natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using the data collected in Step 1, a three-dimensional static geological earth model, or a set of such models, of the candidate storage complex, including the caprock and the hydraulically connected areas and fluids shall be built using computer reservoir simulators.
Az 1. lépésben összegyűjtött adatok alapján, számítógépes tárolószimulátor felhasználásával el kell készíteni a potenciális tárolókomplexum (beleértve a fedőkőzetet és a hidraulikailag kapcsolódó területeket és fluidumokat is) háromdimenziós statikus geológiai modelljét, illetve ilyen modellek sorozatát.
The static geological earth model(s) shall characterise the complex in terms of:
A statikus geológiai modellnek, illetve modellsorozatnak a tárolókomplexumot a következő szempontok figyelembevételével kell leírnia:
geological structure of the physical trap;
a fizikai csapda geológiai szerkezete;
geomechanical, geochemical and flow properties of the reservoir overburden (caprock, seals, porous and permeable horizons) and surrounding formations;
a tározó fedőrétegeinek (fedőkőzet, zárórétegek, porózus és áteresztő rétegek), valamint az ezeket körülvevő formációknak a geomechanikai, geokémiai és hidrogeológiai jellemzői;
fracture system characterisation and presence of any human-made pathways;
a törési rendszer jellemzése és bármely mesterséges útvonal jelenléte;
areal and vertical extent of the storage complex;
a tárolókomplexum vízszintes és függőleges kiterjedése;
pore space volume (including porosity distribution);
a pórustérfogat (ideértve a pórustéreloszlást is);
baseline fluid distribution;
fluidumok alapállapota;
any other relevant characteristics.
minden más lényeges jellemző.
The uncertainty associated with each of the parameters used to build the model shall be assessed by developing a range of scenarios for each parameter and calculating the appropriate confidence limits.
A modellparaméterek bizonytalanságát minden paraméter tekintetében vizsgálni kell oly módon, hogy az egyes paraméterekre különböző forgatókönyveket veszünk figyelembe, és ezek alapján konfidenciahatárokat határozunk meg.
Any uncertainty associated with the model itself shall also be assessed.
Elemezni kell továbbá a magában a modellben rejlő bizonytalanságokat is.
Step 3: Characterisation of the storage dynamic behaviour, sensitivity characterisation, risk assessment
lépés: A tároló dinamikus viselkedésének jellemzése, érzékenységi vizsgálat, kockázatértékelés
The characterisations and assessment shall be based on dynamic modelling, comprising a variety of time-step simulations of CO2 injection into the storage site using the three-dimensional static geological earth model(s) in the computerised storage complex simulator constructed under Step 2.
A jellemzés és az értékelés dinamikus modellezés alapján történik oly módon, hogy a számítógépes tárolókomplexum-szimulátor révén a 2. lépésben előállított háromdimenziós statikus geológiai modell vagy modellsorozat felhasználásával, egymást követő időpontokban szimuláljuk a CO2 tárolóhelyre történő besajtolását.
Step 3.1: Characterisation of the storage dynamic behaviour
lépés: a tároló dinamikus viselkedésének jellemzése
At least the following factors shall be considered:
Ennek során legalább a következő tényezőket kell figyelembe venni:
possible injection rates and CO2 stream properties;
a lehetséges besajtolási sebességeket és a CO2-áram jellemzőit;
the efficacy of coupled process modelling (that is, the way various single effects in the simulator(s) interact);
a kölcsönhatások modellezésének hatékonyságát (vagyis azt, hogy a szimulátor(ok)ban előállított egyes következmények egymásra is kihathatnak);
reactive processes (that is, the way reactions of the injected CO2 with in situ minerals feedback in the model);
a kémiai reakciókat (vagyis azt, hogy a besajtolt CO2 és a helyi kőzet közötti reakciók visszahatnak a modellre);
the reservoir simulator used (multiple simulations may be required in order to validate certain findings);
a felhasznált tározószimulátort (egyes eredmények érvényességének megállapításához több tárolószimuláció is szükséges lehet);
short and long-term simulations (to establish CO2 fate and behaviour over decades and millennia, including the rate of dissolution of CO2 in water).
a rövid és a hosszú távú szimulációt (annak meghatározására, hogy évtizedes és évezredes távlatban mi történik a CO2-vel, figyelembe véve a CO2 vízben való oldódásának arányát is).
