natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fourth Altmark criterion states that, where the undertaking that is to discharge public service obligations is not chosen in a public procurement procedure that would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical, well run undertaking would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.
A negyedik Altmark-kritérium értelmében amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének.
The four Altmark criteria set out the conditions for allowing any exception to the principle that compensation payments constitute an advantage.
A négy Altmark-kritérium azon alapelv alóli kivétel feltételeit határozza meg, miszerint az ellentételezések előnyt jelentenek.
It is therefore for the Member State to prove that the conditions are met.
Ezért a tagállamokra hárul a bizonyítási teher, hogy a kritériumokat betartották.
The ZT was not selected via a procurement procedure, nor has Germany produced any evidence that the ZT is a typical well run undertaking.
Egyrészt a ZT-t nem pályázati eljárás keretében választott ák ki, másrészt Németország sem bizonyította, hogy a ZT egy átlagos, jól vezetett vállalkozás.
Germany has therefore failed to show that the fourth Altmark criterion is met.
Így Németország nem bizonyította, hogy a negyedik Altmark kritérium teljesült.
The high charges for disposing of animal carcases in Rhineland-Palatinate and the need for financing through an annual contribution that does not exist in any other Land, also suggest that the ZT is not a typical, well run undertaking.
A Rajna-vidék–Pfalz tartományban az állati testek ártalmatlanítására kivetett magas díjak, valamint az, hogy a más szövetségi tartományokban sehol sem létező hozzájáruláson keresztül finanszírozásra van szükség, szintén arra utalnak, hogy a ZT nem átlagos, jól vezetett vállalkozás.
The fourth Altmark criterion is therefore not met.
A negyedik Altmark-kritérium így nem teljesül.
The BVerwG held that the fourth Altmark criterion did not apply to the ZT because the annual contribution was not to compensate it for the extra costs entailed by taking on a public service obligation within the context of an otherwise commercial activity, but to finance the official performance of a public task outside the market.
A Szövetségi Közigazgatási Bíróság véleménye szerint a negyedik Altmark-kritérium a ZT-re nem alkalmazandó, mivel a hozzájárulás nem egy egyébként piacgazdasági tevékenység keretében vállalt közszolgáltatási kötelezettségből adódó többletköltségek ellentételezésére szolgál, hanem egy közfeladat piacon kívüli állami ellátásának finanszírozására.
The official nature of performance of this task derived, in the view of the BVerwG, from the political decision of the regional and local authorities that are the members of the association to award the disposal of category 1 and 2 material in-house.
A feladat teljesítésének állami jellege a Szövetségi Közigazgatási Bíróság véleménye szerint a célszövetség tagságát adó helyi hatóságok azon politikai döntéséből adódik, hogy az 1. és 2. kategóriába tarozó anyagok ártalmatlanítását egységen belüli szerződés keretében ítélik oda.
The BVerwG based its interpretation on the Court of Justice ruling in Stadtreinigung Hamburg [58].
A Szövetségi Közigazgatási Bíróság ezt az értelmezést a Bíróság Stadtreinigung Hamburg [58] ügyben hozott ítéletére alapozza.
In the BVerwG’s view the fourth Altmark criterion presupposes that the public service obligation is to be performed by a private undertaking.
A Szövetségi Közigazgatási Bíróság szerint a negyedik Altmark-kritérium azt feltételezi, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget egy magánvállalkozásnak kell ellátnia.
Since this is not the case where the award is in-house, the fourth Altmark criterion is not applicable to undertakings entrusted through in-house award [59].
Mivel az egységen belüli szerződés-odaítélés esetében ez nem áll fenn, a negyedik Altmark-kritérium nem alkalmazandó az olyan vállalkozásra, amely egységen belüli szerződés-odaítélés keretében kap megbízást [59].
The Commission does not share the view taken by the BVerwG.
A Bizottság nem osztja a Szövetségi Közigazgatási Bíróság jogi értelmezését.
