natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Georgia is recognised at the level of the European Union under the procedure established by Article 18(3)(c) of Directive 2001/25/EC of the European Parliament and of the Council of 4 April 2001 on the minimum level of training of seafarers [3], as recognitions of Georgian certificates by Italy and Greece are published in the Official Journal of the European Union [4] and therefore remain valid in accordance with Article 19(5) of Directive 2008/106/EC, in spite of the fact that Directive 2001/25/EC has been repealed.
A tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4-i 2001/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [3] 18. cikke (3) bekezdésének c) pontjában megállapított eljárás keretében Grúzia európai uniós szintű elismeréssel rendelkezik, a grúz bizonyítványok Olaszország és Görögország általi elismerését ugyanis közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [4], így az elismerés a 2008/106/EK irányelv 19. cikkének (5) bekezdése értelmében érvényes marad annak ellenére is, hogy a 2001/25/EK irányelv hatályát vesztette.
The Commission assessed the maritime education, training and certification systems in Georgia, in line with Article 21(1) of Directive 2008/106/EC, to verify whether this country continues to comply with the requirements of the STCW Convention and whether appropriate measures have been taken to prevent fraud involving certificates.
A Bizottság a 2008/106/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban értékelte a grúz tengerészeti oktatási, képzési és képesítési rendszereket, hogy megvizsgálja, az ország továbbra is eleget tesz-e az STCW-egyezmény követelményeinek, és megfelelően gondoskodik-e a bizonyítványokkal kapcsolatos csalások megelőzéséről.
This assessment, which was based on the results of a fact-finding inspection performed by experts of the European Maritime Safety Agency in September 2006, revealed several deficiencies.
Ez az értékelés – amely az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség szakértői által 2006 szeptemberében készített tényfeltáró vizsgálat eredményeire támaszkodott – számos hiányosságot tárt fel.
The Commission provided the Member States with a report on the results of the assessment of compliance.
A megfelelőség-értékelés eredményéről a Bizottság jelentésben tájékoztatta a tagállamokat.
Subsequently, the Commission requested the Georgian authorities, by letters of 27 February 2009 and 23 March 2010, to provide evidence demonstrating whether the deficiencies detected during the assessment were adequately addressed.
A Bizottság ezután a 2009. február 27-i és 2010. március 23-i levelében felkérte a grúz hatóságokat, hogy bocsássanak rendelkezésére bizonyítékokat a vizsgálat során feltárt hiányosságok megfelelő kezeléséről.
Where deficiencies had been identified during the assessment of compliance with the STCW Convention, the Georgian authorities provided to the Commission on its request, by letters of 1 May 2009, 12 January 2010, 17 February 2010 and 14 April 2010, some information concerning the implementation of corrective action as regards these issues.
Az STCW-egyezménynek való megfelelés értékelésekor feltárt hiányosságokra vonatkozóan a grúz hatóságok – a Bizottság kérésére – 2009. május 1-jei, 2010. január 12-i, 2010. február 17-i és 2010. április 14-i levelükben némi információt közöltek a hiányosságok kiigazítását célzó intézkedések végrehajtásáról.
The evaluation of the replies of the Georgian authorities, which was conducted by the Commission, confirmed that the information provided address only a very minor part of these deficiencies, while it revealed that the majority of the deficiencies that were identified during the assessment of compliance remain unresolved.
A grúz hatóságok válaszainak Bizottság általi áttekintése során bebizonyosodott, hogy a benyújtott információk alig kapcsolódnak a feltárt hiányosságokhoz, illetve hogy a megfelelőség-értékelés során megállapított hiányosságok többsége továbbra is megoldatlan maradt.
These deficiencies concern several sections of the STCW Convention and especially missing national provisions to implement some requirements of the STCW Convention, such as in particular the implementation of a quality standards system and the use of simulators, the functioning of the quality standards system both in the administration and some maritime education and training institutions, the monitoring of these institutions by the administration, as well as numerous certification requirements relating to both the deck and engine departments.