The dynamic modelling shall provide insight into:
A dinamikus modell segítségével a következő folyamatokat kell leírni:
pressure and temperature of the storage formation as a function of injection rate and accumulative injection amount over time;
a tárolóhelyként használt geológiai formációban fellépő nyomás és hőmérséklet időbeli alakulását a besajtolási sebesség és a besajtolásra került mennyiség kumulált nagysága függvényében;
areal and vertical extent of CO2 vs time;
a CO2 vízszintes és függőleges kiterjedésének időbeli alakulását;
the nature of CO2 flow in the reservoir, including phase behaviour;
a tározón belüli CO2-áramlás jellegét és a fázisviselkedést;
trapping mechanisms and rates (including spill points and lateral and vertical seals);
a CO2 csapdázódásának mechanizmusait és sebességét (beleértve a túlcsordulási pontokat és az oldalirányú és a függőleges lezárásokat is);
secondary containment systems in the overall storage complex;
a teljes tárolókomplexumon belül a másodlagos gátak rendszerét;
storage capacity and pressure gradients in the storage site;
a tárolóhelyen rendelkezésre álló tárkapacitást és a nyomásgradienseket;
the risk of fracturing the storage formation(s) and caprock;
a repedezettség kockázatát a tárolóhelyként felhasznált geológiai formáció(k)ban és a fedőkőzetben;
the risk of CO2 entry into the caprock;
annak kockázatát, hogy a CO2 bejut a fedőkőzetbe;
the risk of leakage from the storage site (for example, through abandoned or inadequately sealed wells);
a tárolóhelyekről történő (pl. az elhagyott vagy elégtelenül lezárt kutakon keresztüli) szivárgás kockázatát;
the rate of migration (in open-ended reservoirs);
az elvándorlás sebességét (nyitott végű tározókban);
fracture sealing rates;
a repedezettség záródási sebességeit;
changes in formation(s) fluid chemistry and subsequent reactions (for example, pH change, mineral formation) and inclusion of reactive modelling to assess affects;
a geológiai formációkban bekövetkező folyadékkémiai változásokat és az ezek folytán fellépő reakciókat (pl. a pH megváltozása, ásványképződés), valamint a reakcióknak a modellre gyakorolt hatását a következmények vizsgálata céljából;
displacement of formation fluids;
a geológiai formáció fluidumainak kiszorítási folyamatai;
increased seismicity and elevation at surface level.
megnövekedett földrengésveszélyt és felszínemelkedést.
Step 3.2: Sensitivity characterisation
lépés: Érzékenységi vizsgálat
Multiple simulations shall be undertaken to identify the sensitivity of the assessment to assumptions made about particular parameters.
Szimulációkat kell végezni annak megállapítására, hogy a számítás mennyire érzékeny az egyes paraméterek kapcsán tett alapfeltevésekre.
The simulations shall be based on altering parameters in the static geological earth model(s), and changing rate functions and assumptions in the dynamic modelling exercise.
A vizsgálatot a statikus geológiai modellben vagy modellsorozatban a paraméterek módosításával, a dinamikus modellezésben a sebességfüggvények és a kiindulási feltételezések változtatásával kell elvégezni.
Any significant sensitivity shall be taken into account in the risk assessment.
Ha jelentős érzékenységet tapasztalunk, azt a kockázatelemzésben figyelembe kell venni.
Step 3.3: Risk assessment
lépés: Kockázatértékelés
The risk assessment shall comprise, inter alia, the following:
A kockázatértékelés többek között az alábbiakra terjed ki:
Hazard characterisation
A veszélyesség jellemzése
Hazard characterisation shall be undertaken by characterising the potential for leakage from the storage complex, as established through dynamic modelling and security characterisation described above.
A veszélyességet úgy kell jellemezni, hogy a fent leírt módon elvégzett dinamikus modellezés és biztonságjellemzés eredményeinek felhasználásával megvizsgáljuk a tárolókomplexumból megvalósuló szivárgás lehetőségét.
This shall include consideration of, inter alia:
Ennek során figyelembe kell venni egyebek mellett:
potential leakage pathways;
a lehetséges szivárgási útvonalakat;
potential magnitude of leakage events for identified leakage pathways (flux rates);
a meghatározott szivárgási útvonalakon keresztüli szivárgás várható intenzitását (a kiáramlási sebességeket);
critical parameters affecting potential leakage (for example maximum reservoir pressure, maximum injection rate, temperature, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s));
a lehetséges szivárgás kritikus paramétereit (például a legnagyobb tározónyomást, a legnagyobb besajtolási sebességet, a hőmérsékletet, a számítás érzékenységét a statikus geológiai modell vagy modellsorozat különböző alapfeltevéseire stb.);
secondary effects of storage of CO2, including displaced formation fluids and new substances created by the storing of CO2;
a CO2-tárolás másodlagos hatásait, így különösen a geológiai formációban lévő folyadékok kiszorítását és a tárolás folytán létrejövő új anyagokat;
any other factors which could pose a hazard to human health or the environment (for example physical structures associated with the project).
minden más olyan tényezőt, amely veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy a környezetet (például a projekthez kapcsolódó műtárgyakat).
