natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is of fixed duration and concerns only a number of clearly designated products that are not normally used in the unaltered state for final consumption and have been the subject of tax evasion activities that have caused a substantial loss of VAT revenue.
Az intézkedés ugyanis korlátozott időre szól, és csak egyes olyan, pontosan meghatározott árukra vonatkozik, amelyeket ebben az állapotukban rendszerint nem a végső fogyasztóknak szánnak, és amelyek jelentős héabevétel-kieséssel járó adócsalás tárgyai voltak.
Given the scale of this lost tax revenue, the measure should be adopted as soon as possible.
Az adóbevétel-kiesések mértékére való tekintettel ezt az intézkedést minél rövidebb időn belül el kell fogadni.
The special measure will not affect the overall amount of VAT revenue of Romania collected at the stage of final consumption and will have no adverse impact on the Union’s own resources accruing from VAT,
Ez a különös intézkedés nem módosítja a végső fogyasztás szakaszában Románia bevételét képező teljes héa összeget, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Uniónak a héából származó saját forrásaira,
By way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC, Romania is hereby authorised to designate as the person liable to pay VAT the taxable recipient of supplies of the following goods, as set out in the combined nomenclature established by Regulation (EEC) No 2658/87:
A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve Románia jogosult arra, hogy a 2658/87/EGK rendelet szerinti Kombinált Nómenklatúrában szereplő alábbi áruk esetében az azokat beszerző adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek:
Product
Áru
Spelt for sowing
Tönköly vetésre
Common wheat, seed
Közönséges búza, vetőmag
Other spelt and common wheat, not for sowing
Más tönköly és közönséges búza, nem vetésre
The authorisation provided for in Article 1 is subject to Romania’s introducing declaration obligations and appropriate and effective control measures with respect to taxable persons who supply the goods to which that authorisation applies.
Az 1. cikk alkalmazásának feltétele, hogy Románia adóbevallási kötelezettségeket, valamint megfelelő és hatékony ellenőrzési intézkedéseket vezessen be a fenti engedély tárgyát képező árukat értékesítő adóalanyokra vonatkozóan.
Romania shall notify the Commission of the introduction of the obligations and measures referred to in the first paragraph.
Románia a Bizottságot értesíti az első bekezdésben említett kötelezettségek és intézkedések bevezetéséről.
This Decision shall take effect on the date of its notification.
Ez a határozat értesítésének napján lép hatályba.
It shall apply from 1 June 2011 until 31 May 2013.
Ez a határozat 2011. június 1-jétől2013. május 31-ig alkalmazandó.
By letters registered at the Commission on 4 November 2009, 2 July 2010, 26 July 2010 and 20 December 2010, Romania requested authorisation, for a period of 2 years, to designate as liable to value added tax (VAT) the taxable persons to whom supplies of certain cereals and oilseeds are made, by way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC. It has said that it will not seek renewal of this authorisation.
A Bizottságnál 2009. november 4-én, 2010. július 2-án, 2010. július 26-án, illetve 2010. december 20-án iktatott leveleiben Románia kérte annak engedélyezését, hogy két éven keresztül – a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve – egyes gabonafélék és olajos magvak esetében az azokat beszerző adóalanyt tekinthesse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek, és jelezte, hogy nem fogja kérelmezni az engedély megújítását.
on the State aid C 26/09 (ex N 289/09) which Latvia is planning to implement for the restructuring of AS Parex banka
a Lettország által az AS Parex szerkezetátalakításához nyújtandó C 26/09 (korábbi N 289/09) számú állami támogatásról
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1],
miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére [1],
On 10 November 2008 Latvia notified to the Commission a package of measures in favour of AS Parex banka (hereinafter ‘Parex banka’), designed to support the stability of the financial system, which was approved on 24 November 2008 [2] (hereinafter ‘first rescue Decision’) based on Latvia’s commitment to submit a restructuring plan for Parex banka within 6 months.