Firstly, there is nothing in the fourth Altmark criterion to suggest that it is not applicable in the case of in-house award.
Először is a negyedik Altmark-kritérium semmilyen támpontot nem ad arra, hogy a kritérium nem alkalmazandó az egységen belüli szerződés-odaítélésre.
On the contrary: by giving two alternatives (either a procurement procedure or analysis of the costs that a typically well run undertaking would bear) the Court of Justice showed that the fourth Altmark criterion is applicable even if no procurement procedure was carried out, and hence especially in the case of in-house award.
Éppen ellenkezőleg: A két alternatíván keresztül (vagy az ajánlati felhívás, vagy pedig azoknak a költségeknek az elemzése, amelyekkel egy átlagos, jól vezetett vállalkozás rendelkezne) a Bíróság arra mutat rá, hogy a negyedik Altmark-kritérium akkor is alkalmazandó, ha nincs ajánlati felhívás, tehát különösen az egységen belüli szerződés-odaítélés esetén.
The ruling in Stadtreinigung Hamburg only concerned when an obligation to award exists, and when not.
Emellett a Stadtreinigung Hamburg ügyben hozott ítélet csak azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy mikor van megbízási kötelezettség, és mikor nincs.
Absolutely no conclusion can be drawn as regards the law on aid.
Ebből semmilyen következtetés sem vonható le a támogatásokkal kapcsolatos jogszabályokra nézve.
Quite the contrary: the second alternative of the fourth Altmark criterion concerns precisely the case where there is no obligation to hold a procurement procedure.
Éppen ellenkezőleg: A negyedik Altmark-kritérium második alternatívája éppen azt az esetet érinti, amikor nem kötelező az ajánlati felhívás.
Moreover, the BVerwG proceeds from the assumption that the ZT’s regional monopoly meant that it was not in competition with other undertakings and that there might be no distortion of competition.
Emellett a Szövetségi Közigazgatási Bíróság abból indul ki, hogy a ZT területi monopóliumának az a következménye, hogy nem áll versenyben más vállalkozásokkal, és adott esetben nem áll fenn a verseny torzulása.
Distortion of competition, however, is a separate constituent element of the concept of aid that is distinct from the element of economic advantage (the context in which the four Altmark criteria were developed).
A verseny torzulása azonban nem olyan önálló tényállási jellemzője az állami támogatás fogalmának, amely elkülönül a gazdasági előny tényállási jellemzőjétől, aminek kontextusában a negyedik Altmark-kritériumot kidolgozták.
The constituent element of distortion of competition is met in the present case (see section 8.3).
A verseny torzulásának tényállási jellemzője a jelenlegi ügyben teljesül (lásd a 8.3. szakaszt).
The Commission also explicitly pointed out in paragraph 37 of its communication on the application of the aid rules of the European Union to compensation for the performance of services of general economic interest (the SGEI communication) [60] that an in-house award does not rule out distortion of competition.
Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közlemény [60] (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény) 37. pontjában maga a Bizottság is kifejezetten rámutatott arra, hogy az egységen belüli szerződés-odaítélés nem zárja ki a verseny torzulását.
Finally, the emphasis placed by the BVerwG on the official nature of the ZT’s activity raises the question of whether the BVerwG rejected the applicability of the fourth Altmark criterion because it assumed that the ZT was not carrying out an economic activity.
Végezetül pedig az, hogy a Szövetségi Közigazgatási Bíróság a ZT tevékenységének állami jellegét hangsúlyozza, felveti azt a kérdést, hogy a Szövetségi Közigazgatási Bíróság azért tagadja-e a negyedik Altmark-kritérium alkalmazhatóságát, mert abból indul ki, hogy a ZT nem végez gazdasági tevékenységet.
This, too, is incorrect: the ZT offers a service in return for payment, and is therefore performing an economic activity (see section 8.2).