The hazard characterisation shall cover the full range of potential operating conditions to test the security of the storage complex.
A veszélyesség jellemzése érdekében minden olyan lehetséges üzemeltetési feltételt figyelembe kell venni, amely a tárolókomplexum biztonságosságát próbára teszi.
Exposure assessment — based on the characteristics of the environment and the distribution and activities of the human population above the storage complex, and the potential behaviour and fate of leaking CO2 from potential pathways identified under Step 3.3.1.
a kitettség elemzése – a tárolókomplexum feletti környezet jellemzői és a területen élő lakosság eloszlása és tevékenységei, valamint a 3.3.1 lépésben meghatározott lehetséges útvonalakon elszivárgó CO2 várható viselkedése és sorsa alapján;
Effects assessment — based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.3.1.
a következmények elemzése – az egyes fajok, populációk és élőhelyek érzékenysége és a 3.3.1 lépésben meghatározott lehetséges szivárgási forgatókönyvek alapján.
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and reduced pH in those environments as a consequence of leaking CO2).
Adott esetben kiterjed a bioszférában előforduló megnövekedett CO2-koncentrációknak való expozíció hatásaira is (beleértve a talajokat, a tengeri üledékeket és a bentikus vizeket (fulladás, hiperkapnia), valamint a CO2-szivárgás következtében e környezetekben kialakuló pH-érték-csökkenést).
It shall also include an assessment of the effects of other substances that may be present in leaking CO2 streams (either impurities present in the injection stream or new substances formed through storage of CO2).
A vizsgálatnak ki kell terjednie a szivárgó CO2-vel együtt távozó esetleges más anyagok (a CO2-árammal együtt besajtolt anyagok, a CO2 tárolása során képződött anyagok) hatásainak elemzésére is.
These effects shall be considered at a range of temporal and spatial scales, and linked to a range of different magnitudes of leakage events.
Ezeket a hatásokat különböző időtartományok és térbeli kiterjedések, illetőleg különböző erősségű szivárgások feltételezésével kell vizsgálni;
Risk characterisation — this shall comprise an assessment of the safety and integrity of the site in the short and long term, including an assessment of the risk of leakage under the proposed conditions of use, and of the worst-case environment and health impacts.
a kockázat jellemzése – ennek során elemezni kell a tárolóhely rövid és hosszú távú biztonságosságát és integritását, beleértve a javasolt használati feltételekhez tartozó szivárgási kockázat és az elképzelhető legrosszabb környezeti és egészségi hatások elemzését is.
The risk characterisation shall be conducted based on the hazard, exposure and effects assessment.
A kockázatot a veszélyesség, a kitettség és a következmények elemzése alapján kell jellemezni.
It shall include an assessment of the sources of uncertainty identified during the steps of characterisation and assessment of storage site and when feasible, a description of the possibilities to reduce uncertainty.
A vizsgálatnak magában kell foglalnia a tárolóhely jellemzésének és értékelésének lépései során azonosított bizonytalansági források elemzését is, valamint – amennyiben elvégezhető – a bizonytalanság csökkentésére vonatkozó lehetőségek számbavételét.
CRITERIA FOR ESTABLISHING AND UPDATING THE MONITORING PLAN REFERRED TO IN ARTICLE 13(2) AND FOR POST-CLOSURE MONITORING
KRITÉRIUMOK A 13. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN ELŐÍRT MONITORINGTERV ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZ ÉS ÁTDOLGOZÁSÁHOZ, VALAMINT A BEZÁRÁST KÖVETŐ IDŐSZAKBAN VÉGZENDŐ MONITORINGHOZ
Establishing and updating the monitoring plan
A monitoringterv összeállítása és átdolgozása
The monitoring plan referred to in Article 13(2) shall be established according to the risk assessment analysis carried out in Step 3 of Annex I, and updated with the purpose of meeting the monitoring requirements laid out in Article 13(1) according to the following criteria:
A 13. cikk (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzési követelmények teljesítése céljából a 13. cikk (2) bekezdésében előírt monitoringtervet az I. melléklet 3. lépésében végzett kockázatértékelési elemzéssel összhangban a következő kritériumok alapján kell összeállítani, illetve átdolgozni:
Establishing the plan
A terv összeállítása
The monitoring plan shall provide details of the monitoring to be deployed at the main stages of the project, including baseline, operational and post-closure monitoring.
