natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, combinations of those two fertiliser types may not be designated ‘EC fertiliser’.
Az említett két műtrágyatípus kombinációja azonban nem minősíthető „EK-műtrágyának”.
As combinations of ammonium sulphate and calcium nitrate (nitrate of lime) have been used successfully in two Member States, such combinations should be recognised as ‘EC fertilisers’ so that they can be made more easily available to farmers throughout the Community.
Mivel az ammónium-szulfát és a kalcium-nitrát (mészsalétrom) kombinációit két tagállamban eredményesen alkalmazzák, az ilyen kombinációkat el kellene ismerni „EK-műtrágyaként” annak érdekében, hogy a termelők a Közösségen belül könnyebben hozzáférhessenek.
Many of the primary nutrient fertiliser types containing nitrogen that are listed in Annex I tend to release their nitrogen too rapidly for crops to benefit fully from it, and as a result the excess nitrogen may potentially cause harm to the environment.
Az I. mellékletben felsorolt, a nitrogént makroelemként tartalmazó műtrágyatípusok közül sok túl gyorsan bocsátja ki a nitrogént ahhoz, hogy a termények képesek legyenek azt teljes mértékben kihasználni, aminek eredményeképpen a többlet nitrogén a környezetben potenciálisan kárt okozhat.
As regards two EC fertiliser types listed in Annex I to Regulation (EC) No 2003/2003, the addition of dicyandiamide, one of a number of substances known as nitrification inhibitors, may prevent any such potential harm to the environment.
A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt két EK-műtrágyatípus esetében a számos nitrifikációgátlóként ismert anyag egyikének, a dicián-diamidnak a hozzáadása lehetővé teheti az ilyen potenciális környezeti károk elkerülését.
Other types of EC fertiliser may contain nitrogen in a different form for which nitrification inhibitors are not effective.
Más EK-műtrágya-típusok a nitrogént eltérő formában tartalmazhatják, amelyek esetében a nitrifikációgátlók nem hatásosak.
For those other types, urease inhibitors may offer a satisfactory solution.
Ezekben az esetekben az ureázgátlók jelenhetnek kielégítő megoldást.
To allow greater access to the agronomic and environmental benefits of nitrification or urease inhibitors, the use of nitrification or urease inhibitors should be allowed for most types of nitrogen fertilisers, and more types of inhibitors should be allowed.
A nitrifikáció- vagy ureázgátlók agronómiai és környezeti előnyeinek nagyobb mértékű kihasználása érdekében a nitrifikáció- vagy ureázgátlók használatát a legtöbb nitrogéntartalmú műtrágya esetében lehetővé kell tenni, illetve több gátlótípus használatát is engedélyezni kell.
A list of authorised nitrification and urease inhibitors should therefore be introduced in Annex I to Regulation (EC) No 2003/2003.
Az engedélyezett nitrifikáció- és ureázgátlók listáját ezért a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében közzé kell tenni.
Annex IV to Regulation (EC) No 2003/2003 provides detailed descriptions of the methods of analysis to be used to measure the nutrient content of EC fertilisers.
A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete részletes leírást ad az EK-műtrágyák tápanyagtartalmának mérésére használatos elemzési módszerekről.
Those descriptions, insofar as they concern iodine concentration, need to be adjusted in order to have correct analysis values.
Ezeket a leírásokat, amennyiben a jódkoncentrációra vonatkoznak, ki kell igazítani annak érdekében, hogy helyes analitikai értékeket kapjunk.
in Table A.1, the entry for fertiliser type 4 ‘sulphate of ammonia’ is replaced by the following:
Az A.1. táblázatban a 4. típusú „ammónium-szulfát” műtrágyára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
Sulphate of ammonia
Ammónium-szulfát
Chemically obtained product containing ammonium sulphate as its essential ingredient, possibly with up to 15 % calcium nitrate (nitrate of lime).