A hiányosságok az STCW-egyezmény több szakaszát érintik, és mindenekelőtt abból adódnak, hogy az STCW-egyezmény egyes előírásainál hiányoznak az azokat végrehajtó nemzeti rendelkezések. Ilyen előírás különösen, hogy minőségbiztosítási rendszert kell bevezetni, szimulátorokat kell alkalmazni, mind a hatóságnál, mind az egyes tengerészeti oktatási és képzési intézményekben minőségbiztosítási rendszernek kell működnie és a hatóságnak figyelemmel kell követnie ezeket az intézményeket, továbbá ideértendő még számos képesítési követelmény a fedélzeti és gépüzemi szolgálatra vonatkozóan.
These non-conformities affect various core provisions of the STCW Convention and risk affecting the overall level of competence of seafarers holding certificates issued by Georgia.
Ezek a szabálytalanságok az STCW-egyezmény több alaprendelkezését érintik, és hatással lehetnek a Grúzia által kiadott bizonyítvánnyal rendelkező tengerészek általános kompetenciaszintjére.
The outcome of the assessment of compliance and the evaluation of the information provided by the Georgian authorities demonstrate that Georgia does not comply fully with the relevant requirements of the STCW Convention and therefore its recognition by the European Union should be withdrawn.
A megfelelés értékelésének és a grúz hatóságok által megadott információk kiértékelésének eredményei azt bizonyítják, hogy Grúzia nem felel meg teljes mértékben az STCW-egyezmény vonatkozó követelményeinek, ezért indokolt, hogy az Európai Unió Grúzia elismerését e tekintetben visszavonja.
The recognition of Georgia that was granted according to Article 18(3)(c) of Directive 2001/25/EC is withdrawn as regards education, training and certification of seafarers, for the purpose of recognition of certificates of competency issued by this country.
Ami a Grúzia által kiállított, képesítést igazoló bizonyítványok elismerését illeti, Grúzia tengerészeti oktatás, képzés és képesítés terén való – a 2001/25/EK irányelv 18. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló – elismerését az Unió visszavonja.
OJ C 268, 7.11.2003, p. 7, and OJ C 85, 7.4.2005, p. 8.
HL C 268., 2003.11.7., 7. o. és HL C 85., 2005.4.7., 8. o.
on the signing, on behalf of the European Union, of the Agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas
az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
On 27 November 2008 the Council authorised the Commission to open negotiations with Georgia on an agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas (hereinafter referred to as the ‘Agreement’).
2008. november 27-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Grúziával egy, az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).
The negotiations were successfully concluded and the Agreement was initialled on 25 November 2009.
A tárgyalások 2009. november 25-én a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.
This Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which the United Kingdom does not take part, in accordance with Council Decision 2000/365/EC of 29 May 2000 concerning the request of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to take part in some of the provisions of the Schengen acquis [1]; the United Kingdom is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal [1] összhangban nem vesz részt. Ennél fogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
This Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis in which Ireland does not take part, in accordance with Council Decision 2002/192/EC of 28 February 2002 concerning Ireland’s request to take part in some of the provisions of the Schengen acquis [2]; Ireland is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal [2] összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol on the position of Denmark, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark is not taking part in the adoption of this Decision and is not bound by it or subject to its application.
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
The Agreement should be signed subject to its conclusion,
A megállapodást alá kell írni, figyelemmel a megkötésére,
The signing of the Agreement between the European Union and Georgia on the facilitation of the issuance of visas (hereinafter referred to as the ‘Agreement’) is hereby approved on behalf of the Union, subject to the conclusion of the said Agreement [3].
Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére [3].
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to sign the Agreement on behalf of the Union subject to its conclusion.
A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
The texts of the Agreement, the Protocol and the Declarations will be published together with the decision on the conclusion of the Agreement.
A megállapodás, a jegyzőkönyv és a nyilatkozatok szövegét a megkötésről szóló határozattal együtt hirdetik ki.