Ez sem helytálló értelmezés: A ZT szolgáltatást nyújt ellentételezés fejében, és így gazdasági tevékenységet folytat (lásd a 8.2. szakaszt).
The Commission also explicitly confirmed this in paragraph 13 of the SGEI communication.
Ezt a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény 13. pontjában is kifejezetten megerősíti.
Conclusion as regards the existence of economic advantages for the ZT
Következtetés a ZT számára jelentkező gazdasági előny fennállásáról
Contrary to the BVerwG ruling and Germany’s argument, the criteria of the Altmark ruling are not met.
A Szövetségi Közigazgatási Bíróság ítéletével és Németország érveivel ellentétben az Altmark-ítélet kritériumai nem teljesülnek.
Firstly, the annual contributions cannot be justified in essence as State compensation payments for the obligations taken on by the ZT, since all the costs associated with those obligations have to be covered by income from charges.
Először is a hozzájárulások alapvetően nem indokolhatók azzal, hogy azok a ZT által vállalt kötelezettségekre nyújtott állami ellentételezési kifizetések, mivel az ezekhez a kötelezettségekhez kapcsolódó valamennyi költséget a díjbevételekből kell fedezni.
Secondly, it has been shown that, contrary to what Germany claims, the ZT did not incur any net costs as a result of obligation to maintain an epidemic reserve.
Másodszor az látható, hogy Németország érveivel éppen ellentétben a ZT számára a járványok esetére szükséges tartalékkapacitás fenntartásából nem keletkeztek nettó költségek.
The costs cited by Germany relate either to the operational spare capacity, which have to be met from revenue from charge and from profits, or to spare capacity in excess of the prescribed epidemic reserve.
A Németország által kimutatott költségek vagy az üzemszerű tartalékkapacitásokra vonatkoznak, amelyeket a díjakból és bevételekből kell fedezni, vagy a járványok esetére előírt tartalékkapacitást meghaladó tartalékkapacitásokra.
Thirdly, until 2010 the parameters for calculating the annual contributions were not fixed in advance and with the necessary transparency.
Harmadszor 2010-ig a hozzájárulás kiszámítására szolgáló feltételeket nem előzetesen, a szükséges átláthatóság mellett rögzítették.
Fourthly, Germany has not been able to show that the ZT is a typical well-run undertaking.
Negyedszer pedig Németország nem tudta bizonyítani, hogy a ZT egy átlagos, jól vezetett vállalkozás.
The annual contributions therefore gave the ZT an economic advantage.
Ezért a hozzájárulások gazdasági előnyhöz juttatták a ZT-t.
If the cost of the epidemic reserve, incorrectly calculated by Germany, is allocated correctly by purpose to the various services provided — disposal of internal category 1 and 2 material, disposal of category 1 and 2 material from Baden-Württemberg and Hessen, and disposal of category 3 material — the specific economic advantages that the ZT gained on the various markets thanks to the annual contributions become visible.
Ha a Németország által a járványok esetére fenntartott tartalékkapacitásra vonatkozóan helytelenül kiszámított költségeket a „szennyező fizet” elvnek megfelelően felosztják a különböző nyújtott szolgáltatásokra – az 1. és 2. kategóriába tartozó saját anyagok ártalmatlanítása, az 1. és 2. kategóriába tartozó, Baden-Württembergből és Hessenből származó anyagok ártalmatlanítása, valamint a 3. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanítása –, akkor egyenként kimutatható, hogy a hozzájárulások milyen gazdasági előnyt nyújtottak a ZT-nek a különböző piacokon.
