natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The contribution was proportional to a final customer’s electricity consumption.
A hozzájárulás a végfogyasztó villamosenergia-fogyasztásával arányos.
The compensation fund mechanism made it possible to divide the costs stemming from the green electricity purchasing obligation among all the distributor’s customers.
A kompenzációs alap mechanizmusa ezen felül lehetővé teszi a zöldáram megvásárlásának kötelezettségéhez kapcsolódó terhek megosztását a szolgáltató összes ügyfele között.
The level of contributions was set each year by the State so that the fund’s income did not exceed the additional cost of purchasing green electricity.
A hozzájárulás összegét minden évben az állam határozza meg, úgy, hogy az alap bevételei ne haladják meg a zöldáram megvásárlásával összefüggő többletköltséget.
Under Article 23 of the GDR of 22 May 2001, the contribution for 2001 was set for all non-exempted customers at EUR 2,73/MWh.
Így a 2001. május 22-i RGD 23. cikke szerint a nem mentesített ügyfelekre megállapított hozzájárulás a 2001. év tekintetében 2,73 EUR/MWh.
The GDR of 9 December 2005
A 2005. december 9-i RGD
category A comprised customers at whose metering points annual electricity consumption was less than or equal to 25 MWh.
Az A kategória azokat az ügyfeleket foglalja magában, amelyek éves villamosenergia-fogyasztása a fogyasztásmérő szerint kisebb, mint 25 MWh, vagy egyenlő azzal.
For 2007, the contribution payable by category A consumers was set at EUR 7,00/MWh,
A 2007. évben az A kategóriába tartozó fogyasztók által fizetendő hozzájárulás 7,00 euro/MWh volt.
category B comprised customers at whose metering points annual electricity consumption was greater than 25 MWh, with the exception of metering points classified in category C. For 2007, the contribution payable by category B consumers was set at EUR 2,70/MWh,
A B kategóriába tartoznak azok az ügyfelek, amelyek éves villamosenergia-fogyasztása a fogyasztásmérő szerint több, mint 25 MWh, kivéve a C kategóriába sorolt fogyasztásmérőket. A 2007. évben a B kategóriába tartozó fogyasztók által fizetendő hozzájárulás 2,70 EUR/MWh volt.
category C concerned customers in category B who, in addition, had to ‘commit themselves to achieving a substantial improvement in their overall energy efficiency by agreement to be concluded between the Government and the enterprise concerned […].
A C kategória azokat a B kategóriába tartozó ügyfeleket tömöríti, amelyeknek ezen felül „a kormány és az érintett vállalkozás között megkötött megállapodásban vállalniuk kell, hogy jelentős mértékben javítanak átlagos energiahatékonyságukon.
The agreement to be concluded will include a penalty clause in case of failure to meet commitments’ [13].
[…] A megkötendő megállapodást a kötelezettségvállalás nem teljesítése esetére vonatkozó szankciós záradékkal látják el” [13].
Provisions applicable as of 1 January 2009
A 2009. január 1-jén alkalmazandó rendelkezések
The level of the contribution is thus no longer set by the public authorities but is left to distributors’ discretion.
A hatóságok így a továbbiakban nem határozzák meg a hozzájárulás mértékét, hanem a szolgáltatók mérlegelésére bízzák azt.
Operation of the compensation mechanism
A kompenzációs mechanizmus működése
From a practical standpoint, the GDRs of 22 May 2001 and 9 December 2005 provided that the principal distributor in Luxembourg, Cegedel, the shares in which were majority privately owned, had to purchase all the green electricity produced in Luxembourg at the price set by the State.
A 2001. május 22-i és a 2005. december 9-i RGD gyakorlatilag azt írja elő, hogy a legnagyobb luxemburgi szolgáltatónak, a Cegedelnek, amely főként magántőkéből áll, a Luxemburgban termelt összes zöldáramot fel kell vásárolnia az állam által meghatározott áron.
Cegedel made such purchases either in its own name or on behalf of other distributors who had concluded supply contracts with green electricity producers.
Ezeket a vásárlásokat saját nevében vagy más olyan szolgáltatók nevében végzi el, amelyek szállítási szerződést kötöttek a zöldáramtermelőkkel.
It then sold the green electricity to its competitors according to their respective market shares in the Luxembourg market and at a selling price set by the State on the basis of the electricity market price established the previous year.
Ennek következtében a fő szolgáltató a zöldáramot versenytársainak azoknak a luxemburgi piacon fennálló piaci részesedése arányában adja el, az állam által az előző évi villamosenergia-piaci ár alapján meghatározott eladási áron.
