natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community [1] (basic Regulation) and in particular Article 19 thereof,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre [1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,
The Council, by Regulation (EC) No 2597/1999 [2], imposed a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film falling within CN codes ex39206219 and ex39206290, originating in India (the product concerned).
A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel [2] végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex39206219 és az ex39206290 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára.
The investigation which led to the adoption of that Regulation is hereinafter referred to as the ‘original investigation’.
A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálat”.
The measures took the form of an ad valorem duty, ranging between 3,8 % and 19,1 % imposed on imports from individually named exporters, with a residual duty rate of 19,1 % imposed on imports of the product concerned from all other companies.
Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti értékvám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként került kivetésre.
The countervailing duty imposed on imports of PET film manufactured and exported by Jindal Poly Films Limited, formerly known as Jindal Polyester Ltd [3], (Jindal or the company) was 7 %.
A Jindal Poly Films Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. [3] (a továbbiakban: „Jindal” vagy „a vállalat”) által gyártott és exportált PET-fóliára kivetett kiegyenlítő vám 7 % volt.
The Council, by Regulation (EC) No 367/2006 [4], following an expiry review pursuant to Article 18 of the basic Regulation, maintained the definitive countervailing duty imposed by Regulation (EC) No 2597/1999 on imports of PET film originating in India.
Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács 367/2006/EK rendeletével [4] fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
The review investigation period was 1 October 2003 to 30 September 2004.
A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.
The Council, by Regulation (EC) No 1288/2006, following an interim review concerning the subsidisation of another Indian PET film producer, Garware Polyester Limited (Garware), amended the definitive countervailing duty imposed on Garware by Regulation (EC) No 367/2006.
Egy másik indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-ra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
Ex officio initiation of a partial interim review
Részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindítása
Prima facie evidence was available to the Commission indicating that Jindal benefited from increased levels of subsidisation, compared to the original investigation, and that the changes to such levels were of a lasting nature.
A Bizottságnak prima facie bizonyítéka volt arról, hogy a Jindal az eredeti vizsgálathoz képest emelt szintű támogatásban részesült, és e támogatás mértékét tartós jelleggel emelték meg.
As a result, the Commission decided, after consulting the Advisory Committee, to initiate ex officio a partial interim review in accordance with Article 19 of the basic Regulation, limited to the level of subsidisation to Jindal, in order to assess the need for the continuation, removal or amendment of the existing countervailing measures.
Következésképpen a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, az alaprendelet 19. cikkének értelmében részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindításáról határozott, mely felülvizsgálat hatásköre csak a Jindal támogatási szintjének vizsgálatára terjedt ki. A vizsgálat azt volt hivatott felmérni, hogy folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket.
On 2 August 2006 the Commission announced, by a notice of initiation published in the Official Journal of the European Union [5], the initiation of this review.
2006. augusztus 2-án a Bizottság bejelentette a felülvizsgálat megindítását, egy erről szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában [5] történő közzétételével.
The review investigation period (review IP) ran from 1 April 2005 to 31 March 2006.
A vizsgálati időszak a 2005. április 1-jétől2006. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában.
The Commission officially advised Jindal, the Government of India (GOI) and Du Pont Tejin Films, Luxembourg, Mitsubishi Polyester Film, Germany, Toray Plastics Europe, France and Nuroll, Italy, which represent the overwhelming majority of Community PET film production (hereinafter the Community industry), of the initiation of the partial interim review.
A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: a közösségi ipar) túlnyomó többségét képviselő cégeket, mégpedig Du Pont Tejin Filmset (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Filmet (Németország), a Toray Plastics Europe-ot (Franciaország) és a Nurollt (Olaszország).
In order to obtain the information necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to Jindal, which cooperated by replying to the questionnaire.
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a Jindalnak, amely annak megválaszolása útján működött együtt.
A verification visit was carried out at Jindal’s premises in India.
A Jindal indiai telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
Jindal, the GOI and the Community industry were informed of the essential results of the investigation and had the opportunity to comment.
A Jindalt, az indiai kormányt, valamint a közösségi ipart tájékoztatták a vizsgálat legfontosabb eredményeiről, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
Comments were received by Jindal and are discussed below.
A Jindal tett észrevételeket, amelyek az alábbiakban kerülnek ismertetésre.