Sections 9.5.1 to 9.5.3 below will show that the annual contributions did in fact offset losses that were due to the following factors:
A következő 9.5.1–9.5.3. szakasz bemutatja, hogy a hozzájárulások ténylegesen veszteségeket ellentételeznek, amelyek a következő okokra vezethetők vissza:
poor quality processing of category 3 material;
a 3. kategóriába tartozó anyagok alacsonyabb értékű feldolgozása;
under-utilised capacity;
kihasználatlan kapacitások;
below-cost charges for disposal in Northern and Central Hessen;
a költségeket nem fedező díjak az észak- és közép-hesseni ártalmatlanításért;
below-cost charges for the disposal of internal material.
a költségeket nem fedező díjak a saját anyagok ártalmatlanításáért.
Losses from the disposal of internal and external material when the incorrectly calculated epidemic reserve costs are allocated by purpose
A saját és külső anyagok ártalmatlanításából adódó veszteségek a járványok esetére fenntartott tartalékkapacitás helytelenül kiszámított költségeinek a „szennyező fizet” elv szerinti felosztása esetén
On the basis of the ZT’s profit and loss accounts that were submitted for the years 2002 to 2009, all the alleged costs of the epidemic reserve have been allocated by purpose in accordance with operation of the plant on a 5-day 2-shift basis.
A ZT 2002–2009-es időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló eredményszámításából kiindulva a járványok esetére fenntartott tartalékkapacitás minden feltételezett költségét a „szennyező fizet” elvnek megfelelően 5 napos és 2 műszakos üzem melletti géphasználat szerint felosztják.
First of all, it must be noted that a major reason for the high spare capacity costs is the under-utilisation of the ZT’s plant.
E tekintetben elsősorban azt kell figyelembe venni, hogy a magas tartalékkapacitás-költségek egyik lényeges oka a ZT berendezéseinek kihasználatlansága.
These spare capacity costs due to under-utilisation in normal operation must therefore first be taken out.
Ezért mindenekelőtt ezeket a rendes üzemmód melletti kapacitáskihasználatlanságból adódó tartalékkapacitás-költségeket kell kiszámítani:
As the utilisation statistics in Table 3 show (column ‘spare capacity due to utilisation rate’), the ZT has never fully used it available technical capacity in 5-day 2-shift operation.
Ahogy a 3. táblázat kihasználtsági statisztikái is mutatják (lásd a „Kihasználtságtól függő tartalékkapacitás” oszlopot), a ZT a rendelkezésre álló műszaki kapacitásokat 5 napos és 2 műszakos üzemben sohasem merítette ki.
Especially since 2002 the utilisation rate has fallen sharply as a result of the steep drop in internal material.
Különösen 2002-től figyelhető meg, hogy a kihasználtság a saját anyagok erőteljes csökkenése által élesen visszaesett.
The yardstick used for the level of under-utilisation is the spare capacity in 5-day 2-shift operation.
A kapacitáskihasználatlanság méréséhez a továbbiakban az 5 napos és 2 műszakos üzem melletti tartalékkapacitást használjuk.
The operational spare capacity costs are broken down in proportion to use in 5-day 2-shift operation.
Az üzemszerű tartalékkapacitás költségeit az 5 napos és 2 műszakos használattal arányosan felosztják.
The operational spare capacity costs are thus divided proportionally between the internal and the external services.
Így mind a saját, mind pedig a külső anyagok ártalmatlanítása arányosan részesedik az üzemszerű tartalékkapacitás költségeiből.
At the same time a distinction is made in Table 4 between the operational spare capacity costs of collection and of processing.
E tekintetben a 4. táblázatban különbséget teszünk a begyűjtés és a feldolgozás üzemszerű tartalékkapacitás-költségei között.
On average over the period from 2002 to 2009 the ZT was not able to cover the operational spare capacity costs from turnover on either its internal or its external services.
Az átlagot tekintve a 2002–2009-es időszakra nézve megállapítható, hogy a ZT sem a saját, sem pedig a külső anyagok ártalmatlanítása terén nem tudta az árbevételből fedezni az üzemszerű tartalékkapacitás költségeit.
The column ‘contribution margin II’ shows an average annual loss of EUR 1198257 on external services and of EUR 1140898 on internal services.