Kémiai úton nyert termék, amely alapvető összetevőként ammónium-szulfátot tartalmaz, és legfeljebb 15 %-ban kalcium-nitrátot (mészsalétrom) tartalmazhat.
Nitrogen expressed as total nitrogen.
A nitrogén összes nitrogénben kifejezve.
Maximum content of nitric nitrogen 2,2 % N if calcium nitrate (nitrate of lime) is added.
A nitrát-nitrogén legfeljebb 2,2 %-ban lehet jelen, amennyiben kalcium-nitrátot (mészsalétrom) adnak az ammónium-szulfáthoz.
When marketed in the form of a combination of ammonium sulphate and calcium nitrate (nitrate of lime), the designation must include “with up to 15 % calcium nitrate (nitrate of lime)”.
Ha ammónium-szulfát és kalcium-nitrát (mészsalétrom) kombinációjaként forgalmazzák, a megjelölésben fel kell tüntetni a következőt: »legfeljebb 15 %-ban kalcium-nitrátot (mészsalétromot) tartalmaz«.
Ammoniacal nitrogen.
Ammónium-nitrogén,
Total nitrogen if calcium nitrate (nitrate of lime) is added’
Összes nitrogén, amennyiben kalcium-nitrátot (mészsalétrom) adnak az ammónium-szulfáthoz.”
in Table A.1, the entries for fertiliser types 16, 17 and footnote (a) are deleted.
Az A.1. táblázatból a 16, 17 típusú műtrágya bejegyzéseket és az (a) lábjegyzetet el kell hagyni.
Type 18 becomes type 16:
A 18 típus 16 típusra módosul.
the following Section F is added:
A melléklet a következő F. szakasszal egészül ki:
Nitrification and urease inhibitors
Nitrifikáció- és ureázgátlók
The urease and nitrification inhibitors listed in the Tables F.1. and F.2. below may be added to the nitrogenous fertilisers types listed in Sections A.1., B.1., B.2., B.3., C.1. and C.2. of Annex I subject to the following provisions:
Az alábbi F.1. és F.2. táblázatokban felsorolt ureáz- és nitrifikációgátlók hozzáadhatók az I. melléklet A.1., B.1., B.2., B.3., C.1., és C.2. szakaszaiban felsorolt nitrogénműtrágya-típusokhoz, amelyekre az alábbi rendelkezések vonatkoznak:
at least 50 % of the total nitrogen content of the fertiliser consists of the nitrogen forms specified in column 3;
a műtrágya teljes nitrogéntartalmának legalább 50 %-a 3. oszlopban meghatározott nitrogénfajtákból tevődik össze;
they do not belong to the fertiliser types mentioned in column 4.
nem tarozik a 4. oszlopban említett műtrágyatípusokba.
Fertilisers to which a nitrification inhibitor listed in Table F.1. has been added shall have the words “with nitrification inhibitor ([type designation of nitrification inhibitor])” added to their type designation.
Az olyan műtrágyák típusmeghatározásánál, amelyekhez az F.1. táblázatban felsorolt nitrifikációgátlót adtak, fel kell tüntetni a »([nitrifikációgátló típusmeghatározása]) nitrifikációgátlóval« szavakat.
Fertilisers to which a urease inhibitor listed in Table F.2. has been added shall have the words “with urease inhibitor ([type designation of urease inhibitor])” added to their type designation.
Az olyan műtrágyák típusmeghatározásánal, amelyekhez az F.2. táblázatban felsorolt ureázgátlót adtak, fel kell tüntetni az »([ureázgátló típusmeghatározása]) ureázgátlóval« szavakat.
Technical information, as complete as possible, must be provided with each package or bulk consignment by the person responsible for marketing.
A forgalomba hozatalért felelős személynek minden csomagoláson, illetve ömlesztett szállítmányon fel kell tüntetnie a lehető legrészletesebb műszaki információkat.
