natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48 % for vehicles not fitted with ABS or type approved before 1 October 1991.
48 % az ABS-szel nem felszerelt vagy az 1991. október 1. előtt típusjóváhagyott járművek esetén.
45 % for vehicles registered after 1988 or from the date specified in requirements whichever is the later.
45 % az 1988 után vagy a követelményekben meghatározott időpont után (amennyiben ez később van) nyilvántartásba vett járművek esetén.
43 % for semi-trailers and draw-bar trailers registered after 1988 or from the date in requirements whichever is the later.
43 % az 1988 vagy a követelményekben meghatározott időpont után (amennyiben ez később van) nyilvántartásba vett félpótkocsik és nyerges pótkocsik esetén.
2,2 m/s2 for N1, N2 and N3 vehicles.
N1, N2 és N3 járművek esetén 2,2 m/s2.
Type-approved according to limits in row A or B section 5.3.1.4 of Annex I to Council Directive 70/220/EEC (OJ L 76, 6.4.1970, p. 1) or later or first registered or put into service after 1 July 2002.
Típusjóváhagyás a 70/220/EGK tanácsi irányelv (HL L 76., 1970.4.6., 1. o.) I. mellékletének 5.3.1.4. pontja A vagy B sorában szereplő határértékek szerint, vagy a járművet 2002. július 1. után vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba első alkalommal.
Type approved according to limits in row B section 5.3.1.4 of Annex I to Directive 70/220/EEC or later; row B1, B2 or C section 6.2.1 of Annex I to Council Directive 88/77/EEC (OJ L 36, 9.2.1988, p. 33) or later or first registered or put into service after 1 July 2008.
Típusjóváhagyás a 70/220/EK irányelv I. mellékletének 5.3.1.4. pontja B sorában található határértékek szerint, a 88/77/EGK tanácsi irányelv (HL L 36., 1988.2.9., 33. o.) I. mellékletének 6.2.1. pontja B1, B2 vagy C sorában található határértékek szerint, vagy a járművet 2008. július 1. után vették először nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba.
‘requirements’ are laid down by type-approval requirements at the date of approval, first registration or first entry into service as well as retrofitting obligations or national legislation in the country of registration.
A „követelmények” a jóváhagyáskor, az első nyilvántartásba vételkor vagy forgalomba helyezéskor hatályos típus-jóváhagyási követelményekben, valamint az utólagos módosítási kötelezettségekben vagy a nyilvántartásba vevő ország nemzeti jogszabályaiban kerültek meghatározásra.
For testing of this item equipment is required.
E tétel vizsgálatához berendezésre van szükség.
on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union
a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(2) thereof,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére,
The Treaty provides that Member States are to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate them within the Council.
A Szerződés előírja a tagállamoknak, hogy gazdaságpolitikáikat tekintsék közös érdekű ügynek, és ezeket hangolják össze a Tanácsban.
In accordance with Treaty provisions, the European Union has developed and implemented policy coordination instruments for fiscal policy (the Stability and Growth Pact) and macro-structural policies.
Az Európai Unió a Szerződés rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési politika (a Stabilitási és Növekedési Paktum) és a makrostrukturális politikák területén.
The Treaty provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
A Szerződés előírja, hogy a Tanács a tagállami szakpolitikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogad el.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the European Union’s need to increase employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
A 2000-ben elindított lisszaboni stratégia azon a felismerésen alapult, hogy az Európai Uniónak – a világszintű versenyre, a technológiai változásokra, a környezeti kihívásokra és az idősödő népességre tekintettel – a társadalmi kohézió fokozásával egyidejűleg növelnie kell a foglalkoztatás mértékét, valamint javítania kell termelékenységét és versenyképességét.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
A lisszaboni stratégiát 2005-ben újraindították, azt követően, hogy az időközi értékelése eredményeként nagyobb hangsúly kapott a növekedés, valamint a munkahelyek számának növelése és minőségük javítása.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the Union’s economic and employment policies.
A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia hozzájárult az uniós gazdaság- és foglalkoztatáspolitika általános irányvonala körüli konszenzus kialakulásához.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 [1] and revised in 2008 [2].
A stratégia keretében a Tanács 2005-ben [1] átfogó gazdaságpolitikai és foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat fogadott el, és ezeket 2008-ban [2] felülvizsgálta.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour-market reform priorities for the Union as a whole.
