natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly, the fact that video games can be regarded as software rather than as audiovisual products in no way affects the fact that some of them can also be regarded as cultural products within the meaning of Article 87(3)(d) of the Treaty.
Sőt, az a tény, hogy a videojátékok inkább szoftvereknek tekinthetők, mint audiovizuális termékeknek, semmiben sem érinti azt a tényt, hogy néhány közülük kulturális terméknek is tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.
It has to be concluded, therefore, that certain video games may constitute cultural products [16].
Helyénvaló tehát azt a következtetést levonni, hogy egyes videojátékok kulturális termékeket képviselnek [16].
In any event, this was explicitly recognised in the decision to initiate the procedure [17].
Ezt egyébként egyértelműen elismerték az eljárás megindításáról szóló határozatban [17].
The Commission would also note that, like any derogation from the general rule spelt out in Article 87(1), the derogation in Article 87(3)(d), must be interpreted in a restrictive fashion.
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjában előírt eltérést, mint a 87. cikk (1) bekezdésében szereplő általános szabálytól való valamennyi eltérést, megszorító módon kell értelmezni.
And so for the production of cinematographic and audiovisual works, the Commission communication to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works states that, for this derogation to apply, ‘Each Member State must ensure that the content of the aided production is cultural according to verifiable national criteria (in compliance with the application of the subsidiarity principle)’ [18].
Ily módon a filmművészeti és audiovizuális alkotásokat gyártó ágazatban a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Regionális Bizottságnak címzett bizottsági közlemény kimondja: ahhoz, hogy ez az eltérés alkalmazható legyen, „minden tagállamnak ügyelnie kell arra, hogy a támogatás tárgyát képező alkotás tartalma kulturális legyen az ellenőrizhető nemzeti kritériumok szerint (a szubszidiaritás elvének megfelelően)” [18].
This principle must be applied in the present case and it should, therefore, be ascertained that the French authorities have drawn up verifiable national criteria for ensuring that the video games eligible for the tax credit have a cultural content.
Ezt az elvet kell alkalmazni erre az esetre, és így ellenőrizni kell, hogy a francia hatóságok olyan ellenőrizhető nemzeti kritériumokat dolgoztak-e ki, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy az adójóváírás címén támogatható videojátékoknak kulturális tartalmuk legyen.
It is precisely because it had doubts about the criteria initially applied by the French authorities that the Commission initiated the investigation procedure in respect of the tax credit.
Pontosan ezért indított vizsgálati eljárást a Bizottság erről az adójóváírásról, mert kétségei merültek fel a francia hatóságok által kezdetben használt kritériumokkal kapcsolatban.
The new selection test should, therefore, be examined in order to check whether it is consistent with the principle set out in recital 65.
Elemezni kell tehát az új kiválasztási tesztet annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e a (65) bekezdésben megfogalmazott elvnek.
To be eligible, a video game must obtain at least 14 out of 22 points.
Ahhoz, hogy a videojáték támogatható legyen, a 22 pontból legalább 14-et kell kapnia.
In line with the reasoning applied by the Commission in its Decision of 22 November 2006 concerning State Aid N 461/2005 (the UK Film Tax Incentive decision) [19], it is necessary to identify among the different criteria involved in the selection test those that can be regarded as relevant when it comes to assessing the cultural content of video games and to ensure that the number of points attached to these criteria is sufficient to ensure that the content of eligible video games can be regarded as cultural within the meaning of Article 87(3)(d) of the Treaty.
A Bizottság által az N 461/05. számú állami támogatásra vonatkozó 2006. november 22-i határozatában (a továbbiakban: „UK Film Tax Incentive” határozat) [19] alkalmazott érvelésnek megfelelően a kiválasztási tesztet alkotó különböző kritériumok között meg kell határozni azokat, amelyek helyesnek tekinthetők a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez, és meg kell győződni arról, hogy az e kritériumoknak adott pontszám elegendő annak biztosítására, hogy a támogatható videojátékok tartalmát kulturálisnak lehessen tekinteni a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.
The first part of the test contains two criteria relating to heritage and may be regarded as having a cultural content.
A teszt első része két kritériumot tartalmaz az örökségre vonatkozóan, és úgy tekinthető, mint ami kulturális tartalommal bír.