This information must enable the user in particular to determine the rates and timing of application in relation to the crop being grown.
Ezeknek az információknak lehetővé kell tenniük a felhasználó számára az alkalmazási arány és az alkalmazási időszak meghatározását az érintett termény viszonylatában.
New nitrification inhibitors or urease inhibitors may be included in the Tables F1 or F2 respectively after evaluation of the technical files submitted in accordance with guidelines to be elaborated for these compounds.
Az F.1., illetve az F.2. táblázat kiegészíthető nitrifikációgátlókkal vagy ureázgátlókal az említett vegyületekre kidolgozott iránymutatásokkal összhangban benyújtott műszaki dokumentáció értékelését követően.
Nitrification inhibitors
Nitrifikációgátlók
Type designation and composition of the nitrification inhibitor
Nitrifikációgátló típusmegjelölése és összetétele
Minimum and maximum inhibitor content as a percentage by mass of the total nitrogen present as ammonium nitrogen and urea nitrogen.
Minimum és maximum gátlótartalom az összes nitrogén ammónium-nitrogénként és urea-nitrogénként jelen levő tömegszázalékában
EC fertiliser types for which the inhibitor may not be used
EK-műtrágyatípus, amely esetében a gátló nem használható
Description of nitrification inhibitors with which mixtures are allowed
Nitrifikációgátló leírása, amellyel a keverés megengedett
Data on permitted ratio
Engedélyezett keverési arány
Dicyandiamide
Dicián-diamid
Urease inhibitors
Ureázgátlók
Type designation and composition of the urease inhibitor
Ureázgátló típusmegjelölése és összetétele
Minimum and maximum inhibitor content as a percentage by mass of the total nitrogen present as urea nitrogen
Minimum és maximum gátlótartalom az összes nitrogén karbamid-nitrogénként jelen levő tömegszázalékában
Description of urease inhibitors with which mixtures are allowed
Ureázgátló leírása, amellyel a keverés megengedett
N-(n-butyl) thiophosphoric triamide (NBPT)
n-butil-thiofoszfor-triamid (NBTPT)
Maximum 0,20’
Maximum 0,20”
Section B of Annex IV to Regulation (EC) No 2003/2003 is amended as follows:
A 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletének B. szakasza a következőképpen módosul:
in the note in point 4.11. of Method 2.3.2, the second, third and fourth subparagraphs are replaced by the following:
A 2.3.2. módszernél a 4.11. pontban található megjegyzésnél a második, harmadik és negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
‘Titrate with 0,05 mol/l iodine (I2) solution in the presence of a starch solution as an indicator.
„Titráljuk 0,05 mol/l jódoldattal (I2) keményítőoldat mint indikátor jelenlétében.
1 ml of iodine (I2) solution 0,05 mol/l corresponds to 0,01128 g of SnCl2·2H2O.
1 ml 0,05 mol/l jódoldat (I2) 0,01128 g SnCl2·2H2O-nak felel meg.
At least 80 % of the total tin present in the solution thus prepared must be in a bivalent form.
Az így elkészített oldatban jelen lévő összes ón legalább 80 %-a kétértékű kell, hogy legyen.
For the titration at least 35 ml of 0,05 mol/l iodine (I2) solution must be used.’
A titráláshoz legalább 35 ml 0,05 mol/l jódoldatot kell használni.”
in the note in point 4.11. of Method 2.6.1, the second, third and fourth subparagraphs are replaced by the following:
A 2.6.1. módszernél a 4.11. pontban található megjegyzésnél a második, harmadik és negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
Commission Regulation (EC) No 1108/2008
A Bizottság 1108/2008/EK rendelete
amending Regulation (EC) No 1266/2007 as regards the minimum requirements for bluetongue monitoring and surveillance programmes and the conditions for exempting semen from the exit ban provided for in Council Directive 2000/75/EC
az 1266/2007/EK rendeletnek a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei, és a spermára vonatkozóan a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról
Having regard to Council Directive 2000/75/EC of 20 November 2000 laying down specific provisions for the control and eradication of bluetongue [1], and in particular, Articles 11 and 12 and the third paragraph of Article 19 thereof,
tekintettel a kéknyelvbetegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 11. cikkére, 12. cikkére és 19. cikkének (3) bekezdésére,
Directive 2000/75/EC lays down control rules and measures to combat and eradicate bluetongue.
