natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘The imputability to the State of an aid measure taken by a public undertaking may be inferred from a set of indicators arising from the circumstances of the case and the context in which that measure was taken.
„Egy közvállalkozás által hozott intézkedés államnak betudhatóságra az adott ügy körülményeiből származó jelek összességéből és abból az összefüggésből lehet következtetni, amelyben erre az intézkedésre sor került.
In that respect, the Court has already taken into consideration the fact that the body in question could not take the contested decision without taking account of the requirements of the public authorities (see, in particular, Van der Kooy, paragraph 37) or the fact that, apart from factors of an organic nature which linked the public undertakings to the State, those undertakings, through the intermediary of which aid had been granted, had to take account of directives issued by a Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) (Case C-303/88 Italy v Commission, cited above, paragraphs 11 and 12; Case C-305/89 Italy v Commission, cited above, paragraphs 13 and 14).
E tekintetben a Bíróság már figyelembe vette azt a tényt, hogy a kérdéses szervezet nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóságok követelményeinek figyelembe vétele nélkül (lásd különösen a Van der Kooy és társai kontra Bizottság ügyben hozott, már idézett ítélet 37. pontját), vagy hogy azon alapvető jellegű tényezőkön kívül, amelyek a közvállalkozást az államhoz kötik, a közvállalkozásnak, akinek közvetítésével a támogatást nyújtották, figyelembe kellett vennie a comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) által kiadott irányelveket (az Olaszország kontra Bizottság C-303/88. sz. ügyben 1991. március 21-én hozott, már idézett ítélet 11. és 12. pontja, valamint az Olaszország kontra Bizottság C-305/89. sz. ügyben hozott ítélet 13. és 14. pontja). Más jelek is relevánsak lehetnek adott estben a közvállalkozás által hozott intézkedés államnak betudhatósága megállapításának szempontjából, mint például különösen a vállalkozás integrációja a közigazgatási struktúrákba, tevékenységeinek jellege és azok gyakorlása a piacon a magánszereplőkkel folyatott verseny szokásos feltételei mellett, a vállalkozás jogállása, a közjogból, vagy az általános társasági jogból ered-e, a hatóságok által a vállalkozás vezetése felett gyakorolt felügyelet intenzitása, vagy bármely más jel, amely a konkrét esetben a hatóságoknak egy intézkedés elfogadásában való érintettségére vagy érintettség hiányának valószínűtlenségére utal, tekintettel az intézkedés terjedelmére, tartalmára, és a benne foglalt feltételekre is.”
Other indicators might, in certain circumstances, be relevant in concluding that an aid measure taken by a public undertaking is imputable to the State, such as, in particular, its integration into the structures of the public administration, the nature of its activities and the exercise of the latter on the market in normal conditions of competition with private operators, the legal status of the undertaking (in the sense of its being subject to public law or ordinary company law), the intensity of the supervision exercised by the public authorities over the management of the undertaking, or any other indicator showing, in the particular case, an involvement by the public authorities in the adoption of a measure or the unlikelihood of their not being involved, having regard also to the compass of the measure, its content or the conditions which it contains’ [32].(202) In the letter initiating the procedure (points 140 to 150), as regards the imputability of the measure the Commission distinguished between the period prior to the conclusion of the framework agreement on 7 April 2003 and the period subsequent to this contract.
[32].(202) Az eljárás megindításáról szóló levélben (140–150. pont), a Bizottság az intézkedés államnak betudhatósága tekintetében különbséget tett a keretszerződés 2003. április 7-i megkötése előtti és utáni időszak között.