The additional costs associated with green electricity corresponded to the difference between the purchase price paid to producers of such electricity (feed-in tariff) and the selling price charged to other distributors, both of which were set by the State.
A zöldáram által generált többletköltségek annak a különbségnek felelnek meg, amely a zöldáramtermelőktől történő vásárlás ára (betáplálási díj) és a más szolgáltatóknak történő eladás ára között adódik; ezeket az árakat az állam határozza meg.
All distributors reported on their green electricity purchases each month to the Luxembourg energy regulator, the Institut Luxembourgeois de Régulation (ILR).
A zöldáramvásárlásáról valamennyi szolgáltató havi alapú elszámolást készít a luxemburgi energiaszabályozó hatóság, azaz az Institut Luxembourgeois de Régulation (a továbbiakban „ILR”) számára.
At the end of the year, the regulator performed a compensation operation between distributors: if the share of green electricity produced in Luxembourg and purchased by a distributor was greater than its share of the electricity market, then it received compensation from the fund; conversely, if its share of green electricity purchased was smaller than its share of the domestic market, then it had to pay a corresponding contribution to the fund.
Az év végén a szabályozó hatóság végrehajtja a szolgáltatók közötti kompenzációt: ha a Luxemburgban termelt és egy adott szolgáltató által vásárolt zöldáram részesedése magasabb, mint a saját villamosenergia-piaci részesedése, ez a szolgáltató kompenzációban részesül az alapból; viszont ha az általa megvásárolt zöldáram részesedése alacsonyabb a nemzeti piaci részesedésénél, ennek megfelelő hozzájárulást kell fizetnie az alapba.
The compensation fund was therefore designed to ensure that each distributor active in Luxembourg purchased a share of green electricity produced in Luxembourg that matched its share of the domestic market.
A kompenzációs alap célja tehát annak biztosítása, hogy a Luxemburgban tevékenykedő egyes szolgáltatók a nemzeti piaci részesedésükkel megegyező arányban vásároljanak Luxemburgban termelt zöldáramot.
The diagram below describes the operation of the compensation fund as it was in force until 31 December 2008.
A kompenzációs alap működését az alábbi séma mutatja be annak a 2008. december 31-én hatályos formájában:
REASONS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission took the view that the compensation mechanism prima facie constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty [14].
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a kompenzációs mechanizmus a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülhet [14].
The measure conferred an advantage on green electricity producers, who ultimately benefited from the proceeds of the compensation fund.
Az intézkedés előnyhöz juttatja a zöldáramtermelőket, amelyek végső soron a kompenzációs alap hozamából részesülnek.
Moreover, the exemption from compensation payments applicable until 31 December 2005 favoured large electricity-consuming enterprises over other enterprises which had to contribute to the compensation fund.
Ezen felül a 2005. december 31-ig alkalmazandó, hozzájárulás-fizetés alóli mentesítés előnyben részesíti a nagy villamosenergia-fogyasztó vállalkozásokat azon vállalkozásokhoz képest, amelyeknek hozzájárulást kell fizetniük a kompenzációs alapba.
On the other hand, distributors enjoyed no advantage as they simply played the part of intermediary in collecting the contributions made by final customers and paid on to green electricity producers.
Ezzel szemben a szolgáltatók semmilyen előnyhöz nem jutnak, mivel csak közvetítő szerepet töltenek be a végfogyasztók által fizetett hozzájárulások beszedésében, amelyek végül a zöldáramtermelőkhöz kerülnek.
This advantage was provided through State resources, not by reason of the introduction of the green electricity purchasing obligation but by reason of the creation of the compensation fund.
Ezt az előnyt állami forrásból nyújtják, és nem a zöldáram-vásárlási kötelezettség bevezetése, hanem a kompenzációs alap létrehozása révén.
The latter was set up by the State, was financed by a system of compulsory contributions, and the sums paid into it were controlled by the State.
Ezt az alapot ugyanis az állam hozta létre, alapjául kötelező hozzájárulási rendszer szolgál, és az oda befizetett összegeket az állam ellenőrzi.
The measure was selective in that it favoured only certain enterprises or certain activities, and in particular green electricity producers as opposed to other electricity producers and large electricity-consuming enterprises as opposed to other electricity-consuming enterprises.
Az intézkedés szelektív, mivel kizárólag bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos tevékenységeket részesít előnyben, ideértve különösen más villamosenergia-termelőkkel szemben a zöldáramtermelőket, valamint más villamosenergia-fogyasztó vállalkozásokkal szemben a nagy villamosenergia-fogyasztó vállalkozásokat.
