natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A new amendment to the Mining Act entered into force on 23 January 2009 (after the Commission’s decision to open the formal investigation procedure), reducing the mining fee for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008 back to 12 % (while maintaining the ‘Brent Clause’) [29].
2009. január 23-án (a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát követően) a bányatörvény újabb módosítása [29] lépett hatályba, amely az 1998. január 1. és 2008. január 1. között termelésbe állított mezők tekintetében újra 12 %-ra csökkentette a bányajáradékot (a Brent felár fenntartásával).
The applicable mining fee for other types of fields remained the same as in the Mining Act applicable in 2008.
Az egyéb típusú mezők esetében fizetendő bányajáradék a bányászati törvény 2008-ban hatályos változatához képest nem változott.
Table 2 summarises the applicable mining fees under the authorisation regime according to the different versions of the Mining Act.
A 2. táblázat összefoglalja a bányászati törvény különböző változatai alapján az engedélyezési rendszer keretében alkalmazandó bányajáradékokat.
Summary of the applicable mining fees in the authorisation regime under the Mining Act
A bányászati törvény szerint az engedélyezési rendszer keretében alkalmazandó bányajáradékok összefoglalása
‘J’ is to be calculated according to a formula based on historical gas prices, extracted quantity and value; see recital 11.
A „J” tényező egy olyan képlet alapján számítandó ki, amely a korábbi gázárakon, valamint a kitermelt mennyiségen és értéken alapul, lásd a (11) preambulumbekezdést.
Fee applicable up until 2008
2008-ig alkalmazandó bányajáradék
Fee applicable in 2008
2008-ban alkalmazandó bányajáradék
Fee applicable from 23 January 2009
2009.1.23-tól alkalmazandó bányajáradék
Production started before 1 January 1998
előtt termelésbe állítva
(at least 12 %)
(legalább: 12 %)
(at least 30 %, + 3 % or 6 % Brent Clause)
(legalább: 30 %, +3 % vagy 6 % Brent felár)
Production started between 1 January 1998 and 1 January 2008
és 2008.1.1. között termelésbe állítva
(+ 3 % or 6 % Brent Clause)
(+ 3 % vagy 6 % Brent felár)
Production started after 1 January 2008
után termelésbe állítva
Gas fields with an annual production of less than 300m m3
Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége nem éri el a 300 millió m3-t
Oil fields with an annual production of less than 50 kt
Kőolajmezők, ahol a kitermelt kőolaj évi mennyisége nem éri el a 50 kt-t
Gas fields with annual production between 300-500m m3
Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége 300 millió és 500 millió m3 között van
Oil fields with an annual production between 50-200 kt
Kőolajmezők, ahol a kitermelt kőolaj évi mennyisége 50 és 200 kt között van
Gas fields with an annual production above 500m m3
Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége 500 millió m3 felett van
Oil fields with an annual production above 200 kt
Kőolajmezők, ahol a kitermelt kőolaj évi mennyisége 200 kt felett van
Hydrocarbons with special mining conditions
Szénhidrogének különleges bányászati feltételekkel
High inert gas
Magas inertgáztartalmú földgáz
The alleged state aid measure under scrutiny is the 22 December 2005 extension agreement between MOL and the Hungarian State, which allowed the company a certain degree of exemption from the increased mining fee on hydrocarbon extraction stipulated in a subsequent amendment to the Hungarian Mining Act.
A vizsgált állítólagos állami támogatási intézkedés a MOL és a Magyar Állam között 2005. december 22-én létrejött meghosszabbítási szerződés, amely lehetővé tette a MOL számára, hogy bizonyos fokig mentesüljön a szénhidrogén-kitermelés után fizetendő bányajáradéknak a bányászati törvény későbbi módosításából következő emelése alól.
Given the way the agreement and the subsequent amendment were designed, the Commission regards them as part of the same measure (the measure) and the opening decision assessed their joint impact.