Lettország 2008. november 10-én értesítette a Bizottságot az AS Parex (a továbbiakban: „Parex”) számára nyújtandó, a pénzügyi rendszer stabilitásának támogatására irányuló intézkedésekből álló csomagról, amelyet a Bizottság 2008. november 24-én hagyott jóvá [2] (a továbbiakban: első megmentési határozat) az alapján, hogy Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújt be a Parex vonatkozásában.
On 26 January 2009, Latvia informed the Commission about several changes to the public support measures to Parex banka.
Lettország 2009. január 26-án arról értesítette a Bizottságot, hogy különböző módosításokat hajtott végre a Parexet érintő állami támogatási intézkedések vonatkozásában.
Those changes were approved on 11 February 2009 [3] (hereinafter ‘second rescue Decision’).
A Bizottság ezeket a módosításokat 2009. február 11-én jóváhagyta [3] (a továbbiakban: második megmentési határozat).
On 29 March 2009, Latvia notified to the Commission the need for further changes to the recapitalisation measure.
Lettország 2009. március 29-én értesítette a Bizottságot, hogy a feltőkésítési intézkedés újabb módosítására van szükség.
Those changes were approved by Commission Decision of 11 May 2009 [4] (hereinafter ‘third rescue Decision’).
A Bizottság ezeket a módosításokat a 2009. május 11-i határozatával jóváhagyta [4] (a továbbiakban: harmadik megmentési határozat).
On 11 May 2009, Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
Lettország 2009. május 11-én szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Parex bankra vonatkozóan.
On 5 June 2009 a request for information was sent to the Latvian authorities.
A Bizottság 2009. június 5-én adatokat kért be a lett hatóságoktól.
On 15 June 2009 a meeting was held between the Latvian authorities and the Commission.
2009. június 15-én megbeszélésre került sor a lett hatóságok és a Bizottság között.
Latvia replied partially to that request for information by letter of 7 July 2009.
Lettország 2009. július 7-i levelével részben eleget tett az adatszolgáltatási felhívásnak.
By letter of 29 July 2009, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure under Article 108(2) TFEU [5] (hereinafter ‘opening Decision’) in respect of the restructuring aid measures.
A Bizottság a 2009. július 29-én kelt levelével értesítette Lettországot arról, hogy a szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott [5] (a továbbiakban: az eljárás megindítására vonatkozó határozat).
The opening Decision was published in the Official Journal of the European Union of 6 October 2009 and interested parties were requested to submit their comments on the proposed restructuring aid measures within 1 month from the date of publication.
A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának2009. október 6-i számában tette közzé, és felkérte az érdekelt feleket, hogy a javasolt szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül tegyék meg.
However, after the expiry of the prescribed period, the Commission received letters dated 15 June and 13 July 2010 from Valerijs Kargins and Viktors Krasovickis, the former majority shareholders of Parex banka (hereinafter ‘former majority shareholders’).
A megjelölt határidő letelte után azonban a Bizottság 2010. június 15-i, illetve 2010. július 13-i keltezéssel levelet kapott Valerijs Karginstól és Viktors Krasovickistől, a Parex korábbi többségi részvényeseitől (a továbbiakban: korábbi többségi részvényesek).
Furthermore, the Commission received letters from members of the Latvian parliament dated 22 June and 1 July 2010.
2010. június 22-i, illetve 2010. július 1-jei keltezéssel levél érkezett a Bizottsághoz a lett parlament tagjaitól is.
The revised restructuring plan was further updated on 22 September 2009 and additional information was provided.
A felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet 2009. szeptember 22-én ismét aktualizálták, és további információkat szolgáltattak.
Meetings were held between the Latvian authorities and the Commission on 11 and 17 September 2009.
A lett hatóságok és a Bizottság 2009. szeptember 11-én és 17-én megbeszélést tartottak.