Lastly, the granting of an advantage to green electricity producers was liable to affect intra-Community trade in electricity and distort competition, as was the advantage enjoyed by large electricity-consuming enterprises, active as these were in various sectors of the economy.
Végül a zöldáramtermelőknek nyújtott előny jellegénél fogva zavart okoz a villamos energia Közösségen belüli kereskedelmében, és a különböző gazdasági ágazatokban tevékenykedő nagy villamosenergia-fogyasztó vállalkozásoknak biztosított előnnyel együtt torzítja a versenyt.
The Commission then examined the compatibility of the compensation mechanism with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty in the light of the 2001 Community guidelines on State aid for environmental protection (the 2001 guidelines) [15].
A Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a kompenzációs mechanizmus a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető-e a közös piaccal, a környezetvédelem állami támogatásáról szóló 2001. évi közösségi iránymutatás (a továbbiakban „2001. évi iránymutatás”) [15] fényében.
It expressed the following concerns in this regard.
E tekintetben a Bizottság a következő kételyeket fogalmazta meg.
First, the Commission considered that the aid for green electricity producers prima facie did not satisfy the conditions laid down in the following provisions of the 2001 guidelines:
Először is a Bizottság úgy vélte, hogy a zöldáramtermelőknek nyújtott támogatások nem felelnek meg a 2001. évi iránymutatás következő rendelkezéseiben foglalt feltételeknek:
the system did not ensure that the aid was limited to the difference between the production cost and the market price of the energy concerned.
a rendszer nem garantálja, hogy a támogatás a szóban forgó energia termelési ára és piaci ára közötti többletköltségre korlátozódik.
It did not limit the duration of the operating aid to that necessary to cover plant depreciation.
A rendszer a működési támogatásokat nem korlátozza az üzem amortizációjának biztosításához szükséges időtartamra.
Nor did it take account of any investment aid received by producers for their plants, such as the ecological premium in Luxembourg [16] (point E.3.3.1 of the 2001 guidelines),the system made no provision for a market mechanism such as green certificates (point E.3.3.2 of the 2001 guidelines),
A rendszer továbbá nem veszi figyelembe az egyes termelők által az üzemeik tekintetében kapott esetleges beruházási támogatásokat, mint amilyen a luxemburgi ökológiai díj [16] is (a 2001. évi iránymutatás E.3.3.1. pontja),a rendszer nem ír elő olyan piaci mechanizmusokat, mint amilyenek a zöld tanúsítványok (a 2001. évi iránymutatás E.3.3.2. pontja),
the operating aid was not calculated on the basis of the external costs avoided (point E.3.3.3 of the 2001 guidelines),
a működési támogatásokat nem az elkerült külső költségek alapján számítják ki (a 2001. évi iránymutatás E.3.3.3. pontja),
the operating aid was not limited to five years’ duration, it was not degressive, and its intensity was not limited to 50 % of the extra costs (point E.3.3.4 of the 2001 guidelines).
a működési támogatások nem korlátozódnak öt évre, és nem degresszívek, intenzitásuk pedig nem korlátozódik a többletköltségek 50 %-ára (a 2001. évi iránymutatás E.3.3.4. pontja).
Secondly, the Commission considered that the exemption from contribution payments granted to large electricity-consuming enterprises prima facie did not fulfil the criteria laid down in the 2001 guidelines: exempted enterprises had not undertaken to achieve environmental protection objectives [17]; such enterprises were not required to pay a significant proportion of the tax [18]; and lastly, the exemptions were not degressive within the meaning of the 2001 guidelines and their intensity was not limited to 50 % [19].
Másodszor a Bizottság úgy véli, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztó vállalkozások hozzájárulás-fizetés alóli mentesítése nem felel meg a 2001. évi iránymutatásban megállapított kritériumoknak: a mentességben részesített vállalkozások nem vállalnak kötelezettséget környezetvédelmi célok megvalósítására [17]; a vállalkozásoknak nem kell megfizetniük az adó jelentős hányadát [18]; végül pedig a mentességek nem degresszívek, és intenzitásuk nem korlátozódik 50 %-ra [19].
Lastly, the Commission questioned the measure’s compatibility with Articles 25 and 90 of the Treaty.
Végül a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a Szerződés 25. és 90. cikkével.
The compensation mechanism did not make provision for any exemption from contribution payments for imported electricity or from the tax on exports.
A kompenzációs mechanizmus ugyanis sem a behozott villamos energia tekintetében fizetendő hozzájárulás alól, sem az exportadó megfizetésének kötelezettsége alól nem mentesít.