A szerződés és a későbbi módosítás kialakítását figyelembe véve a Bizottság ezeket ugyanazon intézkedés részének tekinti (a továbbiakban: az intézkedés), és az eljárás megindításáról szóló határozatában együttes hatásukat értékelte.
In its preliminary assessment the Commission took the view that the measure constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and could not see any grounds on which it could be compatible with the internal market, since no derogation seemed to be applicable.
A Bizottság előzetes értékelésében úgy ítélte meg, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, és nem talált olyan okot, amelynek alapján a belső piaccal összeegyeztethető lehetne, mivel egyetlen mentesség sem tűnt alkalmazhatónak.
Further details can be found in the opening decision, which is to be taken as an integral part of this Decision.
A további ténybeli adatokat az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza, amely e határozat szerves részének tekintendő.
V. COMMENTS FROM HUNGARY
V. MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
Hungary’s main arguments with regard to the cumulative criteria defining state aid include: (i) the absence of selectivity and (ii) the absence of any advantage to the alleged beneficiary.
Magyarország főbb érvei az állami támogatás meghatározásának kumulatív kritériumai tekintetében többek között i. a szelektivitás hiányára és ii. az állítólagos kedvezményezett által élvezett előny hiányára vonatkoznak.
As regards selectivity, the Hungarian authorities basically argue that the measure is not selective, because by concluding the extension agreement MOL became subject to another regime different from the authorisation regime.
A szelektivitást illetően a magyar hatóságok lényegében azzal érvelnek, hogy az intézkedés nem szelektív, mivel a meghosszabbítási szerződés megkötése következtében a MOL az engedélyezési rendszertől eltérő más rendszer hatálya alá került.
In the first place, Hungary confirms that there is a difference between the concession and the authorisation regimes, emphasising that in the case of a concession the mining company can, in its concession bid, offer a higher fee than stated in the tender notice, whereas under the authorisation regime the fee is stipulated by the Mining Act.
Magyarország először is megerősíti, hogy különbség van a koncessziós és az engedélyezési rendszer között, és kiemeli, hogy koncesszió esetében a bányavállalkozó ajánlatában kínálhat magasabb bányajáradékot, mint ami a pályázati kiírásban szerepel, míg az engedélyezési rendszer esetében a bányajáradék mértékét a bányászati törvény határozza meg.
Hungary further argues that alongside these two regimes there was a need for a new ‘quasi-concessionary’ solution, laying down the mining fee in an individual contract outside the concession system.
Magyarország azzal folytatja, hogy e két rendszer mellett szükség volt egy új, ún. kvázi-koncessziós megoldásra, azért, hogy annak keretében a bányajáradék összegét a koncessziós rendszeren kívül, egyedi szerződésben rögzítsék.
In Hungary’s view the extension agreement under Section 26/A(5) of the Mining Act can be seen as an appropriate legal basis for such a ‘quasi-concessionary’ solution, effectively taking the mining right out of the authorisation regime and placing it on a contractual basis.
Magyarország véleménye szerint a bányászati törvény 26/A. cikkének (5) bekezdése szerinti meghosszabbítási szerződés megfelelő jogalapnak tekinthető egy ilyen „kvázi-koncessziós” megoldáshoz, mivel a bányászati jogot ténylegesen kivonja az engedélyezési rendszer hatálya alól, és szerződéses alapra helyezi.
Hungary adds that the extension agreement stems directly from the logic of the Mining Act.
Magyarország hozzáteszi, hogy a meghosszabbítási szerződés közvetlenül a bányászati törvény logikájából következik.
According to Hungary, fixing the mining fee for the duration of the extension agreement is a natural element of the agreement referred to in Section 26/A(5) of the Mining Act and the extension could not have been concluded on different terms.