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 148(2) thereof,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 148. cikke (2) bekezdésére,
Having regard to the opinion of the Employment Committee [4],
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére [4],
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) stipulates in Article 145 that Member States and the Union shall work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce as well as labour markets that are responsive to economic change and with a view to achieving the objectives defined in Article 3 of the Treaty on European Union (TEU).
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 145. cikke kimondja, hogy a tagállamok és az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 3. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására törekednek a foglalkoztatás és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A tagállamok a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével közös érdekű ügynek tekintik a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanácsban az EUMSz.
Member States, having regard to national practices related to the responsibilities of management and labour, shall regard promoting employment as a matter of common concern and shall coordinate their action in this respect within the Council, in accordance with the provisions of Article 148 of the TFEU.
148. cikke rendelkezéseinek megfelelően összehangolják.
The TEU stipulates in Article 3(3) that the Union shall aim at full employment and shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States’ social policies.
Az EUSz. 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Unió célja a teljes foglalkoztatottság, küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet; a Szerződés meghatározza továbbá, hogy az Unió kezdeményezheti a tagállamok szociálpolitikáinak összehangolását. Az EUMSz.
Article 8 of the TFEU stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women.
8. cikke értelmében az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására.
Article 9 thereof provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education and training.
A Szerződés 9. cikke kimondja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás és a képzés magas szintjére vonatkozó követelményeket.
The TFEU provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
Az EUMSz. előírja, hogy a Tanács a tagállami politikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogad el.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
A 2000-ben elindított lisszaboni stratégia azon a felismerésen alapult, hogy az Uniónak – a világszintű versenyre, a technológiai változásokra, a környezeti kihívásokra és az idősödő népességre tekintettel – a társadalmi kohézió fokozásával egyidejűleg növelnie kell a foglalkoztatás mértékét, valamint javítania kell termelékenységét és versenyképességét.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth and more and better jobs.
Félidős értékelését követően a stratégiát 2005-ben újraindították; az értékelés eredményeként nagyobb hangsúly helyeződött a növekedésre, valamint a munkahelyek számának növelésére és minőségük javítására.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia hozzájárult az uniós gazdaság- és foglalkoztatáspolitika általános irányvonala körüli konszenzus kialakulásához.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council Decision 2005/600/EC [5] and revised in Council Decision 2008/618/EC [6].
A stratégia keretében a Tanács 2005/600/EK határozatában [5] átfogó gazdaságpolitikai és foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat fogadott el, amelyeket a 2008/618/EK tanácsi határozat [6] felülvizsgált.
The 24 guidelines laid the foundations for the National Reform Programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour market reform priorities for the Union as a whole.
A 24 iránymutatás meghatározta a nemzeti reformprogramok alapjait, és felvázolta az egész Unió makro- és mikrogazdasági, valamint munkaerő-piaci reformprioritásait.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
A tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy az iránymutatások nem határozták meg eléggé egyértelműen a prioritásokat, és hogy erősebb kapcsolatra lett volna szükség az iránymutatások között.
This limited their impact on national policymaking.
Az iránymutatások emiatt csak korlátozott hatást fejtettek ki a nemzeti szakpolitikák alakítására.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
A 2008-ban kezdődött pénzügyi és gazdasági válság miatt rengeteg munkahely szűnt meg, jelentősen visszaesett a teljesítmény, és drámaian romlott az államháztartások helyzete.
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Az európai gazdaságélénkítési terv azonban – részben az összehangolt költségvetési ösztönzés révén – segítette a tagállamokat a válság kezelésében, miközben az euro biztosította a makrogazdasági stabilitást.
The crisis therefore showed that when the coordination of Union policies is strengthened and rendered effective, it can deliver significant results.
A válság ily módon rávilágított arra, hogy az uniós szakpolitikák összehangolásának megerősítése és hatékonyabbá tétele jelentős eredményekhez vezet.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economic and employment performance.