In view of Belgium’s observations, it would appear more appropriate to distinguish between three different periods:
Belgium észrevételeinek ismeretében megfelelőbbnek tűnt három különböző időszak elkülönítése:
the period prior to 19 July 2002 (date of the decision by SNCB’s Management Board to approve the granting of a cash advance and to accept that an increase in capital for IFB was ‘probable’),
a 2002. július 19-e előtti időszak (az SNCB igazgatótanácsának az előlegnyújtás jóváhagyásáról és az IFB számára nyújtott tőkeemelés „valószínűségének” elfogadásáról szóló határozatának időpontja),
the period between 19 July 2002 and 20 December 2002 (date of the decision by SNCB’s Management Board to approve the principle of an increase in IFB’s capital and authorising the executive committee to negotiate the framework contract of 7 April 2003),
a 2002. július 19-e és a 2002. december 20-a közötti időszak (az SNCB igazgatótanácsának az IFB-nél végrehajtott tőkeemelés elvi jóváhagyásáról, és az igazgatási bizottságnak 2003. április 7-i keretszerződés letárgyalására történő felhatalmazásáról szóló határozatának időpontja),
the period subsequent to 20 December 2002.
a 2002. december 20-a utáni időszak.
Period prior to the Management Board’s decision of 19 July 2002
Az igazgatótanács 2002. július 19-i határozatát megelőző időszak
As regards the period prior to this decision of the Management Board, the question is whether the tolerance demonstrated by SNCB’s management (Management Board) in not requiring payment from IFB for transport services from 2000 onward, is attributable to the Belgian State.
Ami az igazgatótanács e határozatát megelőző időszakot illeti, felmerül a kérdés, hogy az a tolerancia, amelyet az SNCB vezetősége (irányítási bizottsága) tanúsított azáltal, hogy nem követelte meg az IFB-től a szállítási szolgáltatások kifizetését 2000-től, a belga államnak tudható-e be.
In its letter initiating the procedure (points 141 to 142), the Commission expressed doubts as to whether the decision to accept the systematic non-payment of invoices during the period from the end of 2000 to the beginning of 2003 had been taken without the intervention of the Belgian authorities.
Az eljárás megindításáról szóló levelében (141–142. pont) a Bizottság kétségeit fejezte ki abban a kérdésben, hogy vajon a 2000 végétől 2003 elejéig tartó időszakban a számlák rendszeres ki nem fizetésének elfogadására vonatkozó határozatot a belga hatóságok beavatkozása nélkül hozták-e meg.
According to the Belgian Government’s response, SNCB’s Management Board was not informed of this practice until 19 July 2002; the Government Commissioner was informed at the same time.
A belga kormány válasza szerint az SNCB igazgatótanácsát csak 2002. július 19-én tájékoztatták e gyakorlatról; a kormánybiztost ugyanebben az időpontban tájékoztatták.
The Commission has not received any observations from third parties.
A Bizottság nem kapott észrevételeket harmadik személyektől.
In records of the proceedings in the Chamber of Deputies and the Senate of 6 March 2002, 24 January 2002 and 28 February 2002, the Commission found comments about IFB, within the context of the members’ and senators’ wider debate on the opening up of the rail market and the ABX case.
A Bizottság a vitákról szóló, a képviselőháznak és a szenátusnak benyújtott 2002. március 6-i, 2002. január 24-i és 2002. február 28-i jelentésekben megjegyzéseket talált az IFB-ről, a képviselőknek és szenátoroknak a vasúti piac megnyitásáról és az ABX-ügyről szóló szélesebb körű vitája keretében.
Consequently, it asked the Belgian Government to send it the studies by Boston Consulting Group and Team Consult which were referred to during these discussions, along with the Belgian Government’s decision of 22 February 2002, which was also discussed.
Ebből következően felkérte a belga kormányt, hogy nyújtsa be hozzá a Boston Consulting Group és Team Consult tanulmányait, amelyeket e viták során megemlítettek, valamint a belga kormány 2002. február 22-i határozatát, amely szintén e viták tárgyát képezte.
Analysis of these documents has not revealed any indication of influence by the Belgian Government on SNCB’s decisions concerning the future of IFB.