Magyarország szerint a bányajáradéknak a meghosszabbítási szerződés teljes időtartamára történő rögzítése természetes eleme a bányászati törvény 26/A. cikkének (5) bekezdésén alapuló szerződésnek, és a határidő meghosszabbításáról nem lehetett volna más feltételekkel megállapodni.
Moreover, all other mining companies could expect the same, so there was no preferential treatment for MOL.
Ezenkívül az összes többi bányavállalkozó is számíthat erre, következésképpen a MOL-t nem részesítették kedvezményes elbánásban.
Specifically, Section 20(11) of the Mining Act stipulates that the mining fee is the fee as laid down in: (i) the concession agreement; (ii) the Mining Act, or (iii) the extension agreement.
Nevezetesen a bányászati törvény 20. cikkének (11) bekezdése kimondja, hogy a bányajáradék összege i. a koncessziós szerződésben, ii. a bányászati törvényben vagy iii. a meghosszabbítási szerződésben meghatározott összeg.
Thus, the Hungarian authorities argue that the Mining Act explicitly allows for the fee under an extension agreement to stay unchanged, even in the event of changes in the legislation.
A magyar hatóságok érvelése szerint így a törvény kifejezetten előírja, hogy a meghosszabbítási szerződésben megállapított bányajáradék nem változik, még jogszabály-módosítás esetén sem.
In the view of the Hungarian authorities this is clearly stated in the Mining Act, i.e. in Section 26/A(5), which stipulates that the increased fee is maximum 1,2 times the original mining fee [30].
A magyar hatóságok véleménye szerint ezt a bányászati törvény, pontosabban annak 26/A. cikkének (5) bekezdése világosan kimondja, amikor úgy rendelkezik, hogy a megnövelt összegű járadék legfeljebb a járadék eredeti összegének 1,2-szerese [30].
Therefore, Hungary argues, the Hungarian Act precludes application of any higher fee.
Magyarország szerint tehát a magyar jog kizárja ennél magasabb összegű bányajáradék alkalmazását.
As regards the claimed lack of advantage, Hungary explains that mineral resources are the property of the State and they pass into private ownership through mining by companies holding a mining right acquired against payment.
Az előny állítólagos hiányát illetően Magyarország kifejti, hogy az ásványi nyersanyagok az állam tulajdonát képezik, és a bányászati joggal rendelkező bányavállalkozók általi bányászattal, a bányászati jog árának megfizetése ellenében kerülnek magántulajdonba.
Hungary cites the Ryanair judgment as an analogy and insists that this particular activity of the State is comparable to that of a market operator, even if the State acts in the role of a public authority [31].
Magyarország analógiaként a Ryanair-ügyben hozott ítéletre [31] hivatkozik, és azt állítja, hogy az állam e tevékenysége piaci szereplő tevékenységéhez hasonlítható, még ha az állam hatóságként jár is el.
Hungary denies that the mining fee is a kind of tax, defining it as the price paid for the extraction of the minerals, or the State’s share.
Magyarország tagadja, hogy a bányajáradék adójellegű lenne, és azt az ásványi nyersanyagok kitermeléséért fizetett árként vagy az állam részesedéseként írja le.
Hungary stresses that the fact that the fee is set by law is not decisive grounds for concluding that it is a type of tax.
Magyarország hangsúlyozza, az a tény, hogy a bányajáradékot jogszabály határozza meg, nem döntő tényező annak eldöntése szempontjából, hogy a bányajáradék adójellegű-e.
Moreover, Hungary also explains that the three different payment obligations under the extension agreement (i.e. the extension fee, the increased mining fee extended to all fields and the one-off payment) which stem from the relevant provisions of the Mining Act should not be viewed as compensation for the State’s renouncing income to which it is entitled in any event.
Emellett Magyarország kifejti, hogy a meghosszabbítási szerződés alapján fennálló három különböző fizetési kötelezettség (vagyis a meghosszabbításért fizetendő térítés, a valamennyi bányatelekre kiterjedő megemelt összegű bányajáradék és az egyszeri térítés), amelyek a bányászati törvény vonatkozó rendelkezéseiből erednek, nem tekintendők az olyan bevételek ellentételezésének, amelyekről az állam lemondott, holott azokra mindenképpen jogosult.