A 2000/75/EK irányelv meghatározza a kéknyelvbetegség elleni védekezéshez és felszámolásához szükséges ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket.
They include the establishment of protection and surveillance zones (‘restricted zones’), the implementation of bluetongue monitoring and surveillance programmes, and an exit ban on animals leaving the restricted zones (‘the exit ban’).
Ezek magukban foglalják a védő- és megfigyelési körzetek (a továbbiakban: korlátozás alá vont körzetek) létrehozását, a kéknyelvbetegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési programok végrehajtását, valamint az állatokra vonatkozóan a korlátozás alá vont körzetek elhagyásának tilalmát (a továbbiakban: a körzetelhagyási tilalom).
Commission Regulation (EC) No 1266/2007 of 26 October 2007 on implementing rules for Council Directive 2000/75/EC as regards the control, monitoring, surveillance and restrictions on movements of certain animals of susceptible species in relation to bluetongue [2] lays down rules to be applied in the event of an outbreak of that disease.
A kéknyelvbetegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló, 2007. október 26-i 1266/2007/EK bizottsági rendelet [2] meghatározza az említett betegség kitörése esetén alkalmazandó szabályokat.
Annex I to Regulation (EC) No 1266/2007 sets out the minimum requirements for the bluetongue monitoring and surveillance programmes.
Az 1266/2007/EK rendelet I. melléklete minimumkövetelményeket állapít meg a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokra vontakozóan.
Annex III to that Regulation sets out the conditions for exemption from the exit ban with regard to animals, their semen, ova and embryos.
Az említett rendelet III. melléklete meghatározza az állatok, spermájuk, petesejtjeik és embrióik esetében a körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit.
Annex V to that Regulation sets out criteria for the purpose of determining a bluetongue seasonally-free zone.
Az említett rendelet V. melléklete megállapítja a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet meghatározásának kritériumait.
It is essential that appropriate bluetongue monitoring and surveillance programmes are in place to achieve, among others, the objectives of the detection of the presence of the bluetongue virus at the earliest possible stage, to demonstrate the absence of general or specific bluetongue virus serotypes, and for the determination of the seasonally vector-free period.
Fontos, hogy megfelelő kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok álljanak rendelkezésre többek között az alábbi célkitűzések elérése érdekében: a kéknyelvbetegség-vírus előfordulásának a lehető legkorábbi szakaszban való kimutatása; általános vagy konkrét kéknyelvbetegség-vírus szerotípusok hiányának kimutatása; a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározása.
The bluetongue monitoring and surveillance programmes should include minimum requirements for Member States, while ensuring sufficient flexibility to take account of local epidemiological conditions.
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programoknak tartalmazniuk kell a tagállamokra vonatkozó minimumkövetelményeket, elegendő rugalmasságot biztosítva azonban a helyi járványügyi feltételek figyelembevétele érdekében.
A mass emergency vaccination campaign against various types of bluetongue is being implemented in the EU.
Jelenleg van folyamatban a kéknyelvbetgség különböző típusai elleni tömeges sürgősségi vakcinázási kampány megvalósítása az Unióban.
The vaccination of animals against that disease represents a major change of the immune status of the susceptible species population and has implications for bluetongue surveillance and monitoring programmes.
Az állatok kéknyelvbetegség elleni vakcinázása nagy változást jelent a betegségre fogékony fajok populációjára nézve, és befolyásolja a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokat is.
Therefore, certain modifications to the requirements for the programmes need to be made.
