natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To appoint Mr Mario DRAGHI as President of the European Central Bank for a term of office of 8 years with effect from 1 November 2011.
hogy 2011. november 1-jei hatállyal nyolcéves hivatali időre nevezze ki Mario DRAGHI-t az Európai Központi Bank elnökévé.
Done at Brussels, 17 May 2011.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 17-én.
on the research joint programming initiative ‘More years, better lives — the potential and challenges of demographic change’
a „Hosszabb élet, jobb életminőség – A demográfiai változás jelentette lehetőségek és kihívások” című közös kutatási programozási kezdeményezésről
The number of Europeans aged over 65 is expected to rise significantly by 42 % from 87 million in 2010 to 124 million in 2030 [1].
A 65 éven felüli európaiak 2010-ben 87 millió főt tettek ki, számuk 2030-ra várhatóan 42 %-kal, 124 millió főre emelkedik [1].
This continued increase in life expectancy is a major achievement of the recent past.
A várható élettartam folyamatos emelkedése a közelmúlt egyik meghatározó eredménye.
However, at the same time it risks putting an additional strain on the economy, society and the sustainability of public finances.
A jelenség ugyanakkor újabb terheket ró a gazdaságra, a társadalomra és az államháztartás fenntarthatóságára.
As a consequence of ageing populations, the need for public provision of age-related transfers and services will increase.
A népesség elöregedése következtében megnő az igény az állam által nyújtott, életkorhoz kapcsolódó juttatások és szolgáltatások iránt.
The fiscal impact of ageing is therefore projected to be substantial in almost all Member States.
Az előrejelzések szerint a népesség elöregedése szinte az összes tagállamban jelentős költségvetési hatással fog járni.
Overall, on the basis of current policies, age-related public expenditure is projected to increase on average by about 4¾ percentage points of GDP by 2060 in the EU, especially through pension, healthcare and long-term care spending (in the care sector further compounded by the shrinking and often insufficiently skilled workforce) [2].
Összességében véve a jelenlegi politikák alapján az életkorral kapcsolatos közkiadások az EU-ban 2060-ig várhatóan átlagosan a GDP 4,75 százalékával emelkednek, főként a nyugdíjakkal, az egészségügyi ellátással és a tartós ápolás-gondozással összefüggő kiadások révén (amit az ápolás-gondozás ágazatban tovább súlyosbít a munkaerő fogyása, illetve gyakran a munkaerő nem megfelelő szakképzettsége) [2].
The reduction of the working-age population by about 50 million people between 2010 and 2060 and the corresponding increase in dependency ratios, occurring to a large extent already before 2030, could cause a decline in GDP growth unless this can be compensated by rising participation and employment rates in all segments of the labour force and increased productivity growth [3].
A munkaképes korú népességnek 2010 és 2060 közötti mintegy 50 millió fővel történő csökkenése és a függőségi ráták ennek megfelelő – jórészt már 2030 előtt bekövetkező – növekedése visszaesést okozhat a GDP növekedésében, ha nem sikerül ezt az aktivitási és foglalkoztatási rátáknak a munkaerő minden szegmensére kiterjedő növelésével és a termelékenység erőteljesebb növekedésével kompenzálni [3].
Given the shrinking and ageing population there are large benefits to society by extending the active and healthy life of older people, by integrating them better in the economy and society and by helping them stay independent for longer, thereby increasing quality of life for older citizens and their carers, improving sustainability of social protection systems (pensions, healthcare and long-term care systems) and creating a large new market opportunity for innovative solutions for ageing well.
Tekintettel a fogyatkozó és elöregedő népességre, az idősebb emberek aktív és egészséges életének meghoszszabbodása, a gazdaságba és a társadalomba való szorosabb bevonásuk, továbbá segítésük a tekintetben, hogy hosszabb ideig tudjanak függetlenek maradni, nagy haszonnal jár a társadalom számára, hiszen ezáltal emelkedik az idősebb emberek és gondozóik életminősége, javul a társadalombiztosítási rendszerek (azaz a nyugdíj-, az egészségügyi és a hosszú távú ápolás-gondozás rendszereinek) fenntarthatósága, továbbá jelentős új piaci lehetőségek nyílnak meg az öregedéshez kapcsolódó innovatív megoldások előtt.