According to Hungary, from the point of view of the State these payments may be regarded as additional income, in exchange for which the State renounces its right to put the fields up for tender under the concessionary regime, bearing in mind the associated risks and potential revenue.
Magyarország szerint az állam szempontjából ezek a fizetések többletbevételnek tekinthetők, amelynek ellenében az állam lemond arról a jogáról, hogy az érintett mezőkre a koncessziós rendszer keretében pályázatot írjon ki, szem előtt tarva a kapcsolódó kockázatokat és a lehetséges bevételeket.
Hungary emphasises that following the disputed amendment of the Mining Act no other market participant has actually had to pay a higher mining fee than MOL, since there were no competitors falling into the categories with higher mining fees in the relevant period.
Magyarország hangsúlyozza, hogy a törvény vitatott módosítását követően de facto egyetlen más piaci szereplőnek sem kell magasabb összegű bányajáradékot fizetnie mint a MOL-nak, mivel a szóban forgó időszakban nem voltak olyan versenytársak, amelyek a magasabb bányajáradék alá tartozó kategóriákba tartoztak volna.
MOL’s yearly mining fee payments (actual and hypothetical)
A MOL által fizetendő bányajáradékok éves összege (tényleges és elméleti összegek)
The figures are based on data provided by the Hungarian authorities.
A számadatok a magyar hatóságok által szolgáltatott információkon alapulnak.
(in HUF millions)
(millió HUF)
Payment item
Fizetés jogcíme
Actual: under the extension agreement
Tényleges: a meghosszabbítási szerződés szerint
Hypothetical: under the Mining Act in force
Elméleti: a hatályos bányászati törvény szerint
Net present value of the difference in 2009
A különbség nettó jelenértéke 2009-ben
One-off payment [32]
Egyszeri térítés [32]
Extension fee [33]
Meghosszabbításért fizetendő térítés [33]
Mining fee [34]
Bányajáradék [34]
Extension fee
Meghosszabbításért fizetendő térítés
Mining fee
Bányajáradék
GRAND TOTAL
VÉGÖSSZEG
Furthermore, Hungary argues that as a result of the extension agreement, over the years and taking into account all the components in the agreement, including the extension fee and the one-off payment, MOL actually paid more in absolute terms to the State than it would have paid without the extension agreement, i.e. under the Mining Act.
Magyarország továbbá azt állítja, hogy a meghosszabbítási szerződés következtében a MOL ténylegesen (a szerződés összes elemét, vagyis a meghosszabbításért fizetendő térítést és az egyszeri térítést is figyelembe véve) az évek során abszolút értéken többet fizetett az államnak, mint amennyit a szerződés hiányában, vagyis a bányászati törvény hatálya alatt maradva fizetett volna.
The actual payments made by MOL compared to the hypothetical ones are shown in Table 3 above.
A MOL által teljesített tényleges fizetéseket, az elméleti összegekkel szembeállítva a fenti 3. táblázat mutatja.
The figures were provided by the Hungarian authorities.
Az adatokat a magyar hatóságok szolgáltatták.
In Hungary’s view, mining companies have a legitimate expectation as regards the predictability of the mining fee, which therefore should be stable over time.
Magyarország véleménye szerint a bányavállalkozóknak jogos elvárása fűződik a bányajáradék kiszámíthatóságához, ezért annak az idő folyamán állandónak kell lennie.
This was the thinking behind the amendment to the Mining Act, since, although the mining fee changed, there was not actually any mining company whose mining fee changed as a result of the amendment.
A jogalkotó a bányászati törvény módosítása során követte ezt a logikát, mivel annak ellenére, hogy a bányajáradék mértéke változott, ténylegesen nem volt olyan bányavállalkozás, amelynek a bányajáradéka a törvénymódosítás következtében változott volna.