This is clearly the case with the criterion for which four points are awarded if the game is an adaptation of a recognised work of Europe’s historical, artistic or scientific heritage.
Egyértelműen ez a helyzet azon kritérium esetében, amely alapján 4 pontot adnak, ha a játék az európai történelmi, művészeti és tudományos örökség elismert művének adaptációja.
The criterion for which two points are awarded if the game takes its inspiration from a film, an audiovisual, literary or artistic work or a European cartoon strip has a less pronounced cultural content since it depends on the cultural level of the work on which the video game draws.
Annak a kritériumnak, amely 2 pontot ad, ha a játékot európai film, audiovizuális, irodalmi vagy művészeti alkotás vagy rajzfilm ihlette, kevésbé erős a kulturális tartalma, mivel azon alkotás kulturális szintjétől függ, amely a videojátékot ihlette.
This is, however, reflected in the smaller number of points attached to this criterion, which is therefore proportional and can consequently be accepted.
Ezt mindenesetre tükrözi az e kritériumnál rendelkezésre álló kevesebb pontszám, amely tehát arányos, és ezért elfogadható.
The second part of the test awards up to two points depending on the originality of the video game.
A teszt második része maximum 2 pont adását teszi lehetővé a videojáték eredeti jellegének függvényében.
Account is taken of the scenario and of the creativity of the graphic and sound environment.
Figyelembe veszik a forgatókönyv eredetiségét, valamint a grafikai és a hangzásvilág ötletességét.
It transpires that the creativity in audiovisual products is generally regarded as an important aspect of products with a cultural content.
Úgy tűnik, hogy az audiovizuális termékek ötletességét általában a kulturális tartalmú termékek fontos elemének tekintik.
Moreover, creativity is an essential part of the definition of cultural expressions given in the Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions [20].
Ezen túlmenően, a kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodásban [20] az ötletesség lényeges eleme a kulturális kifejezésmódok meghatározásának.
Furthermore, use of the criterion of ‘original creation’ is advocated by the Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique (CSPLA) in France in order to distinguish a multimedia work from software [21].
Ezen kívül az „eredeti alkotás” kritérium használatát ajánlja az Irodalmi és művészeti tulajdonnal összefüggő jogok legfelső tanácsa annak érdekében, hogy a multimédia alkotásokat megkülönböztesse a szoftverektől [21].
Lastly, the simulation carried out by the French authorities also shows that this is a genuinely selective criterion since only 13 video games out of the 74 manufactured in France in 2005 and 2006 were awarded one or two points.
Végezetül, a francia hatóságok által végzett szimuláció azt is megmutatja, hogy valóban szelektív kritériumról van szó, mivel a Franciaországban 2005-ben és 2006-ban gyártott 74 videojátékból csupán 13 kap 1-2 pontot.
This is a reflection of the effectiveness of this criterion in achieving the cultural objective being pursued.
Ez e kritériumnak a követett kulturális célkitűzés elérése terén nyújtott hatékonyságának mutatója.
The third part of the test is entitled ‘cultural content’.
A teszt harmadik részének címe „kulturális tartalom”.
The criterion which awards three points to video games based on a narration can be regarded as a cultural criterion: it requires the video game to be based on a scenario and a story, thereby excluding pure simulation games (e.g. sport or combat games), the cultural nature of which would be debatable.
Az a kritérium, amely 3 pontot ad az elbeszélésen alapuló videojátékoknak, kulturálisnak tekinthető: ez előírja, hogy a videojáték alapjának forgatókönyvnek vagy történetnek kell lennie, ami kizárja a pusztán szimulációs játékokat (pl. sport vagy harci), amelyek kulturális jellege vitatható lenne.
Preference can thus be given here to video games which are closer to films and the cultural content of which thus seems more evident.
Ez lehetővé teszi azon videojátékok előnyben részesítését, amelyek a filmhez állnak közel, és amelyek kulturális tartalma ezért nyilvánvalóbbnak tűnik.
The criterion that awards two points to video games with a production budget 50 % of which is devoted to artistic expenditure may also be regarded as a relevant cultural criterion in that it is an indication of the special importance attached in the production of a video game to the design, scenario, dialogue and music, which are important aspects of any conclusion to the effect that, overall, a video game has a cultural content.