Emiatt a programokra vonatkozó követelményeket némileg módosítani szükséges.
Annex V to Regulation (EC) No 1266/2007 sets out criteria for the purpose of determining a bluetongue seasonally-free zone.
Az 1266/2007/EK rendelet V. melléklete megállapítja a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet meghatározásának kritériumait.
For reasons of clarification and a more harmonized approach, the beginning and the end of the seasonally vector-free period should be based on standardized surveillance data.
Az egyértelműség és egy harmonizáltabb megközelítés érdekében a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak kezdetének és végének egységesített megfigyelési adatokon kell alapulnia.
Section B of Annex III to Regulation (EC) No 1266/2007 sets out conditions for exemption from the exit ban with regard to semen.
Az 1266/2007/EK rendelet III. mellékletének B. szakasza meghatározza a spermák esetében a körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit.
It provides that semen must have been obtained from donor animals which comply with certain conditions, in order to be exempted.
Előírja, hogy a mentesség érdekében a spermáknak olyan donorállatoktól kell származniuk, melyek bizonyos feltételeknek eleget tesznek.
In the interests of certainty of Community legislation, it is appropriate to clarify certain requirements as regards the testing regimes of semen donor animals, in particular as regards post-collection testing.
A közösségi jogszabályok egyértelműsége érdekében helyénvaló tisztázni egyes követelményeket a spermadonor állatokra vonatkozó vizsgálórendszereket illetően, különös tekintettel a begyűjtés utáni vizsgálatokra.
Regulation (EC) No 1266/2007 should therefore be amended accordingly.
Ezért az 1266/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
Annex I is replaced by the text in the Annex to this Regulation;
Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
in Section B of Annex III, points (d) and (e) are replaced by the following:
A III. melléklet B. szakaszának d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
they have been subjected to a serological test according to the OIE Terrestrial Manual to detect antibodies to the bluetongue virus group, with negative results, at least every 60 days during the collection period and between 21 and 60 days following the final collection of the semen to be consigned;
az OIE Terrestrial Manual szerint negatív eredménnyel elvégezték rajtuk a kéknyelvbetegség víruscsoportjához tartozó antitestek kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatot a feladásra kerülő sperma gyűjtési időszakában legalább 60 naponként, az utolsó gyűjtést követően pedig 21–60 nappal;
at commencement and final collection of the semen to be consigned; and
i. a feladásra kerülő sperma gyűjtésének kezdetekor és utolsó gyűjtésekor; valamint
at least every seven days, in the case of a virus isolation test, or
vírusizolációs vizsgálat esetén legalább hétnaponta, vagy
at least every 28 days, in the case of a polymerase chain reaction test.’
polimeráz láncreakciós vizsgálat esetén legalább 28 naponta.”
Minimum requirements for bluetongue monitoring and surveillance programmes (referred to in Article 4)
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei (a 4. cikkben meghatározottak szerint)
Bluetongue monitoring programmes shall be aimed at providing information on the dynamics of bluetongue in a restricted zone.
A korlátozás alá vont körzetekben a kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok arra irányulnak, hogy információt szolgáltassanak a kéknyelvbetegség dinamikájáról az ilyen körzetekben.
The objectives of bluetongue monitoring programmes are to detect the introduction of new bluetongue serotypes and to demonstrate the absence of certain bluetongue serotypes.
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok célja a kéknyelvbetegség új szerotípusai bevezetésének kimutatása és egyes kéknyelvbetegség-szerotípusok hiányának kimutatása.
Other objectives may include the demonstration of the absence of bluetongue virus circulation, the determination of the seasonally vector free period and identifying the vector species.
Az egyéb célok között szerepelhet annak kimutatása, hogy a kéknyelvbetegség vírusa nem terjed, továbbá a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározása és a kórokozóátvivő-fajok azonosítása.