According to Hungary, the amendments to the Mining Act might suggest that the State could change the mining fee in respect of fields already in operation.
Magyarország szerint a bányászati törvény módosításai azt sugallhatják, hogy az állam a már termelésbe állított mezők tekintetében módosíthatja a bányajáradékot.
The 2008 amendment, however, was the result of a compromise in the course of the negotiations preceding the adoption of the Mining Act.
A 2008-as módosítás azonban a törvény elfogadását megelőző egyeztetések során elért kompromisszum eredménye volt.
Thus, it was implicitly accepted that there were legitimate expectations.
Így a jogalkotó implicit módon elfogadta, hogy vannak jogos elvárások.
Consequently, a mining company can legitimately expect that the State will not increase any of these fees unilaterally.
Következésképpen egy bányavállalkozó joggal várhatja el, hogy az állam egyoldalúan ne módosítsa ezeket a díjakat.
Hungary concludes that the system of the Mining Act and its specific provisions entail that mining fees remain unchanged during the whole duration of the contract.
Magyarország megállapítja, hogy a bányászati törvény rendszeréből és egyes rendelkezéseiből az a következtetés vonható le, hogy a bányajáradékok a szerződés teljes időtartama alatt változatlanok maradnak.
Finally, the Hungarian authorities explain that the ‘termination clause’ is based on reasons of national security.
Végezetül a magyar hatóságok kifejtik, hogy az ún. felmondási záradék nemzetbiztonsági megfontolásokon alapul.
The Commission received comments from the following interested parties: MOL (the beneficiary of the alleged aid measure) and the Hungarian Mining Association, of which MOL is a member.
A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek észrevételek: a MOL-tól azaz az állítólagos támogatási intézkedés kedvezményezettjétől, és a Magyar Bányászati Szövetségtől, amelynek a MOL is tagja.
Both interested parties commented along the same lines as Hungary and their observations overlapped to a large extent with those of Hungary.
Mindkét érdekelt fél Magyarországhoz hasonlóan érvelt, észrevételeik és Magyarország észrevételei között jelentős átfedés mutatkozott.
MOL, the alleged beneficiary of the measure in question, states that, contrary to what the Commission maintains in the opening decision, it did not enjoy any preferential treatment on the Hungarian hydrocarbon extraction market.
A MOL, a szóban forgó intézkedés állítólagos kedvezményezettje, azt állítja, hogy a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt állításával ellentétben nem részesült kedvezményes elbánásban a magyar szénhidrogén-kitermelési piacon.
A major share of MOL’s mining fees paid to the Hungarian State comes from the mining fields subject to J % (i.e. put into operation before 1 January 1998), which in practice means that MOL pays 64-75 %, whereas its competitors (who started production at a later stage and operate small fields) are subject merely to the 12 % fee.
A MOL által a magyar államnak fizetett bányajáradékok nagy része a J % alkalmazása alá eső (vagyis 1998. január 1. előtt termelésbe állított) bányatelkekből származik, ami gyakorlatilag azt jelenti, hogy a MOL 64–75 %-ot fizet, míg versenytársainak (amelyek később kezdték meg a termelést és kisebb mezőket üzemeltetnek) csupán a 12 %-os bányajáradékot kell fizetniük.
Furthermore, the conclusion of the extension agreement meant that MOL paid more to the State (taking into account all components in the extension agreement) than it would have paid without the agreement, merely on the basis of the original Mining Act.
Ezenkívül a meghosszabbítási szerződés azt eredményezte, hogy a MOL többet fizetett az államnak (a meghosszabbítási szerződés valamennyi elemét figyelembe véve), mint amennyit a szerződés hiányában, pusztán a bányászati törvény eredeti változata alapján fizetett volna.