A monitoringtervben részletesen ismertetni kell a projekt elsődleges fázisaiban végrehajtandó monitoringot, így különösen a kiindulási, az üzemeltetés közbeni és a bezárást követő időszakban végrehajtott ellenőrzést.
The following shall be specified for each phase:
Minden egyes szakaszra vonatkozóan meg kell határozni:
parameters monitored;
az ellenőrizendő paramétereket;
monitoring technology employed and justification for technology choice;
a monitoring céljára alkalmazandó műszaki eszközöket és ezek megválasztásának indokait;
monitoring locations and spatial sampling rationale;
a monitoring helyeit és a mintavételi helyek felvételének indokait;
frequency of application and temporal sampling rationale.
az ellenőrzések gyakoriságát és a mintavételi időpontok felvételének indokait.
The parameters to be monitored are identified so as to fulfil the purposes of monitoring.
Az ellenőrizendő paramétereket a monitoring céljának megfelelően kell megválasztani.
However, the plan shall in any case include continuous or intermittent monitoring of the following items:
A tervnek ugyanakkor minden esetben tartalmaznia kell a következő paraméterek folyamatos vagy szakaszos monitoringját:
fugitive emissions of CO2 at the injection facility;
a besajtolóberendezésből ellenőrizetlenül eltávozó CO2 mennyisége;
volumetric flow at injection wellheads;
a besajtolókút kútfején belépő CO2 térfogata;
pressure and temperature at injection wellheads (to determine mass flow);
a CO2 nyomása és hőmérséklete a besajtolókút kútfején (a tömegáram meghatározása céljából);
chemical analysis of the injected material;
a besajtolt anyag kémiai összetétele;
reservoir temperature and pressure (to determine CO2 phase behaviour and state).
a tározó hőmérséklete és nyomása (a CO2 fázisviselkedésének és fázisállapotának meghatározása céljából).
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design.
Az ellenőrzés céljára alkalmazandó műszaki eszközöket a terv összeállításának időpontjában rendelkezésre álló bevált gyakorlati megoldások alapján kell megválasztani.
The following options shall be considered and used as appropriate:
Meg kell fontolni és szükség szerint igénybe kell venni a következő lehetőségeket:
technologies that can detect the presence, location and migration paths of CO2 in the subsurface and at surface;
a CO2 földfelszín alatti és felszíni jelenlétének, elhelyezkedésének és vándorlási útvonalainak kimutatására képes technológiák;
technologies that provide information about pressure-volume behaviour and areal/vertical distribution of CO2-plume to refine numerical 3-D simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
olyan technológiák, amelyek a tároló formációkról a 4. cikk és az I. melléklet alapján összeállított térbeli geológiai modelleken végrehajtott térbeli numerikus szimuláció finomítása érdekében információkat szolgáltatnak a CO2-csóva nyomás–térfogat viselkedéséről és alaprajzi, illetve térbeli eloszlásáról;
technologies that can provide a wide areal spread in order to capture information on any previously undetected potential leakage pathways across the areal dimensions of the complete storage complex and beyond, in the event of significant irregularities or migration of CO2 out of the storage complex.
olyan technológiák, amelyek – jelentős rendellenességek vagy a CO2-nek a tárolókomplexumon kívülre távozása esetén – nagy területet átfogva, a tárolókomplexum teljes vízszintes vetületi területére vonatkozóan és azon túlmenően is képesek információkat szolgáltatni az esetleg korábban figyelmen kívül hagyott szivárgási útvonalakról.
Updating the plan
A terv frissítése
The data collected from the monitoring shall be collated and interpreted.
A monitoring során összegyűjtött adatokat összegyűjtik és értelmezik.
The observed results shall be compared with the behaviour predicted in dynamic simulation of the 3-D-pressure-volume and saturation behaviour undertaken in the context of the security characterisation pursuant to Article 4 and Annex I Step 3.
A mérési eredményeket össze kell hasonlítani a térbeli nyomás–térfogat viselkedés és telítődési viselkedés dinamikus szimulációja révén a 4. cikk, illetve az I. melléklet 3. lépése szerint végrehajtott biztonságjellemzés során kapott értékekkel.