E dokumentumok elemzése nem tárt fel arra utaló jeleket, hogy a belga kormány befolyást gyakorolt volna az SNCB-nek az IFB jövőjéről hozott határozataira.
Therefore, the question is whether the tolerance of the management of a public undertaking, as described in point 203 of this decision, may be imputed to the Belgian State, when there is no evidence of any specific intervention on the part of the administration as the situation emerged.
Ennélfogva felmerül a kérdés, hogy a közvállalkozás vezetőségének toleranciája, amint azt e határozat (203) preambulumbekezdése bemutatja, a belga államnak tudható-e be, mivel nincs a helyzet alakulásába történő sajátos beavatkozásra utaló jel a kormányzat részéről.
According to the 1993 Act establishing SNCB as a joint stock company under public law, SNCB’s management, that is to say the Chief Executive and the members of the executive committee, manage the business autonomously, without the intervention of the public authorities.
Az 1993. évi törvény szerint ugyanis, amely az SNCB-t közjogi részvénytársaságként hozza létre, az SNCB vezetősége, azaz az ügyvezető igazgató és az igazgatási bizottság tagjai autonóm módon irányítják a vállalkozást, a hatóságok beavatkozása nélkül.
Therefore, in the absence of concrete evidence of State intervention in the management of the IFB case, the Commission must conclude that the decision by SNCB’s management to tolerate the non-payment of IFB’s invoices during the period from the end of 2000 to July 2002 is not imputable to the Belgian State.
Ennélfogva, az IFB-ügy kezelésébe történő állami beavatkozás konkrét jeleinek hiányában a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az SNCB vezetőségének az IFB számlái 2000 vége és 2002 júliusa közötti időszakban történő ki nem fizetésének tolerálására irányuló határozata nem a belga államnak tudható be.
Period between the Management Board’s decision of 19 July 2002 and the Management Board’s decision of 20 December 2002
Az igazgatótanács 2002. július 19-i határozata és a 2002. december 20-i határozata között eltelt időszak
Since 19 July 2002, SNCB’s Management Board, among whom the Government Commissioner who represents Belgium’s interests on SNCB’s Management Board, has known that IFB had not been paying its invoices since the end of 2000, and approved the granting of an advance of EUR 2,5 million to IFB during the second half of 2002.
2002. július 19-én az SNCB igazgatótanácsa, körében a kormánybiztossal, aki Belgium érdekeit képviseli az SNCB igazgatótanácsában, megtudta, hogy az IFB 2002 vége óta nem fizette ki a számláit, és jóváhagyta a 2,5 millió EUR-s előleg kifizetését az IFB-nek 2002 második féléve folyamán.
In this respect, the Commission must verify if the criteria established by the Stardust Marine case-law allows this decision by SNCB’s Management Board to be imputed to Belgium.
A Bizottságnak e tekintetben vizsgálnia kell, hogy a Stardust Marine-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat által megállapított kritériumok alapján Belgiumnak lehet-e betudni az SNCB igazgatótanácsának e határozatát.
In other words, it is a question of verifying in this particular case if the presence of the Government Commissioner on the Management Board, despite his lack of any concrete intervention in the measure in question, allows the decision to be imputed to the Belgian State in any case.
Más szóval, jelen estben azt kell vizsgálni, hogy a kormánybiztos igazgatótanácsi jelenléte alapján, a kérdéses intézkedésbe történő konkrét beavatkozásának hiányában, betudható-e a döntés a belga államnak.
As regards the presence of the Government Commissioner on SNCB’s Management Board, the Commission notes that the commissioner’s role was limited (see also the Audit Office report on this subject [33]:): The Government Commissioner could only intervene with regard to the decision of 19 July 2002 if it was likely to prejudice the implementation of SNCB’s public service duties.