As regards the Commission’s argument that the extension agreement cannot be considered analogous to a concession, because it was subject to the authorisation regime, MOL notes that the extension of the mining right is not a right subject to authorisation on the basis of a unilateral decision by the State, but only following an agreement with the mining company.
A Bizottság azon érvét illetően, hogy a meghosszabbítási szerződés nem vizsgálható a koncesszió analógiájaként, mivel az az engedélyezési rendszer hatálya alá tartozott, a MOL megjegyzi, hogy a bányászati jog meghosszabbítása nem az állam által egyoldalú döntés alapján megadott engedély tárgyát képező jog, hanem arra csak a bányavállalkozóval kötött szerződés után van lehetőség.
If the purpose of the legislation had been to make this a matter for the State’s discretion, the relevant provision would have been drafted differently.
Ha a jogalkotó ezt az állam mérlegelési jogkörébe kívánta volna utalni, másként alakította volna ki a vonatkozó rendelkezést.
The wording of the Mining Act suggests that the legislative intention was to treat the extension agreement in a way analogous to concessions.
A törvény megfogalmazása arra enged következtetni, hogy a jogalkotó a meghosszabbítási szerződést inkább a koncesszióval analóg módon kívánta szabályozni.
In the opening decision the Commission argues that there is a contradiction between the Hungarian authorities’ claim that the amendment of the Mining Act was necessary to raise more revenue and the fact that MOL was in practice exempted from the increased fees.
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azzal érvel, hogy ellentmondás van a magyar hatóságok azon állítása, amely szerit a törvény módosítására az állami bevételek növelése érdekében volt szükség, és azon tény között, hogy a MOL de facto mentesült a megemelt bányajáradékok alól.
In the view of MOL, this statement is not contradictory.
A MOL véleménye szerint ez az állítás nem ellenmondásos.
For one thing, the company paid more to the State under the extension agreement, than it would have paid under the Mining Act.
A társaság egyrészt többet fizetett az államnak a meghosszabbítási szerződés alapján, mint amennyit a bányászati törvény alapján fizetett volna.
MOL also pays very high mining fees on the fields subject to J. In addition, the amendment to the Mining Act could have an effect on fields put into operation in the future.
A MOL ezenkívül nagyon magas összegű bányajáradékot fizet a „J” tényező alkalmazása alá tartozó mezők után. Emellett a törvénymódosítás hatást fejthet ki a jövőben termelésbe állításra kerülő mezők esetében.
MOL maintains that the extension payment components are not in any way a fine, as the Commission suggests.
A MOL szerint a meghosszabbítás térítésre vonatkozó elemei a Bizottság állításával ellentétben semmiképp sem tekintendők bírságnak.
The Mining Act also lays down penalties/fines for where mining activity is carried out in breach of the Mining Act.
A bányászati törvény szankciókról/bírságokról is rendelkezik arra az esetre, ha a bányászati tevékenységet a törvény rendelkezéseibe ütköző módon folytatják.
The fees under the extension agreement are a result of the negotiation process between the mining company and the State.
A meghosszabbítási szerződésben meghatározott térítések a bányavállalkozó és az állam közötti tárgyalások eredményei.
It was not compulsory to conclude the contract: the mining company could also have chosen not to conclude one, lose its mining right and then bid under the open tender procedure, whereby it might have ultimately obtained the mining right more cheaply.
A szerződés megkötése nem kötelező, a bányavállalkozó dönthet úgy is, hogy nem köti meg a szerződést, elveszíti bányászati jogát, majd ajánlatot nyújt be a nyilvános pályázati eljárásban, amelynek alapján végül lehetséges, hogy olcsóbban szerzi meg a bányászati jogot.
It is misleading to compare MOL, who concluded such an extension agreement, with competitors operating under the authorisation regime.
Félrevezető az ilyen meghosszabbítási szerződést kötött MOL-t az engedélyezési rendszer alatt működő versenytársakkal összehasonlítani.