In addition, Latvia provided further information and clarifications on 11 September, 6 and 26 October, 9 and 23 December 2009, 19 February and 2 March 2010.
Lettország ezenkívül 2009. szeptember 11-én, október 6-án és 26-án, december 9-én és 23-án, majd 2010. február 19-én és március 2-án további információkkal és pontosításokkal szolgált.
On 12 and 26 October 2009 Latvia provided information regarding a potential change of the restructuring strategy for Parex banka.
2009. október 12-én és 26-án tájékoztatást küldött a Parexre vonatkozó szerkezetátalakítási stratégia esetleges módosításáról.
On 22 March 2010 a meeting was held between the Commission and the Latvian authorities.
2010. március 22-én megbeszélésre került sor a Bizottság és a lett hatóságok között.
By letter of 31 March 2010 Latvia submitted a new version of Parex banka’s restructuring plan dated 31 March 2010, which was later complemented by submissions dated 14 May, 9, 12, 17 and 21 June 2010.
Lettország 2010. március 31-i levelében elküldte a Parex szerkezetátalakítási tervének 2010. március 31-én kiadott új változatát, amelyet később a 2010. május 14-i, június 9-i, 12-i, 17-i és 21-i beadványok egészítettek ki.
The Commission requested further information on 10 May 2010.
A Bizottság 2010. május 10-én további információkat kért.
By letter of 2, 18 and 27 August and 2 September 2010 Latvia provided additional clarifications regarding the commitments to be undertaken.
Lettország a 2010. augusztus 2-i, 18-i és 27-i, illetve szeptember 2-i levelében tovább pontosította kötelezettségvállalásait.
On 3 September 2010, the Commission received a final list of commitments.
A Bizottság 2010. szeptember 3-án kapta meg a kötelezettségvállalások végső felsorolását.
On 2 September 2010, the Latvian authorities informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted in the English language.
A lett hatóságok 2010. szeptember 2-án arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy kivételesen elfogadják azt, hogy a határozatot angol nyelven hagyják jóvá.
DESCRIPTION
A HELYZET ISMERTETÉSE
THE BENEFICIARY AND ITS DIFFICULTIES
A KEDVEZMÉNYEZETT BEMUTATÁSA ÉS NEHÉZSÉGEI
Parex banka was the second largest bank in Latvia with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion) as of 31 December 2008.
A Parex a 2008. december 31-i nyilvántartás szerinti 3,4 milliárd LVL (4,9 milliárd EUR) értékű teljes eszközállományával Lettország második legnagyobb bankja volt.
At the end of 2007, before the crisis, the bank had the largest share (18 %) of the country’s deposits market and the third largest share (12 %) of its lending market [6].
2007 végén, a válságot megelőzően, ez a bank rendelkezett a legnagyobb (18 %-os) piaci részesedéssel az ország betéti piacán, illetve a harmadik legnagyobb (12 %-os) piaci részesedéssel a lett hitelpiacon.
Therefore, it was regarded as being of systemic importance for the financial system by the Latvian authorities.
Ezért a lett hatóságok a pénzügyi rendszerben betöltött szerepét igen jelentősnek tekintették.
Parex banka offered a wide range of banking products directly and through specialised subsidiaries, including lending, payment card services, leasing, asset management and securities brokerage.
A Parex közvetlenül, illetve szakosodott leányvállalatokon keresztül a banki termékek széles skáláját kínálta, ideértve a hitelezést, a bankkártyával kapcsolatos szolgáltatásokat, a lízinget, a vagyonkezelést és az értékpapírok kereskedelmét.
In addition to its Latvian banking operations, Parex banka operated a banking subsidiary in Lithuania and Switzerland (AP Anlage & Privatbank AG) and branches in Estonia, Sweden and Germany, a pan-Baltic asset manager and several leasing companies operating in the Commonwealth of Independent States (hereinafter ‘CIS’).