A megfelelő „II. fedezeti összeg” a külső anyagok ártalmatlanításánál 1198257 euro átlagos éves veszteséget, a saját anyagok ártalmatlanításánál pedig 1140898 euro átlagos éves veszteséget mutat. 4.
Profit and loss statement
Eredményszámítás
Rows 1 and 2: Information supplied by the ZT
1–2. sor: A ZT adatai
The ZT does not record the income from the disposal of category 3 material separately in its cost accounts; instead, as with other product income (e.g. for fats and oils) it deducts them from the total costs, which are then allocated between internal slaughterhouse waste, category 3 material and material from Baden-Württemberg and Hessen.
A ZT a 3. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanítására vonatkozó bevételeket nem külön mutatja ki a költségszámításában, hanem a többi termelési bevételhez (pl. a zsírok és olajok tekintetében) hasonlóan levonja azokat az összköltségből, amelyet ezt követően feloszt a saját, vágóhídon keletkezett hulladékok, a 3. kategóriába tartozó anyagok, valamint a baden-württembergi és hesseni anyagok között.
However, since a separate account is created for category 3 material in what follows, the income from the disposal of category 3 material has to be taken out of the total costs.
Mivel azonban a továbbiakban külön számítást végzünk a 3. kategóriába tartozó anyagokról, az e kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanításából származó bevételeket ki kell venni az összköltségből.
Rows 3 to 5: Calculation of contribution margin I
3–5. sor: Az I. fedezeti összeg kiszámítása:
Rows 6 to 9: Calculation of contribution margin II
6–9. sor: A II. fedezeti összeg kiszámítása:
First from the cost of the epidemic reserve the under-utilisation in 5-day 2-shift operation is calculated out (= spare capacity due to utilisation rate).
Először is a járványok esetére fenntartott tartalékkapacitás költségeiből kiszámítják az 5 napos és 2 műszakos üzem kapacitáskihasználatlanságát (= kihasználtságtól függő tartalékkapacitás).
The other costs of the epidemic reserve are then divided up in proportion to the quantities involved and the calculated under-utilisation.
Ezt követően a járványok esetére fenntartott tartalékkapacitás fennmaradó költségeit arányosan felosztják az érintett mennyiségek és kiszámított kapacitáskihasználatlanság között.
Since there is no collection for Baden-Württemberg, the collection and processing costs are treated separately.
Mivel Baden-Württembergben nincs begyűjtés, a begyűjtési és feldolgozási költségeket külön kezelik.
As direct spare capacity costs were already added in 2009 for the task in Northern and Central Hessen, no further costs are added.
Mivel 2009-ben az észak- és közép-hesseni megbízás tekintetében a tartalékkapacitás közvetlen költségeit már beszámították, további költségek beszámítására nem kerül sor.
Fallen stock
Elhullott állomány
Slaughter waste
Vágóhídon keletkezett hulladék
Col. 1 + 2
1 + 2 oszlop
Category 3 material
kategróiába tartozó anyagok
BW and Hessen
BW és Hessen
Under-utilisation
Alulkihasználtság
Col. 4 + 5 + 6
4 + 5 + 6 oszlop
Costs given by ZT
Költségek a ZT szerint
Corrected costs
Korrigált költségek
Covering contribution I
I. fedezeti összeg
Spare capacity (SC) due to utilisation rate
Kihasználtságtól függő tartalékkapacitás (LK)
Operational SC collection
Üzemszerű LK, begyűjtés
Operational SC processing
Üzemszerű LK, feldolgozás
Covering contribution II
fedezeti összeg
Unallocated fixed costs
Fel nem osztott fix költségek
Covering contribution III
fedezeti összeg
Annual contribution
Éves hozzájárulás
Profit or loss
Eredmény
Annual contributions finance losses from the disposal of external material
A hozzájárulások a külső anyagok ártalmatlanításából keletkező veszteségeket finanszírozzák
In the external markets the ZT has competitors who have to finance their total plant costs entirely from their own turnover.