The Europe 2020 strategy has identified demographic ageing as both a challenge and an opportunity for smart, sustainable, and inclusive growth, and the flagship initiatives ‘A digital agenda for Europe’ [4], ‘Innovation Union’ [5], ‘An agenda for new skills and new jobs’ and ‘European platform against poverty’ where this topic has been addressed as a priority.
Az Európa 2020 stratégiában az idősödő népesség egyszerre kihívásként és lehetőségként jelenik meg az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szempontjából, az „Európai digitális menetrend” [4], az „Innovatív Unió” [5], az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” és a „Szegénység elleni európai platform” kiemelt kezdeményezések pedig ezt a témát prioritásként kezelik.
Flexicurity policies within the European Employment Strategy recognise the necessity of a comprehensive approach in human resources policies and need for lifecycle approach to work in order to foster labour market participation and to remove existing obstacles.
Az európai foglalkoztatási stratégiában megjelenő rugalmas biztonságot (flexicurity) szolgáló megoldások elismerik a humánerőforrás-politikákban alkalmazott átfogó és az egész életre szóló megközelítés szükségességét a munkaerő-piaci részvétel előmozdítása és a meglévő akadályok felszámolása érdekében.
The Commission proposed on 6 September 2010 to designate 2012 as European Year for Active Ageing which will seek to support Member States in their efforts to help older people to stay in the workforce and share their experience, keep playing an active role in society and live as healthy, independent and fulfilling lives as possible [6].
A Bizottság 2010. szeptember 6-án javasolta 2012-nek az aktív időskor európai éveként való kijelölését, amelynek célja, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak az olyan erőfeszítéseikben, amelyek az idősebb emberek foglalkoztatásban maradásának, tapasztalataik megosztásának, aktív társadalmi szerepvállalásának, továbbá az idős emberek minél egészségesebb, függetlenebb és teljesebb életének elősegítésére irányulnak [6].
There is an urgent need to strengthen the knowledge base on the process of ageing itself and on effects of ageing for society and economy, in order to support evidence-based policymaking.
Sürgősen meg kell erősíteni az egyrészt magáról a népesség elöregedéséről, másrészt az elöregedés társadalmi-gazdasági hatásairól rendelkezésre álló ismereteket a tényekre alapuló szakpolitikai döntések alátámasztására.
In order to address the abovementioned challenge and capitalise on the opportunities, a concerted action is needed to facilitate high quality research collaboration aimed at providing research evidence to underpin interventions.
Az említett kihívások kezelése és a kínálkozó lehetőségek kihasználása érdekében összehangolt fellépésre van szükség a szakpolitikai beavatkozásokat megalapozó tudományos következtetések megállapítására irányuló magas színvonalú kutatási együttműködés elősegítésére.
At its meeting of 26 May 2010 [7], the Competitiveness Council identified and substantiated a set of potential joint programming initiatives (hereinafter JPIs), including ‘More years, better lives, the challenges and opportunities of demographic change’, as areas where joint research programming would provide a major added value to the current, fragmented efforts by Member States.
2010. május 26-i ülésén [7] a Versenyképességi Tanács meghatározott és megalapozott egy sor lehetséges közös programozási kezdeményezést, köztük a „Hosszabb élet, jobb életminőség – A demográfiai változás jelentette lehetőségek és kihívások” kezdeményezést, mint olyan területeket, ahol a közös kutatási programozás számottevő hozzáadott értéket biztosítana a tagállamok jelenlegi elaprózott erőfeszítéseihez képest.
Member States have confirmed their participation in such a JPI by the sending of formal commitment letters.
A tagállamok egy ilyen közös programozási kezdeményezésben való részvételre irányuló szándékukat az elkötelezettségüket alátámasztó hivatalos levélben erősítették meg.
Joint programming of research on demographic change and population ageing would provide for coordination of research in this area, contributing significantly to construction of a fully operational ERA on ageing and strengthening Europe’s leadership and competitiveness of research in this field.
A demográfiai változással és a népesség elöregedésével kapcsolatos kutatás közös programozása biztosíthatja az említett területen a kutatás összehangolását, és jelentős mértékben hozzájárulhat a népességelöregedés vizsgálatára irányuló, teljes egészében működőképes európai kutatási térség létrehozásához, illetve az e területen folytatott kutatások kapcsán Európa vezető szerepének és versenyképességének megerősítéséhez.