A 24 iránymutatás meghatározta a nemzeti reformprogramok alapját, az Unió egészére felvázolva a kulcsfontosságú makro- és mikrogazdasági, valamint munkaerő-piaci reformprioritásokat.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
A tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy az iránymutatások nem határozták meg eléggé egyértelműen a prioritásokat, és hogy a közöttük lévő kapcsolat szorosabb lehetett volna.
This limited their impact on national policy-making.
Emiatt csak korlátozott hatást fejtettek ki a nemzeti szakpolitikák kialakítására.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
A 2008-ban kezdődött pénzügyi és gazdasági válság miatt jelentős számú munkahely szűnt meg, drasztikusan csökkent a potenciális kibocsátás és drámaian romlott az államháztartások helyzete.
The European Economic Recovery Plan [3] has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Az európai gazdaságélénkítési terv [3] azonban – részben az összehangolt költségvetési ösztönzés révén – segítette a tagállamokat a válság kezelésében, miközben az euro biztosította a makrogazdasági stabilitást.
The crisis therefore showed that economic policy coordination at the level of the Union can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
A válság ily módon rávilágított arra, hogy az uniós szintű gazdaságpolitikai koordináció megerősítése és hatékonyabbá tétele jelentős eredményekkel járhat.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economies and labour markets.
A válság kiemelte továbbá, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai erősen függenek egymástól.
The Commission proposed setting up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy [4], to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth.
A Bizottság javaslatot tett a következő évtized új stratégiájának – az Európa 2020 stratégiának [4] – a kidolgozására, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve kerüljön ki a válságból, és hogy gazdaságát az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés irányába fordítsa.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and of the Union.
Öt kiemelt cél alkotja azokat a közös, a vonatkozó iránymutatásoknál is említett célokat, amelyek a tagállamok – saját kiinduló helyzetük és tagállami körülményeik figyelembevételével meghatározott – fellépéseinek és az Unió fellépéseinek alapját képezik.
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
A tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük a nemzeti célok teljesítése és a növekedést gátló szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reform programmes to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, and reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
A gazdasági válsággal kapcsolatos intézkedések leépítésére vonatkozó átfogó stratégiák (exitstratégiák) részeként a tagállamoknak nagyszabású reformprogramokat kell végrehajtaniuk a makrogazdasági stabilitás és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása, a versenyképesség javítása, továbbá a makrogazdasági egyensúlyhiány csökkentése és a munkaerőpiacok teljesítményének javítása érdekében.
Temporary measures introduced in response to the crisis should be withdrawn in a coordinated manner as appropriate when the recovery is secure.
Amikor a gazdaságélénkülés már biztos lábakon áll, a válság hatására bevezetett ideiglenes intézkedéseket összehangolt módon meg kell szüntetni.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
A költségvetési ösztönzők megszüntetését a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében kell végrehajtani és összehangolni.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Az Európa 2020 stratégia keretében a tagállamoknak és az Uniónak az „intelligens növekedést” célzó – azaz a tudáson és az innováción alapuló – reformokat kell végrehajtaniuk.
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, strengthening research and business performance, and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
A reformoknak az Unió egészében megvalósuló innováció- és tudástranszfer elősegítése érdekében az oktatás minőségének javítására és mindenki számára hozzáférhetővé tételére, a kutatás és az üzleti teljesítmény fokozására, valamint a szabályozási keret további javítására kell irányulniuk.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
A reformoknak ösztönözniük kell a vállalkozói szellemet, elő kell segíteniük, hogy a kreatív ötletekből olyan innovatív termékek, szolgáltatások és eljárások szülessenek, amelyek eredményeként megvalósul a növekedés, minőségi munkahelyek jönnek létre, területi, gazdasági és társadalmi kohézió alakul ki, valamint amelyek hatékonyabban kezelik az európai és a világszintű társadalmi kihívásokat.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
Ebben az összefüggésben lényeges, hogy a lehető legnagyobb mértékben kihasználjuk az információs és kommunikációs technológiák biztosította lehetőségeket.
The policies of the Union and of Member States, including through their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Az Unió és a tagállamok szakpolitikáinak – többek között reformprogramjaik révén – a „fenntartható növekedés” megvalósítását kell célozniuk.