A ZT a külső anyagok ártalmatlanításának piacán versenyben áll a versenytársakkal, akiknek berendezéseik teljes költségét saját árbevételükből kell finanszírozniuk.
Neither a business competing with the ZT for category 3 material nor the previous operator in Northern and Central Hessen can rely on additional State refinancing of spare capacity due to operational factors or under-utilisation due to the level of demand.
Sem a 3. kategóriába tartozó anyagokért a ZT-vel versengő üzem, sem pedig az előbbi észak- és közép-hesseni üzemek nem tudnak az üzemszerű tartalékkapacitások vagy kereslettől függő kapacitáskihasználatlanság kiegészítő állami refinanszírozására támaszkodni.
Losses on the disposal of category 3 material
A 3. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanításából adódó veszteségek
Like all other undertakings that dispose of category 3 material without having been entrusted with a public task, the ZT must bear all the associated costs and risks itself.
Mint minden olyan üzemnek, amely közbeszerzési szerződés nélkül ártalmatlanít 3. kategóriába tartozó anyagokat, a ZT-nek is minden ezzel összefüggő költséget és kockázatot magának kell vállalnia.
The ZT disposes of category 3 material together with category 1 and 2 material and therefore cannot achieve the product income that it would if category 3 material were disposed of separately from category 1 and 2 material.
A ZT a 3. kategóriába tartozó anyagokat az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagokkal együtt ártalmatlanítja, és ezért nem tudja ugyanazt a termelési bevételt elérni, mint ha a 3. kategóriába tartozó anyagokat az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagoktól elkülönítve ártalmatlanítaná.
Because of the increased demand for pure category 3 material, the prices that the ZT could obtain from slaughterhouses collapsed.
A 3. kategóriába tartozó tiszta anyagok iránti megnövekedett kereslet miatt azonban a ZT által a vágóhidaktól megszerezhető árak erőteljesen visszaestek.
As the complainant has explained, disposal undertakings even pay premiums to slaughterhouses for some category 3 materials.
Ahogy a panaszos is kifejti, az ártalmatlanító üzemek akár még díjat is fizetnek a vágóhidaknak bizonyos 3. kategóriába tartozó anyagokért.
Contribution margins for category 3 material from 2000 to 2009 (EUR)
A 3. kategóriába tartozó anyagokra vonatkozó fedezeti összegek alakulása 2000-től 2009-ig (euróban)
In the last few years processing category 3 material has therefore become increasingly unprofitable for the ZT.
Ezért a 3. kategóriájú anyagok feldolgozása az utóbbi évek során egyre inkább veszteséges üzletággá vált a ZT számára.
Whereas the ZT was still able to cover its direct costs up until 2004, the disposal of category 3 material in the subsequent years no longer made a positive contribution to covering the costs of spare capacity.
Míg 2004-ig még fedezni tudta közvetlen költségeit, az azt követő években a 3. kategóriájú anyagok ártalmatlanítása már nem járult hozzá pozitívan a tartalékkapacitás-költségek fedezéséhez.
The calculation put forward by Germany, showing that the income which the ZT can obtain from the disposal of category 3 material is greater than the direct costs, is incorrect.
Hibás az a Németország által bemutatott számítás, miszerint a ZT által a 3. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanításával elérhető bevételek meghaladják a közvetlen költségeket.
Germany bases its calculation on costs from which the income has already been deducted (see row (2) of Table 4) rather than using the actual costs incurred, which would be correct (see corrected costs in row (4) of Table 4).
Számításában Németország olyan költségeket vesz alapul, amelyeket már csökkentettek a bevétellel (lásd a 4. táblázat 2. sorát), ahelyett, hogy helyesen a ténylegesen felmerülő költségeket mutatná ki (lásd a korrigált költségeket a 4. táblázat 4. sorában).