The measure ultimately benefited only domestic producers of green electricity.
Ez az intézkedés mindemellett végső soron kizárólag a nemzeti zöldáramtermelőket részesíti előnyben.
Imported electricity was therefore taxed without ultimately benefiting from the support enjoyed by green electricity produced in Luxembourg.
A behozott energiát tehát megadóztatják, anélkül, hogy azt végül a Luxemburgban előállított zöldáramhoz hasonlóan támogatásban részesítenék.
The new GDR referred to in paragraph 23, scheduled to enter into force on 1 January 2009, amends the compensation mechanism in such a way that it no longer numbers among the reasons for opening the formal investigation procedure.
A (23) preambulumbekezdésben említett új RGD, amelynek 2009. január 1-jén kell hatályba lépnie, olyan módon módosítja a kompenzációs mechanizmust, hogy arra a továbbiakban nem vonatkoznak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezető indokok.
Consequently, this Decision examines the existence of State aid and the compatibility or otherwise of the compensation mechanism under Article 87(3)(c) of the Treaty up until 31 December 2008.
Ebből következően ez a határozat az állami támogatások meglétét és a kompenzációs mechanizmus esetleges, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében vett összeegyeztethetőségét 2008. december 31-ig vizsgálja.
COMMENTS FROM LUXEMBOURG ON THE OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
LUXEMBURGNAK A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS HIVATALOS MEGINDÍTÁSÁT ÉRINTŐ ÉSZREVÉTELEI
On the description of the measure
Az intézkedés leírásáról
Luxembourg pointed out first of all that, under the GDR of 30 May 1994, Cegedel was alone obliged to purchase Luxembourg-produced green electricity.
Luxemburg először is hangsúlyozza, hogy az 1994. május 30-i RGD szerint egyedül a Cegedel köteles a Luxemburgban termelt zöldáramot megvásárolni.
Other, competing distributors had since emerged owing to liberalisation (they were 13 in number in June 2003).
Ezt követően 2003 júniusában a piac liberalizációjának köszönhetően más versenytárs szolgáltatók jelentek meg, szám szerint tizenhárman.
They had all been placed under an obligation to purchase green electricity.
Mindegyiküket kötelezték zöldáram vásárlására.
In actual fact, however, the additional costs still fell largely on one operator, Cegedel.
A gyakorlatban mindazonáltal többletköltségek lényegében továbbra is csak egy szereplőnél, a Cegedelnél keletkeztek.
Consequently, the compensation fund in reality promoted fair competition between distributors since it divided among them the additional costs associated with the green electricity purchasing obligation.
Luxemburg tehát megjegyzi, hogy a kompenzációs alap valójában támogatja a szolgáltatók közötti tisztességes versenyt, mivel megosztja köztük a zöldáram vásárlásával kapcsolatos kötelezettséggel összefüggő többletköltségeket.
Luxembourg pointed out secondly that the measure produced significant environmental benefits and helped to achieve the environmental protection objectives to which Luxembourg has committed itself in accordance with the Community anti-climate change policy: for Luxembourg, the target was to reduce carbon emissions by 28 % compared with 1990.
Másodszor Luxemburg rámutat arra, hogy az intézkedés jelentős környezetvédelmi előnnyel jár, és hozzájárul azon környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez, amelyekre Luxemburg az éghajlatváltozással szembeni küzdelem közösségi politikájának megfelelően kötelezettséget vállalt: Luxemburg tekintetében az a cél, hogy a CO2-kibocsátásokat az 1990-es szinthez képest 28 %-kal csökkentsék.
The Luxembourg authorities accordingly called on the Commission to assess the potential competition-distorting effects or the effect on intra-Community trade in the light of the environmental benefits of the measure.
A luxemburgi hatóságok felkérik tehát a Bizottságot, hogy a versenytorzulás vagy a Közösségen belüli kereskedelem érintettségének potenciális hatását az intézkedés környezetvédelmi hasznának fényében értékeljék.
Luxembourg considered that the creation of the compensation fund did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Luxemburg úgy véli, hogy a kompenzációs alap létrehozása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak.
It maintained first of all that, as the Court of Justice of the European Communities (the Court of Justice) had found in its judgment in PreussenElektra [20], the fund did not involve any State resources.
Luxemburg először is arra hivatkozik, hogy az alap nem érint állami forrásokat az Európai Közösségek Bírósága (a továbbiakban „Bíróság”) által a PreussenElektra-ügyben 2001. március 13-án hozott ítélet [20] szerint.