The GOI did not submit any comments.
Az indiai kormány nem tett észrevételeket.
The product concerned is polyethylene terephthalate (PET) film, originating in India, normally declared under CN codes ex39206219 and ex39206290, as defined in the original investigation.
Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex39206219, valamint ex39206290 KN-kóddal bejelentett polietilén-tereftalát (PET) fólia.
On the basis of the information available and the reply to the Commission’s questionnaire, the following schemes, allegedly involving the granting of subsidies, were investigated:
A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták:
Nationwide schemes
Országos szintű rendszerek:
Advance Licence Scheme;
i. előzetes engedélyezési rendszer;
Duty Entitlement Passbook Scheme;
vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás);
Export Oriented Units Scheme/Special Economic Zones Scheme;
exportorientált egységek rendszere/különleges gazdasági övezetek rendszere;
Export Income Tax Exemption Scheme;
v. exportjövedelemadó-mentességi rendszer;
The schemes (i) to (iv) and (vii) above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (the Foreign Trade Act).
A fenti i–iv. és vii. pontban megjelölt rendszerek az 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény), amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény).
The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding export and import policy.
A külkereskedelmi törvény felhatalmazza India kormányát arra, hogy az export- és importpolitika vonatkozásában értesítéseket adjon ki.
A multi-annual plan relating to the Indian foreign trade policy for the period 1 September 2004 to 31 March 2009, which succeeded the former export and import (EXIM) policy, was published by the GOI (FTP 2004 to 2009).
Az indiai kormány egy többéves, a 2004. szeptember 1-jétől2009. március 31-ig tartó időszakra kiterjedő tervet adott ki az indiai külkereskedelmi politikával kapcsolatban (a továbbiakban: 2004–2009-es KKP), amely a korábbi export- és importpolitikát (EXIM) váltotta fel.
In addition, a handbook of procedures governing the FTP 2004 to 2009 (HOP I 2004 to 2009) was published by the GOI and is updated on a regular basis [6].
Emellett az indiai kormány egy, a 2004–2009-es KKP eljárásairól szóló kézikönyvet (a továbbiakban: a 2004–2009-es eljárási kézikönyv) is megjelentetett, amelyet rendszeresen frissít [6].
The Export Income Tax Exemption Scheme specified in (v) above is based on the Income Tax Act 1961, which is amended annually by the Finance Act.
A fenti v. pontban említett exportjövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.
The Export Credit Scheme specified in (vi) above is based on Sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India to instruct commercial banks regarding export credits.
A fenti vi. pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.
On the basis of the information available and the reply to the Commission’s questionnaire, the Commission also investigated the Package Scheme of Incentives (hereinafter, the ‘PSI’) of the Government of Maharashtra (the GOM) 1993.
A rendelkezésre álló információk és a Bizottság kérdőívére beérkezett válasz alapján a Bizottság Maharashtra állam kormányának 1993-es ösztönzőcsomag-rendszerét is megvizsgálta.
This scheme is based on resolutions of the GOM Industries, Energy and Labour Department.
E rendszer Maharashtra kormányának Ipari, Energia- és Munkaügyi Minisztériumának határozatain alapul.
Nationwide Schemes
Országos szintű rendszerek
Advance Licence Scheme (ALS)
Előzetes engedélyezési rendszer
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 4.1.3 to 4.1.14 of the FTP 2004 to 2009 and Chapters 4.1 to 4.30 of the HOP I 2004 to 2009.
A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es KKP 4.1.3–4.1.14. pontja és 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4.1–4.30. fejezete tartalmazza.
The scheme was replaced in April 2006, i.e. after the end of the review IP, by the ‘Advance Authorisation Scheme’. However, this appears to be essentially a name change.
A rendszer helyébe 2006 áprilisában, azaz a vizsgálati időszak lejárta után, az „előzetes meghatalmazási rendszer” lépett, bár e változás főként az elnevezésben merül ki.
The following analysis focuses on the ALS in place during the review IP.
A következő elemzés a vizsgálati időszak alatt hatályban lévő előzetes engedélyezési rendszerre összpontosít.
The ALS consists of six sub-schemes.
Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből tevődik össze.
Those sub-schemes differ, inter alia, in the criteria for eligibility.