Az a kritérium, amely 2 pontot ad azon videojátékoknak, amelyek gyártási költségvetésének 50 %-át a művészeti költségekre fordítják, szintén megfelelő kulturális kritériumnak tekinthető: valójában ez jelzi azt a különleges fontosságot, melyet a videojáték-gyártásban a design-nak, a forgatókönyvnek, a dialógusnak és a zenének szentelnek, melyek fontos elemek ahhoz a következtetéshez, hogy a videojáték egészében kulturális tartalommal bír.
With such a criterion, therefore, preference can be give to such games as opposed to those that are more technical, such as sports games or games of pure simulation, where the cultural aspect is less evident.
Az ilyen kritérium tehát lehetővé teszi e játékok előnyben részesítését azokkal szemben, amelyek inkább technikaiak, mint a sport- vagy pusztán szimulációs játékok, melyek kulturális jellege kevésbé nyilvánvaló.
The aforementioned Unesco Convention also refers to the artistic dimension when defining cultural content [22].
A kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodás egyébként szintén a művészi vonatkozásra hivatkozik a kulturális tartalom meghatározásához [22].
ISFE has expressed doubts that 50 % of a game’s production expenditure can be artistic in nature, stressing that software expenditure generally accounts for 70 % of production costs.
Az ISFE kétségbe vonta azt a tényt, hogy egy játék gyártási költségeinek 50 %-a művészeti jellegű lehet, hangsúlyozva, hogy a szoftverköltségek általában a gyártási költségek 70 %-át jelentik.
This argument does not call into question but, on the contrary, would reinforce the validity of the criterion in so far as it would provide confirmation that this criterion makes for a stricter selection of video games.
Ez az érv nem vonja kétségbe a kritérium érvényességét, éppen ellenkezőleg, megszilárdíthatja azt, amennyiben megerősíti, hogy ez a kritérium lehetővé teszi a videojátékok szigorúbb kiválasztását.
In any event, the Commission would note that the difference between the figures provided by ISFE and the assertion by the French authorities that certain games can be characterised by artistic expenditure that accounts for more than 50 % of production costs can be explained by the different types of expenditure included.
A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az ISFE által szolgáltatott számok és a francia hatóságok azon kijelentése közötti eltérés, mely szerint bizonyos játékokat a gyártási költségek 50 %-át meghaladó művészeti költségek jellemezhetnek, a figyelembe vett különböző típusú költségekkel magyarázhatók.
For instance, expenditure eligible for the tax credit corresponds only to the expenditure on conception and creation.
Így az adójóváírás keretében támogatható költségek egyedül a tervezési és alkotási költségeknek felelnek meg.
It does not include all the production expenditure and excludes, for example, expenditure on debugging and downstream testing, and this might have the effect of increasing the share of artistic expenditure.
Nem veszik figyelembe a gyártási költségek egészét, és kizárják például a hibamentesítési és a tesztelési költségeket, amelyek hatása a művészeti költségek rész megnövelése lehetne.
It should also be pointed out that the French authorities provided precise examples of detailed budgets for video game manufacturing which show clearly that artistic expenditure may account for the bulk of expenditure.
Ezenkívül meg kell említeni, hogy a francia hatóságok pontos példákat szolgáltattak a videojáték-gyártás részletes költségvetéseiből, melyek egyértelműen azt mutatták, hogy a művészeti költségek ezekben a nagyobb részt képviselhetik.
This is also corroborated by the comments from certain third parties, including APOM, which stresses that the creative features of a video game nowadays play a preponderant and substantial part in the works concerned and that the technological and software features are simply tools at the service of these creative features and, on average, account for only a small proportion of the cost price.
Ezt erősítik egyébként egyes harmadik felek észrevételei is, köztük az APOM-é, amely hangsúlyozza, hogy a videojátékok kreatív elemei manapság az alkotások uralkodó és alapvető elemei, hogy a technológiai elemek és a szoftverek csak eszközök e kreatív elemek szolgálatában, és átlagosan az önköltségnek csak korlátozott részét képezik.
Lastly, the Commission notes that so-called software expenditure can fluctuate with the console cycles and may indeed be higher at the beginning of a cycle.
A Bizottság végezetül megemlíti, hogy a szoftverköltségek változhatnak a játékkonzolok életciklusának függvényében, és ténylegesen magasabbak lehetnek a ciklus elején.
For the reasons set out above, the criterion based on the share of artistic expenditure in the budget appears as a relevant criterion for assessing the cultural content of video games in the case under review.