Sustainable growth means decoupling economic growth from the use of resources, building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
A fenntartható növekedés a következőket jelenti: a gazdasági növekedés és az erőforrás-felhasználás szétválasztása, energia- és erőforrás-hatékony, fenntartható és versenyképes gazdaság megteremtése, a költség és a haszon méltányos elosztása, valamint Európa vezető szerepének kiaknázása az új eljárások és technológiák kifejlesztéséért folyó versenyben, ideértve a környezetbarát technológiákat is.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gases emissions and use resources efficiently, which will also assist in preventing environmental degradation and biodiversity loss.
A tagállamoknak és az Uniónak végre kell hajtaniuk az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez és az erőforrások hatékony felhasználásához szükséges reformokat, amelyek elősegítik a környezetkárosodásnak és a biológiai sokféleség csökkenésének a megelőzését is.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and help enterprises modernising their industrial base.
Ezeknek a reformoknak javítaniuk kell továbbá az üzleti környezetet, ösztönözniük kell a környezetbarát munkahelyek létrehozását és elő kell segíteniük, hogy a vállalkozások korszerűsítsék ipari bázisukat.
The policies of the Union, and Member States’ reform programmes should finally also aim at ‘inclusive growth’.
Az Unió szakpolitikáinak és a tagállamok reformprogramjainak végezetül célozniuk kell az „inkluzív növekedés” megvalósítását is.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and the economy.
Az inkluzív növekedés egy olyan összetartó társadalom kialakítását jelenti, amelyben az emberek képessé válnak az előttük álló változások felmérésére és kezelésére, és így a társadalom és a gazdaság aktív szereplőivé válnak.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, the disabled and legal migrants.
A tagállami reformoknak tehát mindenki számára egész életen át biztosítaniuk kell a hozzáférést és a lehetőségeket – csökkentve ezáltal a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget –, különösen a nők, az idősebb munkavállalók, a fiatalok, a fogyatékossággal élő személyek és a legális migránsok munkaerő-piaci részvétele előtt álló akadályok megszüntetése révén.
They should take into account the gender perspective in all these policies.
A reformoknak valamennyi szakpolitikában figyelembe kell venniük a nemek közötti egyenlőség kérdését.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
A reformoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden régió részesüljön.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate and sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
A tagállami reformprogramok középpontjába tehát a munkaerőpiac hatékony működésének biztosítását kell helyezni a sikeres átmenetekbe történő beruházás, a megfelelő készségek fejlesztése, a munkahelyek minőségének javítása, a szegmentáció, a strukturális munkanélküliség és a foglalkoztatáshiány elleni küzdelem révén, ezzel egyidejűleg pedig a szegénység csökkentése érdekében gondoskodni kell a megfelelő és fenntartható szociális védelemről és az aktív befogadásról, a közös megállapodás tárgyát képező államháztartási konszolidáció betartásával.
As an essential element, Member States and the Union should continue and expand their efforts to further improve their regulatory framework, especially for European enterprises.
Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok és az Unió – különösen az európai vállalkozások tekintetében – folytassák és fokozzák a szabályozói keretük további javítására irányuló erőfeszítéseiket.
By strengthening their smart regulation instruments, Member States and the Union should guarantee that legislation is well-designed, proportionate, regularly reviewed and does not cause unnecessary burdens.
A tagállamoknak és az Uniónak – intelligens szabályozói eszközeik megerősítése révén – garantálniuk kell, hogy jogi szabályozásuk alaposan átgondolt, arányos legyen, felülvizsgálatára rendszeresen sor kerüljön, és hogy ne okozzon szükségtelen terheket.
Achievement of the administrative burdens reduction targets remains a priority.
Az adminisztratív terhek csökkentésével kapcsolatos célkitűzések megvalósítása továbbra is elsőbbséget élvez.
The Union’s and the Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Az Unió és a tagállamok strukturális reformjai akkor járulhatnak hozzá ténylegesen a növekedéshez és a munkahely-teremtéshez, ha világgazdasági szinten javítják az Unió versenyképességét, új lehetőségeket nyitnak az európai exportőrök előtt, és versenyképes hozzáférést biztosítanak a legfontosabb importcikkekhez.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster European growth and participation in open and fair markets worldwide.
A reformoknak ezért figyelembe kell venniük a külső versenyképességre gyakorolt hatásaikat, hogy Európában elősegítsék a növekedést, továbbá a nyitott és tisztességes piacokon való részvételt a világ minden részén.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and at a similar pace, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms, and more consistent contribution from European policies to the Strategy’s objectives, taking into account national starting positions.