In order to achieve the goals set out by this recommendation, Member States should ensure cooperation and complementarity with major related initiatives — the Ambient assisted living joint programme [8] and the Active and healthy ageing innovation partnership, R & D supported by the framework programme, notably in the fields of ICT, health, social science, as well as other research initiatives such as SHARE ERIC [9], and ERA-AGE II [10].
Az ezen ajánlásban meghatározott célok elérése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az együttműködést és a kiegészítő jelleget a fontosabb kapcsolódó kezdeményezésekkel – így a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös programmal [8] és az aktív és egészséges időskorral foglalkozó innovációs partnerséggel, a keretprogramból támogatott K + F tevékenységgel, különösen az IKT, az egészségügy, a társadalomtudományok területein, továbbá a SHARE ERIC [9] és az ERA-AGE II [10] projektekhez hasonló kutatási kezdeményezésekkel.
Member States are encouraged to develop and maintain a common vision on how cooperation and coordination in the field of research at Union level can help meet the challenge of the demographic change and capitalise on the opportunities it presents.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és tartsanak fenn egy közös elképzelést arra vonatkozóan, hogy az uniós szintű kutatás területén folytatott együttműködés és koordináció hogyan segíthet a demográfiai változás kihívásainak kezelésében, illetve a benne rejlő lehetőségek kihasználásában.
Member States are encouraged to develop a common strategic research agenda establishing medium to long-term research needs and objectives in the area of demographic change.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiai kutatási menetrendet, amely rögzíti a közép- és hosszú távú kutatási célokat és szükségleteket a demográfiai változás terén.
The strategic research agenda should contain an implementation plan establishing priorities and timelines and specifying the action, instruments and resources required for its implementation.
A stratégiai kutatási menetrendnek célszerű tartalmaznia egy olyan végrehajtási tervet, amely megállapítja a prioritásokat és a határidőket, és pontosan meghatározza a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, eszközöket és forrásokat.
Member States are encouraged to include the following actions, as part of the strategic research agenda and of the implementation plan:
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a stratégiai kutatási menetrendbe és a végrehajtási tervbe építsék be a következő intézkedéseket:
reinforcing joint foresight exercise and technology assessment capacities;
a közös előrejelzések és a technológiaértékelési kapacitások megerősítése;
considering the changing needs of elderly people as well as the needs of their formal and informal carers when defining the objectives for ageing research programmes;
az idősebb emberek, továbbá hivatásos és nem hivatásos gondozóik szükségleteinek áttekintése az elöregedéssel kapcsolatos kutatási programok célkitűzéseinek meghatározásakor;
sharing, where appropriate, existing research infrastructures or developing new facilities such as coordinated databanks or the development of models for studying ageing processes;
adott esetben a meglévő kutatási infrastruktúrák megosztása vagy új eszközöknek – pl. összehangolt adatbankoknak vagy az elöregedési folyamatok tanulmányozására szolgáló modellek – a kialakítása;
encouraging better collaboration between public and private sectors, as well as open innovation between different research activities and business sectors related to demographic change and population ageing;
a közszféra és a magánszféra közötti szorosabb együttműködés ösztönzése, továbbá nyílt innováció a demográfiai változáshoz és a népességelöregedéshez kapcsolódó különböző kutatási tevékenységek és üzleti ágazatok között;
creating networks between centres dedicated to demographic change and population ageing research.
a demográfiai változással és a népességelöregedéssel foglalkozó kutatóintézetek közötti hálózatok kialakítása.
Member States are encouraged to maintain an efficient common management structure in the field of research on demographic change and population ageing, with a mandate to establish common conditions, rules and procedures for cooperation and coordination and to monitor the implementation of the strategic research agenda.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre a demográfiai változás és a népességelöregedés területén hatékony, közös irányítási struktúrát, amelynek feladata az együttműködésre és a koordinációra vonatkozó közös feltételek, szabályok és eljárások megállapítása, valamint a stratégiai kutatási menetrend végrehajtásának nyomon követése.