Where there is a significant deviation between the observed and the predicted behaviour, the 3-D model shall be recalibrated to reflect the observed behaviour.
Ha a mért és a számított viselkedés között jelentős eltérés adódik, akkor a térbeli modellt újra kell kalibrálni oly módon, hogy a mért viselkedést tükrözze.
The recalibration shall be based on the data observations from the monitoring plan, and where necessary to provide confidence in the recalibration assumptions, additional data shall be obtained.
Az újrakalibrálásnak a monitoringterv szerinti megfigyelések során nyert adatokon kell alapulnia, és ha az újrakalibrálás alapfeltevéseinek megbízhatósága szükségessé teszi, további adatokat is be kell szerezni.
Steps 2 and 3 of Annex I shall be repeated using the recalibrated 3-D model(s) so as to generate new hazard scenarios and flux rates and to revise and update the risk assessment.
Az újrakalibrált modell, illetve modellsorozat felhasználásával ismételten végre kell hajtani az I. mellékletben előírt 2. és 3. lépést, és új veszélyességi forgatókönyveket és kiáramlási sebességeket kell meghatározni, valamint felül kell vizsgálni és módosítani kell a kockázatelemzést.
Where new CO2 sources, pathways and flux rates or observed significant deviations from previous assessments are identified as a result of history matching and model recalibration, the monitoring plan shall be updated accordingly.
Amennyiben a múltillesztés és a modell újrakalibrálása során új CO2-forrás megjelenésére, áramlási útvonalára, áramlási sebességére vagy a korábbi értékelésektől való jelentős eltérésekre következtetnek, a monitoringtervet ennek megfelelően módosítani kell.
Post-closure monitoring
Monitoring a bezárást követő időszakban
Post-closure monitoring shall be based on the information collected and modelled during the implementation of the monitoring plan referred to in Article 13(2) and above in point 1.2 of this Annex.
A bezárást követő időszakban a monitoringot a 13. cikk (2) bekezdésében és az e melléklet 1.2. pontjában meghatározott monitoringterv végrehajtása során összegyűjtött, illetve számított adatok alapján kell végezni.
It shall serve in particular to provide information required for the determination of Article 18(1).
Ennek az ellenőrzésnek különösen a 18. cikk (1) bekezdésében foglaltakhoz kell információkat szolgáltatnia.
The Working Group published a detailed report on the topic of regulation, which was adopted in June 2006.
A munkacsoport 2006 júniusában részletes jelentést fogadott el, majd tett közzé a szabályozás kérdéséről.
It stressed the need for the development of both policy and regulatory frameworks for CCS and urged the Commission to undertake further research into the subject.
Ebben hangsúlyozta, hogy mind politikai, mind jogszabályi szinten keretet kellene meghatározni a CCS számára, és sürgette a Bizottságot, hogy a témában végezzen további kutatást.
The first report shall be sent to the Commission by 30 June 2011.
Az első jelentést 2011. június 30-ig kell a Bizottságnak megküldeni.
The report shall be drawn up on the basis of a questionnaire or outline drafted by the Commission in accordance with the procedure referred to in Article 6 of Directive 91/692/EEC.
A jelentést a Bizottság által a 91/692/EGK irányelv 6. cikkében említett eljárással összhangban kidolgozott kérdőív vagy sablon alapján kell elkészíteni.
The operation of storage sites pursuant to Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the geological storage of carbon dioxide [17] OJ L 140, 5.6.2009, p. 114.’ ;
A szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [17] HL L 140., 2009.6.5., 114. o.” értelmében vett tárolóhelyek üzemeltetése.
shipments of CO2 for the purposes of geological storage in accordance with Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the geological storage of carbon dioxide [17] OJ L 140, 5.6.2009, p. 114.’ ;
A szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [17] HL L 140., 2009.6.5., 114. o.” összhangban geológiai tárolásra szánt CO2 szállítása;
Capture of CO2 streams from installations covered by this Directive for the purposes of geological storage pursuant to Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the geological storage of carbon dioxide [17] OJ L 140, 5.6.2009, p. 114.’ .
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből származó, a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [17] HL L 140., 2009.6.5., 114. o.” értelmében geológiai tárolásra szánt CO2-áramok elkülönítése
OJ L 114, 27.4.2006, p. 9. Directive 2006/12/EC is repealed by Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 3) with effect from 12 December 2010.
HL L 114., 2006.4.27., 9. o. A 2006/12/EK irányelvet 2010. december 12-i hatállyal hatályon kívül helyezni a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).