A fentiekben kifejtett okok miatt a művészeti költségeknek a költségvetésbeli részére alapozott kritérium ebben az esetben helyes kritériumnak tűnik a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez.
The criterion awarding one point if the game deals with political, social or cultural issues of relevance to European citizens and/or reflects values specific to European societies is itself also relevant in so far as those values are the expression of Europe’s cultural identities.
Az 1 pontot adó kritérium – ha a játék az európai állampolgárokat érintő politikai, szociális vagy kulturális problémákkal foglalkozik, és/vagy sajátos értékeket közvetít az európai társadalmaknak –, szintén helytálló, ha ezek az európai kulturális identitás kifejezései.
As regards the two language criteria (original version of the scenario in French, and original version of the game published in at least three languages of the European Union, including French), which award two points in total, it should first be noted that they are virtually always met in the case of the games covered by the simulation presented by the French authorities and that, in this respect, they are relatively non-discriminatory.
Ami a két nyelvi jellegű kritériumot illeti (a játék leírásának eredeti változata franciául, és a kiadott játék eredeti változata az Európai Unió legalább három nyelvén, köztük franciául), amelyre összesen két pont adható, először is azt kell figyelembe venni, hogy ezeket a kritériumokat majdnem mindig teljesítik a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő játékok, és ezen a címen viszonylag kevéssé megkülönböztetőek.
Second, certain reservations can be expressed regarding their actual relevance when it comes to assessing the cultural content of a video game.
Másodsorban, bizonyos fenntartások hangoztathatók a videojátékok kulturális tartalmának értékelésére vonatkozó tényleges helytállóságukat illetően.
Without in any way challenging the fundamental cultural importance of language, it would seem that this plays a less essential role in the cultural nature of a video game than, for example, in the case of a film or a book.
Ugyanis, a nyelv alapvető kulturális fontosságának bárminemű megkérdőjelezése nélkül, úgy tűnik, hogy az kevésbé fontos szerepet játszik a videojátékok kulturális jellegében, mint például egy film vagy egy könyv esetében.
It would seem that the language of a video game can be changed without affecting the integrity of the work, something which is not the case with the dubbing of a film or the translation of a book.
Valójában lehetségesnek tűnik a videojátékok nyelvének megváltoztatása az alkotás teljességének megbontása nélkül, egy film szinkronizálása vagy egy könyv lefordítása során viszont már nem ez a helyzet.
The fourth part of the selection test comprises the criteria linked to the location of expenditure and the nationality of the creative collaborators.
A kiválasztási teszt negyedik része olyan kritériumokat foglal magában, amelyek a költségek felmerülési helyéhez és az alkotó munkatársak nemzetiségéhez kapcsolódnak.
Although the contribution made by European creative collaborators may have an indirect effect on the European cultural nature of a video game, the location- and nationality-related criteria still have no direct link to the cultural content of eligible video games given the characteristics peculiar to the video game sector.
Jóllehet az európai alkotók közreműködése közvetlenül hatással lehet a videojáték európai kulturális jellegére, ám ezeknek a keletkezési helyre vonatkozó és nemzetiségi kritériumoknak a videojáték-ágazat saját jellemzőit tekintve nincs közvetlen kapcsolatuk a támogatható videojátékok kulturális tartalmával.
In its ‘UK Film Tax Incentive’ decision, the Commission came to the same conclusions regarding similar criteria applied by the UK authorities in connection with a tax credit scheme.
A Bizottság a „UK Film Tax Incentive” határozatában ugyanezekre a következtetésekre jutott a brit hatóságok által egy adójóváírási rendelkezés keretében használt hasonló kritériumokat illetően.
The fifth part of the test comprises the criteria related to editorial and technological innovation, which are more directly concerned with the software components of video games, the non-cultural nature of which has, in any case, been underscored by ISFE.
A teszt ötödik része a kiadói és technológiai újítással kapcsolatos kritériumokat foglalja magában. Ezek közvetlenebbül utalnak a videojátékok szoftver-alkotóelemeire, amelyek közül az ISFE egyébként a nem kulturális jelleget hangsúlyozza.
This argument can be accepted and there is no reason to regard these criteria as being relevant when it comes to assessing the cultural content of eligible video games.