Member States are encouraged to jointly implement the strategic research agenda via their national research programmes in accordance with the guidelines for framework conditions in joint programming developed by the Council high level group on joint programming.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti kutatási programjaikon keresztül és a közös programozás keretfeltételeiről a közös programozással foglalkozó magas szintű tanácsi csoport által elfogadott iránymutatásokkal összhangban közösen hajtsák végre a stratégiai kutatási menetrendet.
Member States are encouraged to cooperate with the Commission with a view to exploring possible Commission initiatives to assist Member States in developing and implementing the strategic research agenda and to coordinate the joint programme with other Union initiatives in this field such as the Active and healthy ageing European innovation partnership and the Ambient assisted living joint programme.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal olyan lehetséges bizottsági kezdeményezések feltérképezése érdekében, amelyek segítséget nyújthatnak a tagállamoknak a stratégiai kutatási menetrend kidolgozásában és végrehajtásában, továbbá a közös programoknak az e területet érintő egyéb olyan uniós kezdeményezésekkel való összehangolásában, mint az aktív és egészséges időskorral foglalkozó európai innovációs partnerség vagy a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös program.
Member States are encouraged to report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming initiative through annual progress reports.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy éves jelentések formájában rendszeresen számoljanak be a Bizottságnak a közös programozási kezdeményezéssel kapcsolatosan elért eredményekről.
Europeans aged over 65 will almost double over the next 50 years — from 87 million in 2010 to 153 million in 2060 — Eurostat, Europop 2010 population projections.
Az Eurostat, Europop2010 népességi előrejelzés szerint a 65 év feletti európaiak száma majdnem duplájára – 87 millió főről (2010) 153 millióra (2060) – emelkedik az elkövetkező ötven évben.
COM(2009) 180 final: Dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report)
COM(2009) 180 végleges. Az idősödő népesség hatásának kezelése az Unióban (2009-es jelentés az idősödésről).
Council conclusions (EPSCO December 2010) 18132/10.
Tanácsi következtetések (EPSCO 2010. december) 18132/10.
Co-decision report, press release — http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?language=en&type=IM-PRESS&reference=20080121IPR19252
Együttdöntési jelentés, sajtóközlemény: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?language=en&type=IM-PRESS&reference=20080121IPR19252
on access to a basic payment account
az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről
Ensuring that consumers have access to payment services in the European Union (hereinafter referred to as ‘the Union’) is essential to enable them to fully benefit from the Single Market and for the Single Market to function properly.
Alapvetően fontos annak biztosítása, hogy a fogyasztók az Európai Unióban (a továbbiakban: Unió) hozzáférjenek a pénzforgalmi szolgáltatásokhoz, annak érdekében, hogy teljes mértékben élvezhessék az egységes piac előnyeit, és hogy az egységes piac megfelelően működjön.
At present, the availability of essential payment services is neither ensured by payment service providers nor guaranteed by all Member States in the Union.
Jelenleg az alapvető pénzforgalmi szolgáltatások elérhetőségét nem biztosítják a pénzforgalmi szolgáltatók, és nem garantálja az összes tagállam az Unióban.
Existing restrictive eligibility criteria imposed by payment service providers to open payment accounts, beyond what is required by law, may prevent full access to the right of freedom of movement of persons within the Union.
A fizetési számlák megnyitásához a pénzforgalmi szolgáltatók által megkövetelt, a törvényben előírtakon felüli meglévő korlátozó jogosultsági kritériumok megakadályozhatják a személyek Unión belüli szabad mozgását biztosító jog teljes mértékű érvényre juttatását.
Moreover, lack of access to payment accounts prevents consumers from accessing the mainstream financial services market and thereby weakens financial and social inclusion, often to the detriment of the most vulnerable part of the population.
Ezen túlmenően a fizetési számlákhoz való hozzáférés hiánya megakadályozza a fogyasztókat abban, hogy hozzáférjenek a szokásos pénzügyi szolgáltatások piacához, és ezáltal gyengíti a pénzügyi és társadalmi integrációt, gyakran éppen az állampolgárok legkiszolgáltatottabb csoportjait hozva hátrányos helyzetbe ezzel.
It also makes it more difficult for consumers to access essential goods and services.
Megnehezíti a fogyasztók számára az alapvető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést is.
It is therefore necessary to establish principles on access to basic payment accounts which is a key element for promoting social inclusion and cohesion, in order to allow consumers to benefit as a minimum from a common set of essential payment services.