Ezen alrendszerek többek között a jogosultsági feltételek terén különböznek.
Manufacturer-exporters and merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers are eligible for the ALS for physical exports and for the ALS for annual requirement.
A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak.
Main contractors which supply to the ‘deemed export’ categories mentioned in paragraph 8.2 of the FTP 2004 to 2009, such as suppliers of an export oriented unit (EOU), are eligible for ALS deemed export.
A 2004–2009-es KKP 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak.
Manufacturer-exporters supplying the ultimate exporter are eligible for ALS for intermediate supplies.
A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak.
Finally, intermediate suppliers to manufacturer-exporters are eligible for ‘deemed export’ benefits under the sub-schemes Advance Release Order (ARO) and back-to-back inland letter of credit.
Végül a gyártó-exportálókat ellátó köztes szállítók az előzetes kiadási megrendelés és a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” kategóriák után járó kedvezményekre jogosultak.
Since only the first four of the six sub-schemes were used by Jindal during the review IP, only those will be described in more detail below.
Mivel a Jindal a fenti hat alrendszerből a vizsgálati időszak alatt csak az első négyet használta, az alábbiakban csak azok kerülnek ki részletes ismertetésre.
An Advance Licence can be issued for:
Előzetes engedély az alábbiakra állítható ki:
It allows the duty-free import of input materials for the production of a specific resultant export product.
Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására.
‘Physical’ in this context means that the export product has to leave Indian territory.
A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét.
An import allowance and an export obligation, including the type of export product, are specified in the licence.
Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.
Annual requirement: Such a licence is not linked to a specific export product, but to a wider product group (e.g. chemical and related products).
Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékek) vonatkozik.
The licence holder can — up to a certain value threshold set by its past export performance — import duty free any input to be used in manufacturing any of the items falling under such a product group.
Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig.
It can choose to export any resultant product falling under the product group using such duty-exempt material.
Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.
Deemed exports: This sub-scheme allows a main contractor the duty-free import of inputs required in manufacturing goods to be sold as ‘deemed exports’ to the categories of customers mentioned in paragraph 8.2(b) to (f), (g), (i) and (j) of the FTP 2004 to 2009.
Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es KKP 8.2.b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be.
According to the GOI, deemed exports refer to those transactions in which the goods supplied do not leave the country.
India kormánya szerint a kváziexport azon ügyletekre vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot.
A number of categories of supply are regarded as deemed exports provided the goods are manufactured in India, e.g. supply of goods to an EOU or to a company situated in a special economic zone (SEZ).
Számos szállítási kategóriát kváziexportnak tekintenek, feltéve, hogy az árut Indiában állítják elő. Ide tartoznak például az exportorientált egységek vagy a különleges gazdasági övezetben található vállalatok számára történő áruszállítás.
Intermediate supplies: This sub-scheme covers cases where two manufacturers intend to produce a single export product and divide the production process.
Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot.
The manufacturer-exporter produces the intermediate product.
A gyártó-exportőr előállítja a köztes terméket.
It can import duty free input materials and can obtain for this purpose an ALS for intermediate supplies.
Az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra.
The ultimate exporter finalizes the production and is obliged to export the finished product.
A végső exportőr befejezi a gyártást, majd köteles a készterméket exportálni.
For verification purposes by the Indian authorities, a licence holder is legally obliged to maintain ‘a true and proper account of licence-wise consumption and utilisation of imported goods’ in a specified format (Chapter 4.30 HOP I 2004 to 2009) (hereinafter the consumption register).
Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljaira az engedély jogosultját jogszabályok kötelezik az „importált termékek engedély alapján történő elhasználásának és felhasználásának valós és teljes körű”, megadott formában történő nyilvántartására (lásd a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetét) (a továbbiakban: fogyasztási nyilvántartás).
The verification showed that the company did not properly maintain its consumption register, i.e. that it did not record the link between input material and the final destination of the resultant product, as required by the format required by the GOI, despite the fact that it not only exports the resultant product but sells it on the domestic market as well.
Az ellenőrzés kimutatta, hogy a vállalat nem vezetett pontos fogyasztási nyilvántartást, azaz nem jegyezte fel az alapanyagok és az előállított termék végső rendeltetése közötti kapcsolatot az indiai kormány által megkövetelt formában, annak ellenére, hogy a vállalat nemcsak exportálja az előállított terméket, hanem azt a hazai piacon is értékesíti.