Az Európa 2020 stratégia hátterét a tagállamok és az Unió által maradéktalanul és azonos ütemben végrehajtott integrált európai és nemzeti szakpolitikáknak kell adniuk annak érdekében, hogy az összehangolt strukturális reformok pozitív tovagyűrűző hatást váltsanak ki, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá a stratégia célkitűzéseihez, az egyes országok saját kiinduló helyzetének figyelembevétele mellett.
While these guidelines are addressed to Member States and the European Union, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Bár ezen iránymutatások a tagállamokat és az Európai Uniót érintik, az Európa 2020 stratégiát valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, valamint a szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel szoros együttműködésben kell végrehajtani, mindezeknek részt kell venniük a nemzeti reformprogramok kidolgozásában, végrehajtásában, valamint a stratégiával kapcsolatos átfogó kommunikációban.
The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Az Európa 2020 stratégia kevesebb iránymutatásra épül, amelyek a korábbi 24 iránymutatás helyébe lépnek, és összhangban kezelik a foglalkoztatáspolitikai és az átfogó gazdaságpolitikai kérdéseket.
The guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to this Recommendation, are intrinsically linked with the relevant guidelines for employment policies.
Az ezen ajánlás mellékletében szereplő tagállami és uniós gazdaságpolitikai iránymutatások szorosan kapcsolódnak a vonatkozó foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokhoz.
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Ezen iránymutatások együttesen alkotják az „Európa 2020 integrált iránymutatást”.
These new integrated guidelines are in line with the conclusions of the European Council.
Ezen új integrált iránymutatás összhangban áll az Európai Tanács következtetéseivel.
They give precise guidance to the Member States on defining their national reform programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and are in line with the Stability and Growth Pact.
Jelezve a tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban pontos útmutatást ad a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaik meghatározása és e reformok végrehajtása tekintetében.
The guidelines will form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States, or, in the case of the broad guidelines on economic policies, for policy warnings that the Commission may issue in cases of insufficient follow-up to the respective country-specific recommendations.
Az integrált iránymutatás képezi majd az alapját a Tanács által a tagállamoknak adható országspecifikus ajánlásoknak, vagy – az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások esetében – azoknak a szakpolitikai figyelmeztetéseknek, amelyeket a Bizottság bocsáthat ki, amennyiben a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat nem követik megfelelő intézkedések.
These guidelines should remain stable until 2014 to ensure a focus on implementation,
Ezen iránymutatások a végrehajtásra történő összpontosítás biztosítása érdekében 2014-ig változatlanok kell, hogy maradjanak,
Member States and, where relevant, the European Union should take into account in their economic policies the guidelines set out in the Annex.
A tagállamok – és adott esetben az Európai Unió is – gazdaságpolitikájukban figyelembe veszik a mellékletben foglalt iránymutatásokat.
Member States should design national reform programmes consistent with the objectives set out in the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
A tagállamok az „Európa 2020 integrált iránymutatásban” megállapított célkitűzésekkel összhangban álló nemzeti reformprogramokat dolgoznak ki.
COM(2009) 615, 19.11.2009.
COM(2009) 615, 2009.11.19.
COM(2010) 2020, 3.3.2010.
COM(2010) 2020, 2010.3.3.
Broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union
A tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások
Guideline 1: Ensuring the quality and the sustainability of public finances
iránymutatás: A közpénzügyek minőségének és fenntarthatóságának biztosítása
Member States should vigorously implement budgetary consolidation strategies under the Stability and Growth Pact (SGP) and, in particular, recommendations addressed to Member States under the excessive deficit procedure, and/or in memoranda of understanding, in the case of balance-of-payments support.
A tagállamoknak a Stabilitási és Növekedési Paktum (a paktum) keretében határozottan végre kell hajtaniuk a költségvetés-konszolidációs stratégiákat és különösen a túlzotthiány-eljárás alapján és/vagy – fizetésimérleg-támogatás esetén – az egyetértési megállapodásokban nekik címzett ajánlásokat.
In particular, Member States should achieve consolidation in line with the Council’s recommendations and meet their medium-term objectives in line with the SGP.
A tagállamoknak különösképpen a Tanács ajánlásaival összhangban kell megvalósítaniuk a konszolidációt, és a paktumnak megfelelően kell elérniük középtávú céljaikat.