Before the fund was introduced, the additional costs associated with the green electricity purchasing obligation had been borne exclusively by the final customers of a private company, Cegedel.
Az alap bevezetése előtt ugyanis a zöldáram megvásárlásának kötelezettségéhez kapcsolódó többletköltségeket egyedül a Cegedel magántársaság végfogyasztói viselték.
Since the introduction of the fund, the additional costs had been divided among all customers of all distributors in Luxembourg, without, however, involving more State resources.
Az alap bevezetését követően a többletköltségeket megosztották a Luxemburgban tevékenykedő valamennyi szolgáltató valamennyi ügyfele között, de e többletköltségek után nem járt több állami támogatás.
In support of its argument Luxembourg cited paragraph 66 of the PreussenElektra judgment: ‘a statutory provision of a Member State which, first, requires private electricity supply undertakings to purchase electricity produced in their area of supply from renewable energy sources at minimum prices higher than the real economic value of that type of electricity, and, second, distributes the financial burden resulting from that obligation between those electricity supply undertakings and upstream private electricity network operators, does not constitute State aid within the meaning of Article 92(1) (now Article 87(1)) of the Treaty’.
Luxemburg érvelésének alátámasztására a PreussenElektra-ügyben hozott ítélet 66. pontját idézi: „Nem minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 92. cikke (1) bekezdésének [jelenleg 87. cikke (1) bekezdésének] értelmében az a tagállami szabályozás, amely egyrészről arra kötelezi a villamosenergia-szolgáltató magánvállalkozásokat, hogy a szolgáltatási területükön a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát olyan minimáláron vegyék át, amely meghaladja az ilyen típusú villamos energia valós gazdasági értékét, másrészről az e kötelezettségből eredő pénzügyi terhet megosztja az említett villamosenergia-szolgáltató vállalkozások és a villamosenergia-alaphálózatot üzemeltető magánvállalkozások között.”
Luxembourg pointed out secondly that the compensation fund did not create any advantage for green electricity producers inasmuch as there was no contractual or financial link between the fund and the producers.
Másodszor Luxemburg megjegyzi, hogy a kompenzációs alap nem juttatja előnyhöz a zöldáramtermelőket, mivel nem áll fenn semmilyen szerződéses vagy pénzügyi kapcsolat az alap és a termelők között.
The compensation fund likewise did not create any advantage for large electricity-consuming enterprises compared with enterprises which contributed to the fund.
A kompenzációs alap ezen felül nem juttatja előnyhöz a nagy villamosenergia-fogyasztókat azokkal szemben, akik hozzájárulást fizetnek az alapba.
The beneficiaries of the exemption — the chemical and steel industries — had no competitors in Luxembourg which should have contributed to the fund.
A mentesség kedvezményezettjeinek – a vegyiparnak és a vasgyártásnak – ugyanis nincsenek olyan versenytársai Luxemburgban, amelyeknek hozzájárulást kellene fizetniük az alapba.
Luxembourg considered, moreover, that the beneficiaries of the exemption were not placed at an advantage compared with competitors situated outside of Luxembourg.
Ezen felül Luxemburg úgy véli, hogy a mentesség kedvezményezettjei nem részesülnek előnyben a Luxemburgon kívüli versenytársakhoz képest sem.
Luxembourg considered lastly that the competition-distorting effect and the effect on intra-Community trade associated with the compensation fund were no more than theoretical.
Végül Luxemburg úgy véli, hogy a versenytorzulásnak és a Közösségen belüli kereskedelem érintettségének a kompenzációs alaphoz köthető hatása pusztán elméleti.
In particular, it was not proven that the exemptions from which Luxembourg heavy industry benefited affected trade between Member States.
Különösen nem állapítható meg, hogy a luxemburgi nehéziparnak nyújtott mentesség érintené a tagállamok közötti kereskedelmet.
On the infringement of Articles 25 and 90 of the Treaty
A Szerződés 25. és 90. cikkének megsértéséről
Luxembourg considered that the compensation mechanism did not infringe Articles 25 and 90 of the Treaty.
Luxemburg úgy véli, hogy a kompenzációs mechanizmus nem sérti a Szerződés 25. és 90. cikkét.
According to Luxembourg, the system did not treat electricity produced in Luxembourg any differently from imported electricity.
Luxemburg szerint ugyanis a rendszer nem részesíti eltérő bánásmódban a Luxemburgban termelt energiát és a behozott energiát.
Moreover, green electricity produced in accordance with the GDR of 30 May 1994 was not exported.
Ezen felül az 1994. május 30-i RGD alkalmazásában termelt zöldáramot nem exportálják.