A Lettországban folytatott banki tevékenysége mellett leányvállalattal rendelkezett Litvániában és Svájcban (AP Anlage & Privatbank AG), illetve bankfiókokkal Észtországban, Svédországban és Németországban, továbbá pánbalti vagyonkezelővel és számos lízingcéggel a Független Államok Közösségében (a továbbiakban: FÁK).
Parex banka was founded in 1992 and was majority-owned by two individuals who prior to the State intervention held 84,83 % of the bank’s share capital.
A Parexet 1992-ben alapították, és két személy többségi tulajdonában állt, akik az állami beavatkozás előtt a bank részvényeinek 84,83 %-ával rendelkeztek.
As a result of the problems it faced, Parex banka was partially nationalised through the acquisition of the entire ownership of the former majority shareholders at a symbolic total purchase price of 2 LVL (approx. 3 EUR) [7].
A felmerülő problémák miatt a bankot részben államosították oly módon, hogy a korábbi többségi részvényesek teljes tulajdonrészét 2 LVL (kb. 3 EUR) jelképes összeg ellenében megvásárolták [7].
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (hereinafter ‘EBRD’) concluded a share purchase agreement, whereby the EBRD would acquire 25 % of the share capital of Parex banka plus one share [8].
Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (a továbbiakban: EBRD) 2009 áprilisában részvényvásárlási megállapodást kötöttek, amelynek révén az EBRD megszerezte a Parex részvényeinek 25 %-át plusz egy részvényt [8].
Although Parex banka has historically been a profitable institution with a strong banking franchise in Latvia, the bank’s management chose an inadequate business strategy and made some high-risk decisions in the face of intense competition from more sophisticated subsidiaries of foreign banks.
Bár a Parex – erős lettországi banki franchise rendszerével – korábban nyereséges intézmény volt, a bank vezetősége nem megfelelő üzleti stratégiát választott, és a külföldi bankok tapasztaltabb leányvállalataival folytatott kiélezett versenyben néhány igen kockázatos döntést hozott.
In particular, Parex banka became increasingly involved in the CIS markets, relying excessively on large, short-term non-resident deposits.
A Parex egyre intenzívebb tevékenységet folytatott a FÁK-országok piacain, és ennek során túlzott mértékben támaszkodott a külföldi betétesek nagy összegű, rövid távra lekötött betéteire.
The bank run reached a peak daily outflow of up to EUR 100 million and was not halted by the bank’s partial nationalisation.
A betétek kivétele elérte akár a napi 100 millió EUR értéket is, és ezt a folyamatot a bank részleges államosítása sem állította meg.
It resulted in a fall in deposits of 36 % compared to the end of 2007, causing severe liquidity crisis.
Ez 2007 végéhez viszonyítva a betétek 36 %-os csökkenését eredményezte, ami súlyos likviditási válságot okozott.
To prevent a further outflow of deposits, restrictions on withdrawals were imposed by the Latvian regulator, the Finance and Capital Markets Commission.
A lett felügyeleti szerv, a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság a betétek további kiáramlásának megakadályozása érdekében betétkivételi korlátozásokat vezetett be.
The capital adequacy ratio (hereinafter ‘CAR’) of Parex banka on solo basis and at group level [9] was only 4,1 % and 3,1 % respectively.
A Parex tőkemegfelelési mutatója (CAR) mindössze 4,1 % volt, míg csoportszinten [9] ez a mutató csupán 3,1 % volt.
Therefore, Parex banka was no longer able to meet regulatory solvency requirements.
A Parex így a jogszabályokban előírt fizetőképességi követelményeknek már nem tudott megfelelni.
THE RESCUE MEASURES ALREADY APPROVED
A MÁR JÓVÁHAGYOTT MEGMENTÉSI CÉLÚ INTÉZKEDÉSEK
Overall, the European Commission temporarily approved as rescue aid: (i) a liquidity facility up to LVL 1,5 billion; (ii) State guarantees covering existing syndicated loans in the amount of EUR 775 million and new loans issued to refinance a syndicated loan in the amount of EUR 275 million; and (iii) recapitalisation measures, allowing Parex banka to reach a CAR of 11 % during the rescue phase [10].