The geographical unit of reference for the purposes of bluetongue monitoring and surveillance shall be defined by a grid of around 45 × 45 km (approximately 2000 km2) unless specific environmental conditions justify a different size.
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok alkalmazásában a földrajzi referenciaegységet egy 45 × 45 km (kb. 2000 km2) osztású háló segítségével határozzák meg, kivéve, ha a konkrét környezeti körülmények más méretet indokolnak.
Member States may also use the “region” as defined in Article 2(p) of Directive 64/432/EEC as the geographical unit of reference for monitoring and surveillance purposes.
A tagállamokban a 64/432/EGK irányelv 2. cikkének p) pontjában meghatározott »területi egység« is használható földrajzi referenciaegységként ellenőrzési és megfigyelési célokra.
Bluetongue monitoring programmes shall consist of at least passive clinical surveillance and active laboratory-based surveillance, as set out in points 1.1.1 and 1.1.2.
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok legalább passzív klinikai megfigyelésből és aktív, laboratóriumi alapú megfigyelésből állnak, az 1.1.1. és 1.1.2. pontban meghatározottak szerint:
Passive clinical surveillance shall:
A passzív klinikai megfigyelés:
consist of a formal and properly documented ongoing system aimed at detecting and investigating any suspicions, including an early warning system for reporting suspicions.
olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy észlelje és megvizsgálja a kéknyelvbetegség előfordulásánák gyanúját, beleértve a gyanús esetek jelentésére szolgáló korai vészjelző rendszert.
Owners or holders and veterinarians must promptly report any suspicion to the competent authority.
Az állattartóknak és -tulajdonosoknak, valamint az állatorvosoknak azonnal jelenteniük kell minden kéknyelvbetegség-gyanút az illetékes hatóságnak.
All suspicions due to the presence of bluetongue serotypes not expected to be present in the epidemiologically relevant geographical area must be thoroughly investigated immediately by the competent authority in order to ascertain the bluetongue serotypes circulating;
Az illetékes hatóságnak azonnal alaposan ki kell vizsgálnia a kéknyelvbetegség-szerotípusok előfordulásának bármely váratlan gyanúját a járványügyileg releváns földrajzi területen, hogy meghatározza az előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusokat,
be specially reinforced during the season of vector activity;
különösen a kórokozó-átvivő aktív időszakában erősítendő meg,
ensure that awareness campaigns are put in place and aimed, in particular, at enabling owners or holders and veterinarians in identifying clinical signs of bluetongue.
biztosítani kell, hogy sor kerüljön olyan figyelemfelhívó kampányokra, melyek elsősorban arra irányulnak, hogy az állattartók és -tulajdonosok, valamint az állatorvosok képesek legyenek azonosítani a kéknyelvbetegség klinikai tüneteit.
Active laboratory-based surveillance shall consist of at least one, or a combination of, serological monitoring with sentinel animals, serological/virological surveys, or targeted risk-based monitoring, as set out in points 1.1.2.1, 1.1.2.2 and 1.1.2.3.
Az aktív, laboratóriumi alapú megfigyelés kontrollállatokon végzett, legalább egy szerológiai ellenőrzésből – vagy több ilyen kombinálásából –, szerológiai/virológiai felmérésekből, vagy célzott, kockázatalapú ellenőrzésből áll, az 1.1.2.1, 1.1.2.2. és az 1.1.2.3. pont szerint.
Serological monitoring with sentinel animals shall consist of an active annual programme of testing sentinel animals aimed at assessing the circulation of the bluetongue virus within the restricted zone.
a kontrollállatok szerológiai ellenőrzése olyan aktív, éves program, melynek során a kontrollállatokat abból a célból vizsgálják meg, hogy értékeljék a kéknyelvbetegség-vírus terjedését a korlátozás alá vont körzeteken belül.
Where possible, sentinel animals must be bovine animals.
Ha lehetséges, a kontrollállatok legyenek szarvasmarhafélék.