Ami a kormánybiztos jelenlétét illeti az SNCB igazgatótanácsában, a Bizottság megjegyzi, hogy a kormánybiztos szerepe korlátozott volt (lásd még a Számvevőszék jelentését e tárgyban [33]: a kormánybiztos nem avatkozhatott be a 2002. július 19-i határozat tekintetében, csak ha kockáztatta, hogy veszélyezteti az SNCB közfeladatainak ellátását.
In view of the amount of the aid (EUR 2,5 million) and the nature of the aid (cash advance, with interest), it has to be concluded that the decision was not such as to prejudice the implementation of SNCB’s public service duties.
Tekintettel a támogatás összegére (2,5 millió EUR) és formájára (előleg, kamatokkal), meg kell állapítani, hogy a határozat jellegénél fogva nem veszélyeztethette az SNCB közfeladatainak ellátását.
The Commission concludes that, in view of these factors, the granting of an advance of EUR 2,5 million to IFB by SNCB to maintain commercial activity without any link to public service is not imputable to the Belgian State.
A Bizottság megállapítja, hogy e tények ismeretében a 2,5 millió EUR-s előleg SNCB által az IFB-nek abból a célból történő nyújtása, hogy a közszolgáltatáshoz semmilyen módon nem kapcsolódó kereskedelmi tevékenységét fenntartsa, nem tudható be a belga államnak.
The Commission concludes that this case does not contain any evidence in terms of the involvement of the public administration, the nature of the activities concerned or their status which would allow the Management Board’s decision of 19 July 2002 to grant an advance of EUR 2,5 million to IFB to be imputed to the Belgian State.
A Bizottság megállapítja, hogy ez az ügy nem tartalmaz a tevékenység jellegének és az alapszabálynak a közigazgatásba történő integrációjára utaló jeleket, ami alapján megállapítható lenne az IFB-nek történő 2,5 millió EUR-s előleg nyújtásáról szóló, 2002. július 19-i határozat belga államnak betudhatósága.
Period subsequent to the Management Board’s decision of 20 December 2002
Az igazgatótanács 2002. december 20-i határozatát követő időszak
On 20 December 2002, the Management Board decided to finalise a framework agreement with IFB, which had to include rescue measures as well as restructuring measures and increase IFB’s capital.
2002. december 20-án az igazgatótanács arról határozott, hogy olyan keretszerződést köt az IFB-vel, amelynek megmentési célú, valamint szerkezetátalakítási intézkedéseket kell tartalmaznia, és az IFB-nél történő tőkeemeléshez kell vezetnie.
Analysis of the case by the Commission in its letter initiating the procedure (points 143 to 150) revealed three specific indications of the imputability to the Belgian State of these rescue and restructuring measures in support of IFB.
Az ügy Bizottság általi elemzése az eljárás megindításáról szóló levelében (143–150. pont) három, az IFB javára hozott e megmentési célú és szerkezetátalakítási intézkedések belga államnak betudhatóságra utaló jelet tárt fel.
These indications were:
E jelek a következők voltak:
The submission of the restructuring plan to the Belgian State for approval,
a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásra történő benyújtása a belga államhoz,
The press articles demonstrating strong influence of the Belgian Government on SNCB during the year 2003,
a belga államnak az SNCB-re gyakorolt erőteljes befolyásáról szóló újságcikkek 2003-ban,
The scope, contents and conditions of the framework agreement of 7 April 2003.
a 2003. április 7-i keretszerződés terjedelme, tartalma és feltételei.
In their reply to the letter initiating the procedure, the Belgian authorities contested that these three indications were sufficient to establish the imputability of the measures to the State within the meaning of the Stardust Marine case-law.
Az eljárás megindításáról szóló levélre adott válaszukban a belga hatóságok vitatják, hogy e három jel elegendő az intézkedések belga államnak betudhatósága megállapításához a Stardust Marine-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat értelmében.
Below the Commission repeats the contents of the indications, and explains why the Belgian Government’s arguments could not be accepted.