Szükséges ezért a társadalmi integráció és kohézió előmozdításának egyik kulcselemét jelentő alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférésre vonatkozó elveket felállítani annak érdekében, hogy a fogyasztók legalább az alapvető pénzforgalmi szolgáltatások egy meghatározott körét igénybe vehessék.
It is important to ensure that principles on access to basic payment accounts are applied consistently throughout the Union.
Fontos biztosítani, hogy az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésre vonatkozó elveket következesen alkalmazzák az egész Unióban.
However, in order to be more effective, those principles would need to be implemented taking into account the variety of banking habits within the Union.
Mindazonáltal a nagyobb hatékonyság érdekében az elveket az Unión belüli bankolási szokások sokféleségét figyelembe véve kellene alkalmazni.
This Recommendation sets out general principles applicable to the provision of basic payment accounts within the Union.
Ez az ajánlás meghatározza az Unión belül az alapszintű fizetési számlák nyújtására vonatkozó általános elveket.
This Recommendation should apply in conjunction with Directive 2007/64/EC of the European Parliament and of the Council of 13 November 2007 on payment services in the internal market [1].
Ez az ajánlás a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [1] összefüggésben alkalmazandó.
Accordingly, rules on the transparency of conditions and on information regarding payment services should apply to basic payment accounts.
Ennek megfelelően a feltételek átláthatóságára és a pénzforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos információkra vonatkozó szabályok alkalmazandók az alapszintű fizetési számlákra.
The provisions of this Recommendation should not prevent Member States or payment services providers from taking measures justified on legitimate grounds of public security and public order in conformity with Union law.
Ezen ajánlás rendelkezései nem akadályozzák meg a tagállamokat vagy a pénzforgalmi szolgáltatókat abban, hogy a közbiztonság és a közrend jogos érdekével indokolt intézkedéseket hozzanak az uniós joggal összhangban.
In any Member State, consumers who are legally resident in the Union and who do not hold a payment account in that Member State should be in a position to open and use a basic payment account in that Member State.
Bármely tagállamban lehetővé kell tenni az Unióban jogszerűen tartózkodó és az adott tagállamban fizetési számlával nem rendelkező fogyasztók számára, hogy az adott tagállamban alapszintű fizetési számlát nyissanak és használjanak.
In order to ensure the widest possible access to basic payment accounts, Member States should ensure that consumers have access to such an account in spite of their financial circumstances, such as unemployment or personal bankruptcy.
Az alapszintű fizetési számlához való lehető legszélesebb körű hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók pénzügyi körülményeik – például munkanélküliség vagy fizetésképtelenség – ellenére is hozzáférjenek az ilyen számlákhoz.
However, the right to access a basic payment account in any Member State should be granted in conformity with the requirements set out in Directive 2005/60/EC of the European Parliament and of the Council of 26 October 2005 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering and terrorist financing [2], in particular with regard to customer due diligence procedures.
Az alapszintű fizetési számlákhoz való bármely tagállambeli hozzáférés jogát mindazonáltal a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [2] meghatározott követelményekkel összhangban kell megadni, különös tekintettel az ügyfél-átvilágítási eljárásokra.
Furthermore this Recommendation should be without prejudice to the payment service provider’s obligation to terminate the basic payment account contract in exceptional circumstances under relevant Union or national legislation, such as legislation on money laundering and terrorist financing or on the prevention and investigation of crimes.
Ez az ajánlás továbbá nem érinti a pénzforgalmi szolgáltató azon kötelezettségét, hogy rendkívüli körülmények között meg kell szüntetnie az alapszintű fizetési számlához kapcsolódó szerződést a vonatkozó – például a pénzmosásról és a terrorizmus finanszírozásáról, vagy a bűncselekmények megelőzéséről és kivizsgálásáról szóló – uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján.
To ensure the availability of basic payment accounts in light of their specific national circumstances, Member States should be able to designate, based on the principles of transparency, non-discrimination and proportionality, one, several or all payment service providers.
Az alapszintű fizetési számlák elérhetőségének biztosítása érdekében, sajátos nemzeti körülményeik fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elve alapján kijelölni egy vagy több, vagy az összes pénzforgalmi szolgáltatót.