A válság kiemelte azt is, hogy a gazdasági és foglalkoztatási teljesítmény tekintetében a tagállamok erőteljesen függnek egymástól.
The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, known as ‘the Europe 2020 Strategy’, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
A Bizottság javaslatot tett arra, hogy a következő évtizedre új – az „Európa 2020 stratégia” néven ismert – stratégiát dolgozzanak ki, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve kerüljön ki a válságból, és gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság, termelékenység és társadalmi kohézió jellemez.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability, the promotion of more and better jobs and the sustainability of public finance, improve competitiveness and productivity, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
A gazdasági válságból való kilábalást szolgáló átfogó exitstratégiák részeként a tagállamoknak nagyszabású reformokat kell végrehajtaniuk a makrogazdasági stabilitás, a több és jobb munkahely megteremtése, valamint az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása érdekében, javítaniuk kell a versenyképességüket és a termelékenységüket, csökkenteniük kell a makrogazdasági egyensúlytalanságokat, és javítaniuk kell a munkaerő-piaci teljesítményt.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében összehangolt módon vissza kell vonni a költségvetési ösztönzőket.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Az Európa 2020 stratégia keretében a tagállamoknak és az Európai Uniónak az „intelligens” növekedést célzó – azaz a tudáson és az innováción alapuló – reformokat kell végrehajtaniuk.
Reforms should aim at improving the quality of education and ensuring access for all, as well as strengthening research, business performance and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
A reformoknak az Unió egészében megvalósuló innováció- és tudástranszfer elősegítése érdekében az oktatás minőségének javítására és mindenki számára hozzáférhetővé tételére, továbbá a kutatás és az üzleti teljesítmény fokozására, valamint a szabályozási keret további javítására kell irányulniuk.
Reforms should encourage entrepreneurship, the development of small and medium-sized enterprises (SMEs) and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality and sustainable jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
A reformoknak ösztönözniük kell a vállalkozói szellemet, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlődését, elő kell segíteniük, hogy a kreatív ötletekből olyan innovatív termékek, szolgáltatások és eljárások szülessenek, amelyek eredményeként megvalósul a növekedés, a területi, a gazdasági és a társadalmi kohézió, valamint minőségi és fenntartható munkahelyek jönnek létre, és amelyek hozzájárulnak az európai és világszintű társadalmi kihívások hatékonyabb kezeléséhez.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
Ebben az összefüggésben lényeges, hogy a lehető legjobban kihasználjuk az információs és kommunikációs technológiákat.
The policies of the Union and of Member States, including their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Az Unió és a tagállamok szakpolitikáinak – ideértve reformprogramjaikat is – a „fenntartható növekedés” megvalósítására kell törekedniük.
Sustainable growth means building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
A fenntartható növekedés a következőket jelenti: energia- és erőforrás-hatékony, fenntartható és versenyképes gazdaság megteremtése, a költség és a haszon igazságos elosztása, valamint Európa vezető szerepének kiaknázása az új folyamatok és technológiák kifejlesztéséért folyó versenyben, ideértve a környezetbarát technológiákat is.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gas emissions and use resources efficiently, which will also help to prevent environmental degradation and biodiversity loss.
A tagállamoknak és az Uniónak végre kell hajtaniuk az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez és az erőforrások hatékony felhasználásához szükséges reformokat, amelyek hozzá fognak járulni a környezetkárosodásnak és a biológiai sokféleség csökkenésének a megelőzéséhez is.
They should also improve the business environment, stimulate the creation of green jobs and help enterprises to modernise their industrial base.
Javítaniuk kell az üzleti környezetet is, környezetbarát munkahelyek teremtését kell ösztönözniük, valamint korszerűsíteniük kell ipari bázisukat.
The policies of the Union and Member States’ reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Az Unió szakpolitikáinak és a tagállamok reformprogramjainak az „inkluzív növekedés” megvalósítására is kell irányulniuk.