Az Európai Bizottság összességében a következő átmeneti jellegű, megmentési célú támogatásokat fogadta el: i. 1,5 milliárd LVL értékű likviditási keret; ii. állami garancia a fennálló 775 millió EUR értékű konzorciális hitelekre és egy 275 millió EUR értékű konzorciális hitel refinanszírozása céljából kihelyezett új hitelekre; továbbá iii. feltőkésítési intézkedések, amelyek révén a Parex 11 %-os tőkemegfelelési mutatót (CAR) ért el a megmentési időszak alatt [10].
On 11 May 2009, Latvia submitted a restructuring plan for Parex banka as a follow-up to the first recapitalisation measures (hereinafter the ‘initial restructuring plan’), the contents of which were described in more detail in section 2.4 of the opening Decision.
Lettország 2009. május 11-én az első feltőkésítési intézkedések nyomon követésére benyújtotta a Parexre vonatkozó szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv), amelynek tartalmát az eljárás megindítására vonatkozó határozat 2.4. szakasza részletesen ismerteti.
The plan contained a preliminary analysis of the business of Parex banka, the restructuring aid measures envisaged, its future business strategy and measures to restore viability.
A terv tartalmazta a Parex üzleti tevékenységének előzetes elemzését, a várható szerkezetátalakítási támogatási intézkedéseket, a jövőben követendő üzleti stratégiát és az életképesség helyreállítását célzó intézkedéseket.
The plan foresaw the implementation of a new strategy with Parex banka aiming to become a leading pan-Baltic bank.
A terv új stratégia végrehajtásáról rendelkezik, amelynek révén a Parex az egyik vezető pánbalti bankká válna.
All ‘non-Baltic’ activities were considered as non-core.
A „nem-balti” tevékenységeket nem tekintik központi szegmensnek.
However, the plan excluded their possible sale in the short- to mid-term.
A terv azonban kizárta azok rövid vagy közép távú értékesítésének lehetőségét.
The envisaged business strategy included attractive rates and an aggressive marketing strategy to support the growth of Parex banka and regain the lost deposit base.
A felvázolt üzleti stratégia a Parex növekedésének támogatása és az elveszített betétállomány visszaszerzése érdekében versenyképes díjtételeket és agresszív marketingstratégiát tartalmazott.
The plan assumed that Parex banka would remain dependent on State liquidity measures even beyond the restructuring period.
A terv azt feltételezte, hogy a Parex még a szerkezetátalakítási időszakot követően sem nélkülözheti az állami likviditási intézkedéseket.
THE REVISED RESTRUCTURING PLAN
A FELÜLVIZSGÁLT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
The revised strategy for Parex banka was also based on building a strong Baltics operation across corporate, retail and wealth management business.
A Parexre vonatkozó felülvizsgált stratégia továbbra is azon alapult, hogy a balti államokban erőteljes tevékenységet kell kiépíteni a vállalati és lakossági üzletágak, valamint a vagyonkezelés terén.
The revised plan foresaw that Parex banka would be able to repay all State liquidity measures by the end of the restructuring period.
A felülvizsgált terv szerint a Parex a szerkezetátalakítási időszak végére képes lesz majd visszatéríteni az összes állami likviditási intézkedést.
Unlike the initial restructuring plan, however, the revised plan included a decrease in Parex banka’s balance sheet through focusing on core segments.
A felülvizsgált tervben azonban az eredeti szerkezetátalakítási tervtől eltérően a Parex mérlegében – a központi szegmensekre való összpontosítás miatt – alacsonyabb összeget szerepeltettek.
In particular, it envisaged the shrinkage of Parex banka’s lending activity.
Különösen a Parex hitelezési tevékenységének csökkentését vetítették előre.
Furthermore, the plan indicated the possibility to spin off non-core activities.