Ez az érv elfogadható, és ezeket a kritériumokat nem kell helytállóknak tekinteni a támogatható videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez.
It thus transpires that 14 out of a maximum of 22 points (12 points if the language criteria are not taken into account) are awarded in connection with criteria that can reasonably be regarded as aiming to promote culture within the meaning of Article 87(3)(d) of the Treaty.
Úgy tűnik tehát, hogy a maximális 22 pontból 14-et érnek azok a kritériumok (12 pontot, ha a nyelvi kritériumokat nem veszik figyelembe), amelyeket ésszerűen úgy kell tekinteni, hogy céljuk a kultúra előmozdítása a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.
They therefore account for more than half of the available points.
Ez tehát a rendelkezésre álló pontok több mint a felét jelenti.
The Commission has also considered the extreme hypothetical situation where a game would be awarded maximum points for the criteria which may be regarded as not being relevant from a cultural viewpoint and for the language criteria.
A Bizottság egyébként megvizsgálta azt a szélsőséges feltételezett helyzetet, ha egy játék a maximális pontszámot kapná a kulturális szempontból nem helytállónak tekinthető kritériumok és a nyelvi kritériumok alapján.
Such a game would be awarded 10 points.
Egy ilyen játék 10 pontot kapna.
And so, it would still need to obtain a further 4 points on the basis of the criteria that are relevant from a cultural viewpoint in order to exceed the 14-point eligibility threshold.
Tehát még 4 pontot kellene kapnia a kulturális szempontból helytálló kritériumok alapján ahhoz, hogy átlépje a támogathatósághoz szükséges 14 pontos küszöböt.
In any event, this ‘extreme hypothetical situation’ would not seem to arise all that frequently: of the 74 video games covered by the simulation provided by the French authorities, only 7 fall into that category, of which 6 were eligible but were all awarded more than 4 points on the basis of the relevant cultural criteria (and 6 points on the basis of the language criteria).
Egyébként ez a „szélsőséges feltételezett helyzet” ritkának tűnik: a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő 74 videojátékból csupán hét felel meg ennek a helyzetnek. Közülük hat támogatható, de mindegyikük több, mint 4 pontot kapott a kulturális szempontból helytálló kritériumok közül (és 6-ot a nyelvi kritériumokat figyelembe véve).
In addition, the Commission notes that this new selection test based on a number of detailed criteria reduces the risk of subjectivity in the assessment of video games carried out by the committee of experts.
Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a pontos kritériumegyüttesen alapuló új kiválasztási teszt lehetővé teszi a szubjektivitás kockázatának csökkentését a videojátékok szakértői bizottság által történő értékelésében.
Lastly, the Commission would point out that the new selection test proposed by the French authorities is more restrictive than the test notified initially.
Végezetül a Bizottság megemlíti, hogy a francia hatóságok által javasolt új kiválasztási teszt megszorítóbb, mint az eredetileg megküldött teszt.
For example, on the basis of the criteria described in the decision implementing the procedure, the simulations provided by the French authorities show that 49 % of video games manufactured in France in 2005-2006 would have been eligible, as against 31 % on the basis of the current test.
Ily módon, az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kritériumok alapján, a francia hatóságok által szolgáltatott szimulációk azt mutatják, hogy a Franciaországban 2005–2006-ban gyártott videojátékok 49 %-a támogatható lett volna, a jelenlegi teszt alapján támogatható 31 %-kal szemben.
As the Commission emphasised in its decision initiating the procedure, ‘if the measure resulted in support for the manufacturer of a large proportion of video games, it might then appear that it had been deflected from its avowed objective of promoting culture and that it could therefore have an industrial objective’ [23].
Ahogy azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában hangsúlyozta, „ha az intézkedés elérné, hogy a videojátékok nagy százalékának gyártását támogassa, akkor kiderülhetne, hogy eltért a bevallott célkitűzésétől: a kultúra előmozdításától, és ekkor ipari célja lehetne” [23].
Given the characteristics peculiar to the video game sector, the fact that close on 30 % of games are selected indicates that the objective of the measure is not simply an industrial objective of providing support for a specific sector.
A videojátékok különleges ágazatának sajátos jellemzői alapján az a tény, hogy a játékok közel 30 %-át kiválasztották, azt mutatja, hogy az intézkedésnek nem pusztán ipari támogatási célkitűzése van egy adott ágazat számára.