A Bizottság alább megismétli e jelek tartalmát, és kifejti, hogy a belga kormány érvei miért nem fogadhatóak el.
Approval by public authorities (point 56 of the Stardust Marine ruling)
A hatóságok általi jóváhagyás (a Stardust Marine-ügyben hozott ítélet 56. pontja)
In its rulings on Van der Kooy [34], Italy/Commission [35] and Commission/France [36], the Court of Justice decided as to the imputability of aid from the fact that the granting of aid had been submitted for the approval of the public authorities.
A Van der Kooy, [34] az Olaszország kontra Bizottság [35] és a Bizottság kontra Franciaország [36] ügyekben hozott ítéleteiben a Bíróság a támogatás államnak betudhatóságára következtetett abból a tényből, hogy a támogatásnyújtást a hatóságok jóváhagyásától tették függővé.
In the Van der Kooy ruling, this factor alone sufficed to establish imputability; in the Italy/Commission and Commission/France, approval was combined with other elements which showed the influence of central government [37].
A Van der Kooy-ügyben hozott ítéletben ez a tény önmagában elegendő az államnak betudhatóság megállapításához; az Olaszország kontra Bizottság és a Bizottság kontra Franciaország ügyekben hozott ítéletekben a jóváhagyás más olyan elemekkel vegyül, amelyek a hatóságok befolyását mutatják.
The Space Park Development GmbH decision, which was the first decision by the Commission applying the Stardust Marine ruling, equally inferred the imputability of aid from the fact that the loan in question must been approved by the Bremen authorities [38].
A Space Park Development GmbH-ügyben hozott határozat, amely a Bizottság első, a Stardust Marine-ügyben hozott ítéletet alkalmazó határozata volt, egy támogatás államnak betudhatóságára abból a tényből is következtetett, hogy a kérdéses kölcsönhöz szükség volt Bréma tartomány (Land) hatóságainak engedélyére.
Consequently, the submission of a measure to the Member State for approval constitutes an indication of imputability.
Ebből következően egy intézkedés jóváhagyásra történő benyújtása a tagállamhoz az államnak betudhatóságra utaló jelnek minősül.
In the case in question, Article 2 of the framework agreement obliges the Boards of Directors of SNCB and the IFB to submit their restructuring plan to the Belgian State for approval [39].
Márpedig ebben az esetben a keretszerződés 2. cikke arra kötelezi az SNCB és az IFB igazgatótanácsát, hogy a szerkezetátalakítási tervet nyújtsa be jóváhagyásra a belga államhoz.
This therefore constitutes initial evidence of imputability to the Belgian State of SNCB’s decision to restructure IFB.
Ez minősül tehát az IFB szerkezetátalakítására utaló SNCB-határozat belga államnak betudhatóságára utaló első jelnek.
The Belgian Government emphasises that, in contrast to the provisions of the framework agreement, SNCB and IFB did not finally submit the restructuring plan for the approval of the Belgian Government, as that would have violated SNCB’s commercial independence.
A belga kormány arra hivatkozik, hogy a keretszerződésben előírtaktól eltérően, az SNCB és az IFB végül nem nyújtották be jóváhagyásra a szerkezetátalakítási tervet a belga kormányhoz, mivel az sértette volna az SNCB kereskedelmi autonómiáját.
As already explained in the letter initiating the procedure (points 146 and 147), this de facto situation does not render this indication of imputability inoperative: the two parties to the contract, SNCB and IFB, would likely not have included such a clause in the contract, if there was no influence by the Belgian Government to that effect.
Amint azt az eljárás megindításáról szóló levél már kifejtette (146. és 147. pont), ez a ténybeli helyzet nem teszi hatástalanná az államnak betudhatóságra utaló e jelet: kizártnak tűnik, hogy a két szerződő fél, az SNCB és az IFB belefoglaltak volna a szerződésbe egy ilyen záradékot, ha nem lett volna a belga állam ilyen értelmű befolyása.