A tervben felmerült továbbá a nem központi tevékenységek leválasztásának lehetősége is.
When Latvia later endorsed this strategic change, it was necessary to draw up a new corresponding version of the restructuring plan.
Amikor Lettország később jóváhagyta ezt a stratégiai változtatást, a szerkezetátalakítási tervet ennek megfelelően újra módosítani kellett.
According to the final restructuring plan, the primary strategic objective is to return the bank to the private sector through its sale to a strategic investor providing a release of funding arrangements from the State while ensuring the long-term viability of the bank.
A végleges szerkezetátalakítási terv szerint az elsődleges stratégiai célkitűzés az volt, hogy a bank ismét magánkézbe kerüljön azáltal, hogy olyan stratégiai befektetőnek adják el, amely felszabadítja az állami finanszírozási megállapodások alól, ugyanakkor biztosítja a bank hosszú távú életképességét.
Latvia has already attracted the EBRD as a strong reputable external investor with sufficient financial resources and a long-term commitment (see recital 13).
Lettország már befektetői között tarthatja számon az EBRD-t, mint megfelelő pénzügyi forrásokkal rendelkező erős és jó hírű külső befektetőt, amely hosszú távú kötelezettséget vállalt (lásd a (13) preambulumbekezdést).
The final restructuring plan assumes the split of Parex banka’s assets into a newly established bank named AS Citadele banka (hereinafter ‘Citadele banka’), so-called ‘good bank’, which will focus on the traditional banking operations, and a so-called ‘bad bank’ (Parex banka), […] [12].
A végleges szerkezetátalakítási terv szerint a Parex eszközeit két részre kellene osztani az újonnan létrehozandó AS Citadele (a továbbiakban: Citadele), mint a hagyományos banki tevékenységekre összpontosító úgynevezett „jó bank” és az úgynevezett „rossz bank” (Parex) között, […] [12].
Split of assets
Az eszközök felosztása
In order to re-establish long-term viability, the core bank will be separated from non-core and non-performing assets.
A hosszú távú életképesség helyreállítása érdekében leválasztják a fő bankról az alaptevékenységhez nem kapcsolódó és a nem teljesítő eszközöket.
The proposed restructuring is based on a ‘good-out’ scenario based on the establishment of a bank with a resilient capital base under Latvian regulatory oversight and with a Baltics focus.
A „kedvező kimenetelű” forgatókönyvön alapuló javasolt szerkezetátalakítás szerint egy rugalmas tőkealappal rendelkező, balti államokra összpontosító bankot kell létrehozni lett jogszabályi felügyelet alatt.
All core assets and some non-core assets (in particular CIS performing loans) are transferred out of Parex banka into the newly established bank.
Az alaptevékenységhez kapcsolódó valamennyi eszközt, illetve az ahhoz nem kapcsolódó néhány eszközt (különösen a FÁK-országokbeli teljesítő hiteleket) a Parexből átviszik az újonnan alapított bankba.
The remaining non-core and non-performing assets (loans, securities and repossessed real estate) will remain with Parex banka, […].
Az alaptevékenységhez nem kapcsolódó és nem teljesítő többi eszköz (hitelek, értékpapírok és visszavett ingatlanok) a Parex tulajdonában maradnak, […].
Table 1 illustrates the structures of Citadele banka and Parex banka after the split.
Az 1. táblázat a Citadele és a Parex felosztás utáni felépítését mutatja.
Shareholders structure after the split
táblázat Részvényesek a felosztás után
Minority shareholders
Kisebbségi részvényesek
Latvia has already taken initial steps to implement the ‘good-out’ scenario.
Lettország a „kedvező kimenetelű” forgatókönyv végrehajtása érdekében már megtette az első lépéseket.
In consequence, the following assets and liabilities will be transferred from Parex banka to Citadele banka:
Következésképp a Parexből a következő eszközök és források kerülnek át a Citadele-hez: