése esetén nem egy olyan intézkedésről van szó, amely az adórendszerrel való visszaélések megakadályozására szolgál, hanem a szanálási rendelkezés bevezetésének oka az volt, hogy támogassák a pénzügyi és gazdasági válságban a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat.
The Commission concludes that the objective pursued by this specific tax measure is extrinsic to the tax system.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó adóintézkedés célja az adórendszeren kívül esik.
The three arguments presented by Germany cannot alter this assessment.
A Németország által felhozott három érv nem változtat ezen az értékelésen.
With regards to Germany’s argument that a company in difficulty has no choice for but to obtain finance through an investor, whereas a healthy company, which is temporarily loss-making, has the choice between obtaining finance on the capital market and acquisition by an investor with subsequent refinancing, the Commission is of the opinion that the way a company finances its business is irrelevant in the light of the objective of the tax system.
Németország azon érvével kapcsolatban, miszerint egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás csak befektető révén juthat pénzügyi forráshoz, míg egy átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozás választhat, hogy a tőkepiacról szerez pénzügyi forrást, vagy pedig egy befektető vásárolja fel, és azután szerez új tőkét magának, a Bizottság véleménye az, hogy az adójog céljára figyelemmel nincs jelentősége annak, hogy egy vállalkozás hogyan finanszírozza az üzleti tevékenységét.
A corporate tax system is based on the taxation of profits and the declaration of losses.
A társasági adórendszer a nyereségek megadóztatásán és a veszteségek bevallásán alapul.
As could be observed during the financial and economic crisis, financially sound companies also reported losses temporarily.
A pénzügyi és gazdasági válság idején pénzügyileg egészséges vállalkozások is termeltek átmenetileg veszteséget.
But these financially sound companies are not eligible for the loss carry-forward in application of the Sanierungsklausel and are thus at disadvantage compared with ailing loss-making companies in the event of a change of ownership and subsequent refinancing by the new shareholders.
A pénzügyileg egészséges vállalkozások azonban a szanálási rendelkezés szerint nem vihetik tovább a veszteségeiket, ezért a veszteséget termelő, nem egészséges vállalkozásokhoz képest hátrányos helyzetben vannak egy részvényesi változás, valamint az azt követő tőkeszerzés esetén.
Furthermore, the Commission also notes that during the financial and economic crisis healthy companies, which temporarily recorded losses, had great difficulties accessing the capital markets.
A továbbiakban a Bizottság leszögezi, hogy a pénzügyi és gazdasági válság idején az átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozások számára is nehéz volt a tőkepiacokhoz való hozzáférés.
With regard to Germany’s second argument, that the exception provided in §8c(1a) KStG to the general prohibition on loss carry-forward in the event of a change of ownership laid down by §8c(1) KStG was justified by the ratio legis of §8c(1) KStG, because there was no risk of abuse in the case of the restructuring of a company in difficulty, the Commission observes that this argument does not justify the restriction of §8c(1a) KStG to companies in difficulty.
Németország második érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésében lefektetett részvényesi változás esetén a veszteségek továbbvitelét megakadályozó általános tilalom alóli azon kivétel, amelyet a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése határoz meg, a KStG 8c.
The Commission points out that there is no risk of abuse either when a financially sound company is acquired.
§-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) miatt indokolt, mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakításának esetében nem áll fenn a visszaélések kockázata. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c.
The risk of abuse exists only in relation to empty-shell companies.
§-a (1a) bekezdésének a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra való korlátozása nem tekinthető indokoltnak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyileg egészséges vállalkozások felvásárlása esetén sem kell visszaélésekkel számolni, ez a kockázat ugyanis csak üres cégekkel összefüggésben jelentkezne. A KStG 8c.
As pointed out above, the ratio legis of §8c(1) KStG goes further than combating abuse.
§-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) túlmutat a visszaélések megakadályozásán, mivel célja az is, hogy a német társasági adóalapot növelje, és kiegyenlítse a társasági adókulcsnak 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését.
Its objective is also to increase the German corporate tax base and to offset the reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 %.
Ez az oka annak, hogy a KStG 8c.
This explains why §8c(1) KStG also includes a number of acquisitions of interests where there is no risk of abuse.
§-ának (1) bekezdése miért foglal magába több olyan részesedésszerzési módot is, amelyek esetében nem merül fel a visszaélések kockázata. Következésképpen a Bizottság elutasítja Németországnak azt az érvét, miszerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésével bevezetett kivétel eleget tesz a KStG 8c.
The Commission therefore rejects Germany’s argument that the exception introduced by §8c(1a) KStG corresponds to the ratio legis of §8c(1) KStG.
§-a (1) bekezdésében megfogalmazott célnak (ratio legis).
With regard to Germany’s third argument, that losses of ailing companies are usually not attributed any value by auditors when calculating deferred tax for consolidated financial statements, and therefore the possibility of carrying forward losses has no impact on the sale price of the ailing company, the Commission notes first that this is based on accounting criteria and is therefore irrelevant for tax considerations.
Németország harmadik érvével kapcsolatban, miszerint a könyvvizsgálók az összevont konszernmérlegben az esetleges rejtett adók számítása során rendszerint nem tulajdonítanak jelentőséget valamely pénzügyileg nem egészséges társaság veszteségeinek, és miszerint ezáltal a veszteségek továbbvitelének lehetősége nem hat ki a veszteséges társaság vételárára, a Bizottság először is megjegyzi, hogy ez az érv számviteli kritériumon alapul, és ezért az adózás szempontjából nem bír jelentőséggel.
Secondly, the Commission notes that this argument contradicts Germany’s statement that the inability to carry forward losses constitutes an obstacle to restructuring.
Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy ez az érv ellentmond Németország azon észrevételének, miszerint a szerkezetátalakítás szempontjából akadályozó tényező az, ha a veszteségek továbbvitele nem lehetséges.
This is true only if the acquiring company attributes a certain monetary value to the possibility of carrying forward losses.
Ez csak akkor bizonyul ugyanis helyesnek, ha a szerző fél meghatározott pénzbeli értéket tulajdonít a veszteségtovábbvitel lehetőségének.
Therefore, the Commission also rejects Germany’s third argument.
Következésképpen a Bizottság elutasítja a Németország által felhozott harmadik érvet is.
Moreover, Germany claims that other Member States also provide tax relief for the restructuring of companies, such as the French aid scheme for the takeover of firms in difficulty.
Ezenkívül Németország kijelenti, hogy más tagállamok is előirányoznak szanálás esetén adómentesítést, és ebben az összefüggésben példaként a nehéz helyzetben lévő vállalkozások felvásárlására vonatkozó francia szabályozást hozza fel.
The Commission cannot accept Germany’s argument, which is based on a comparison.
A Bizottság nem ért egyet az összehasonlításon alapuló német érveléssel.
Firstly, in order to justify a measure, the Member States may refer only to principles inherent to their tax system, as the system of reference by which to assess whether an undertaking obtains an advantage with the meaning of the State aid rules.
A tagállamok ugyanis valamely intézkedés indokolása érdekében referenciarendszerként csak a saját adórendszerük elveire hivatkozhatnak, ez alapján kerül sor annak vizsgálatára, hogy a vállalkozások számára nyújtott előny támogatásnak tekinthető-e.
The fact that comparable tax measures might exist in the other Member States is of no consequence since any such measures could themselves be caught by the provisions in the Treaty.
Nincs jelentősége annak a ténynek, hogy esetleg más tagállamokban is léteznek hasonló adóintézkedések, mivel az ilyen intézkedések úgyszintén a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá eshetnek.
Secondly, the conditions imposed on measures under the French scheme differ from §8c(1a) KStG.
Ezenkívül a francia szabályozás szerinti intézkedés más előfeltételekhez kötött, mint amik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében szerepelnek.
The French scheme provides for a tax exemption for newly created companies which take over a firm in difficulty.
A francia szabályozás ugyanis a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat felvásárló újonnan alapított vállalkozások számára biztosít adómentességet.
The Commission therefore concludes from the above that the measure in question does not derive directly from the basic principles of the tax system and is not justified by the nature and general scheme of the tax system.
A Bizottság a fenti észrevételekből arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedés nem következik közvetlenül az adórendszer vezérelveiből, valamint az adórendszer jellege és belső szerkezete alapján sem indokolt.
The link between the old and new Sanierungsklausel
Az új és a régi szanálási rendelkezés közötti kapcsolat
Germany argues that §8c(1a) KStG essentially corresponds to the old §8(4) KStG and that the Commission had never considered §8(4) KStG to be State aid.
Németország arra hivatkozik, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése lényegében megegyezik a KStG korábbi 8. §-a (4) bekezdésével, amelyet a Bizottság soha nem tekintett állami támogatásnak.
The Commission points out that Germany never notified §8(4) KStG.
A Bizottság szerint Németország nem jelentette be a KStG 8.
The Commission has therefore not yet taken a view on whether it involved State aid.
§-ának (4) bekezdését, ezért nem foglalt állást arról, hogy ebben az esetben állami támogatásról van-e szó.
This procedure concerns only §8c(1a) KStG, since the opening of the formal investigation procedure was limited to this provision.
Jelen eljárás csak a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését érinti, mivel a hivatalos vizsgálati eljárást csak e rendelkezés kapcsán indították meg. Mivel Németország soha nem jelentette be a KStG 8.
Germany cannot rely on the argument that the Commission has never formally objected to §8(4) KStG in order to justify §8c(1a) KStG because the German authorities have never notified §8(4) KStG.
§-ának (4) bekezdését, ezért a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésére vonatkozó indokolás során nem támaszkodhat arra az érvre, hogy a Bizottság formálisan soha nem kifogásolta a KStG 8. §-ának (4) bekezdését.
The Commission reserves the right to analyse §8(4) KStG under the State aid rules, should it transpire that this provision may have provided undertakings with a selective advantage.
A Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó előírások alapján megvizsgálja a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, amennyiben bebizonyosodna, hogy a rendelkezés a vállalkozások számára szelektív előnyt biztosított.