The fact that the Belgian Government claims that it was not formally consulted about the restructuring does not suffice to exclude any informal influence of the Belgian Government during the preparation of the framework agreement of 7 April 2003, nor to exclude approval.
A tény, hogy a belga kormány azt állítja, hogy hivatalosan nem konzultáltak vele a szerkezetátalakításról, nem elegendő a belga állam nem hivatalos befolyásának kizárásához a 2003. április 7-i keretszerződés előkészítése során, sem annak kizárásához, hogy a jóváhagyásra sor került.
In its reply to the letter initiating the procedure, the Belgian Government explains that the clause contained in Article 2 of the framework agreement does not concern the restructuring plan itself, but the communication by means of which Belgium was going to notify the Commission of the framework agreement.
Az eljárás megindításáról szóló levélre adott válaszában a belga kormány kifejti, hogy a szerződés 2. cikkében foglalt záradék nem magát a szerkezetátalakítási tervet érintette, hanem azt a közleményt, amellyel Belgiumnak be kellett jelentenie a keretszerződést a Bizottsághoz.
The Commission considers that this argument is unconvincing: if the parties to the framework agreement had had mere notification by Belgium to the Commission in mind, they would have expressly written so in Article 2 of the agreement.
A Bizottság úgy véli, hogy ez az érv nem meggyőző: amennyiben a keretszerződés felei csak a Belgium Bizottságnak tett bejelentésére gondoltak volna, kifejezetten ezt írták volna a szerződés 2. cikkébe.
The interpretation proposed by the Belgian Government is contrary to the letter of the agreement.
A belga kormány által javasolt értelmezés ellentétes a szerződés szövegével.
Consequently, the Commission concludes that Article 2 of the agreement implies the approval of measures by the Belgian authorities and constitutes an indication of imputability of the measures in question to the Belgian State.
Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy a szerződés 2. cikke az intézkedések belga hatóságok általi jóváhagyását foglalja magában, és a szóban forgó intézkedések belga államnak betudhatóságára utaló jelnek minősül.
Press articles
Újságcikkek
The additional evidence of intervention by the Belgian Government in this case is also to be found in press articles [40].
A belga kormánynak a jelen ügybe történő beavatkozására utaló további jelek találhatók egyes újságcikkekben is.
Thus, an article which appeared in La Libre Belgique of 19 May 2003 [41] quotes SNCB’s press department, which explains that Belgium had still not notified the Commission of the rescue measures on 19 May 2003, whereas the framework agreement had been signed on 7 April 2003, by the fact that ‘the federal authority is [was] to have its say’.
Így egy, a La libre Belgique-ben 2003. május 19-én megjelent cikk [41] idézi az SNCB sajtócsoportját, amely kifejti, hogy Belgium 2003. május 19-én még nem jelentette be a megmentési célú intézkedéseket a Bizottsághoz, jóllehet a keretszerződést 2003. április 7-én aláírták, abból kifolyólag, hogy „a szövetségi hatalomnak is lesz (volt) néhány szava”.
In an article which appeared in March 2003 on the website www.cheminots.be, Karel Vinck, at the time the Chief Executive of SNCB, was quoted on the subject of the ABX and IFB cases as follows: ‘He demands sufficient financial headroom for the management of the company.’
A www.cheminots.be weboldalon 2003 márciusában megjelent cikk a következőképpen idézi Karel Vincket, az SNCB akkori ügyvezető igazgatóját az ABX- és IFB-ügyről: „Elegendő mozgásteret kér a táraság vezetéséhez.”
That allows the interpretation that SNCB’s management considered that the State was intervening too much in these cases.
Ez azt sejteti, hogy az SNCB vezetősége úgy véli, az állam túlságosan beleavatkozott ügyeibe.
Belgium refutes this implication.
Belgium cáfolja ezt a jelet.