Similar tax schemes in other Member States
Más tagállamok hasonló adórendszerei
The fact that other Member States have similar or identical tax schemes in operation, which they have not notified to the Commission, has no bearing on the analysis of the question whether a given measure constitutes State aid.
Az a tény, hogy más tagállamoknak hasonló vagy azonos adórendszerei vannak, amelyeket szintén nem jelentettek be a Bizottságnak, nem befolyásolja annak a kérdésnek a megítélését, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak tekinthető-e.
The Commission will analyse the information submitted by Germany pursuant to Article 10 of the Procedural Regulation [38].
A Bizottság a Németország által továbbított információkat az eljárási rendelet 10. cikke alapján vizsgálja meg [38].
Conclusion on the existence of a selective advantage
A szelektív előny fennállásával kapcsolatban levont következtetés
The Commission therefore concludes that §8c(1a) KStG provides a selective advantage to the companies to which it applies.
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a hatálya alá tartozó vállalkozások számára szelektív előnyt biztosít.
Effect on intra-Union trade
A belső piacra gyakorolt hatások
The measure must be liable to affect intra-Union trade and distort or threaten to distort competition.
Az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet akadályozza, a versenyt torzítsa vagy a verseny torzításával fenyegessen. A KStG 8c.
§8c(1a) KStG is not sector-specific, i.e. all sectors can benefit from it.
§-ának (1a) bekezdése nem szektorspecifikus, azaz a szabályozás valamennyi gazdasági ágazat javára előnyt biztosíthat.
Virtually all sectors of the German economy are active on markets open to competition and intra-Union trade.
Szinte minden német gazdasági ágazat jelen van olyan piacokon, amelyeken versenyhelyzet uralkodik, és amelyeken a tagállamok közötti kereskedelemre kerül sor.
Hence, the measure is liable to affect intra-Union trade and to distort or threaten to distort competition.
Ebből kifolyólag az intézkedés alkalmas lehet arra, hogy akadályozza a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve torzítsa a versenyt, vagy pedig a torzítás veszélyét hozza létre.
The Commission observes that, according to the information provided by Germany, all undertakings eligible for the measure are eligible for insolvency proceedings under German insolvency law (see recital 14 and footnote 7).
A Bizottság rögzíti, hogy a Németország által továbbított információk szerint valamennyi, az intézkedés alkalmazása szempontjából szóba jöhető vállalkozás esetén megindítható a német csődrendeletben (Insolvenzordnung) meghatározott csődeljárás (lásd a (14) preambulumbekezdést és a 7. lábjegyzetet).
Therefore, all potential beneficiaries of the measure are undertakings in difficulty within the meaning of point 10(c) of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (hereinafter: the Rescue and Restructuring Guidelines).
Ezért az intézkedés potenciális kedvezményezettjei a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 10. pontjának c) pontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások lehetnek.
As a consequence, none of the beneficiaries is eligible for de minimis aid pursuant to Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to de minimis aid [39], as Article 1(h) of that Regulation excludes undertakings in difficulty from its scope.
Következésképpen a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról [39] szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti de minimis támogatások kedvezményezettjei nem vehetők figyelembe, mivel a rendelet 1. cikkének h) pontja alapján a nehéz helyzetben lévő vállalkozások nem tartoznak a rendelet hatálya alá.
Therefore, as all the requirements laid down in Article 107(1) TFEU are met, the Commission takes the view that the scheme on the tax carry-forward of losses in the case of restructuring of companies in difficulty constitutes State aid within the meaning of that article.
Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének feltételei megvalósulnak, a Bizottság véleménye szerint a társasági adótörvénynek a veszteségek adózási szempontú továbbviteléről szóló rendelkezése (szanálási rendelkezés) az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatásnak minősül.
ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE MEASURE
AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA
The Commission may declare State aid compatible with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU.
A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján egyes támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet.
According to the settled case-law of the Court, the burden of proof for demonstrating that a measure is compatible lies with the Member State [40].
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállam feladata annak bizonyítása, hogy valamely intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető [40].
The Commission has nevertheless examined whether the measure could be declared compatible with the internal market.
A Bizottság ennek ellenére megvizsgálta, hogy az intézkedés összeegyeztethető lehet-e a belső piaccal.
The Commission has wide discretion in aid cases falling under Article 107(3) TFEU [41].
A Bizottságot széleskörű diszkrecionális jog illeti meg az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alá eső támogatásokkal kapcsolatban [41].
Exercising this discretion, it has issued guidelines and notices setting forth criteria for declaring certain types of aid compatible with the internal market under Article 107(3) TFEU.
A diszkrecionális jog gyakorlása során iránymutatásokat és közleményeket adott ki, amelyek tartalmazzák azokat a kritériumokat, amelyek fennállása esetén bizonyos támogatásfajták az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek.
It is settled case-law that the Commission is bound by the guidelines and notices that it issues in the area of supervision of State aid inasmuch as they do not depart from the rules in the Treaty and are accepted by the Member States [42].
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottság annyiban van kötve az általa a támogatások ellenőrzése terén kiadott iránymutatásokhoz és közleményekhez, amennyiben azok nem ütköznek az EUMSZ szabályaiba, és a tagállamok elismerik őket [42].