With regard to sub-schemes (i) and (iii) above, both the import allowance and the export obligation (including deemed export) are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the licence.
A fenti i–iii. pontban szereplő alrendszer vonatkozásában India kormánya meghatározza mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség (beleértve a kváziexportot is) nagyságrendjét és értékét, és ezen adatokat az engedélyre felvezeti. Ezenfelül az indiai kormány tisztviselőinek az import és export lebonyolításakor fel kell jegyezniük az engedélyre az egyes tranzakciókat is.
In addition, at the time of import and of export, the corresponding transactions are to be documented by Government officials on the licence.
Az e rendszer alapján engedélyezett behozatal mennyiségét India kormánya határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms) alapján.
The volume of imports allowed under this scheme is determined by the GOI on the basis of standard input-output norms (SIONs).
A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák.
SIONs exist for most products including the product concerned and are published in Volume II of the HOP I 2004 to 2009.
Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé.
The SIONs for PET film and PET chips, an intermediate product, were revised downwards in October 2005.
A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos nyersanyag-végtermék normáit 2005 októberében lefelé igazították ki.
With regard to sub-scheme (iii) it was noted that the deemed exports fulfilling the respective obligation under the ALS were essentially intra-company sales, i.e. a PET chip manufacturing unit of Jindal (which is not a separate legal entity) sold the PET chips for further downstream production of PET film to Jindal’s EOU.
Az iii. alrendszer tekintetében meg kell jegyezni, hogy az előzetes engedélyezési rendszerből fakadó kötelezettség teljesítéséhez szükséges kváziexportok lényegében vállalatcsoporton belüli értékesítésekből álltak, azaz a Jindal egy PET-forgácsot előállító egysége (amely nem önálló jogalany) a Jindal exportorientált egységének adta el a PET-forgácsot, hogy az abból az előállítási folyamat további részében PET-fóliát gyártson.
The import of raw materials took place in the context of the manufacture of the intermediate product (PET chips).
A nyersanyagok importja a köztes termék (PET-forgács) előállításával összefüggésben történt.
In other words, under sub-scheme (iii) domestic sales are considered to be exports.
Más szóval a iii. alrendszer szerint a belföldi értékesítés exportnak minősül.
With regard to sub-scheme (iv) input materials domestically procured by Jindal are written off from Jindal’s Advance Licence and an intermediate Advance Licence is issued to the domestic supplier.
A iv. alrendszer tekintetében a Jindal által belföldről beszerzett alapanyagokat leszámítják a Jindal előzetes engedélyéből, és a belföldi szállítónak köztes előzetes engedélyt állítanak ki.
The holder of such intermediate Advance Licence can import, duty-free, the goods needed to produce the product that will subsequently be supplied to Jindal as raw material for the production of the product concerned.
A köztes előzetes engedély tulajdonosa vámmentesen importálhatja az azon termék előállításához szükséges árukat, amelyeket a továbbiakban a Jindalnak szállítanak az érintett termék előállításához szükséges nyersanyagként.
In the case of sub-scheme (ii) listed above (Advance Licence for annual requirement), only the import allowance in value is documented on the licence.
A fenti ii. alrendszer (az éves igényre szóló előzetes engedély) esetében csak az importtámogatás értékét tüntetik fel az engedélyen.
The licence holder is obliged to ‘maintain the nexus between imported inputs and the resultant product’ (paragraph 4.24A(c) HOP I 2004 to 2009).
Az engedély jogosultja köteles „nyilvántartani a kapcsolatot az importált termékek és az azokból előállított termékek között” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.24Ac) pontja).
Imported input materials are not transferable and have to be used to produce the resultant export product.
Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni.
The export obligation must be fulfilled within a prescribed time frame after issuance of the licence (18 months with two possible extensions of six months each, i.e. a total of 30 months).
Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 18 hónap, ami két alkalommal egyenként hat hónappal meghosszabbítható, azaz összesen 30 hónap).
The verification showed that the company’s specific consumption rate of key raw materials needed to produce one kilogram of PET film, in various degrees depending on the quality of the PET film and as reported in the consumption register, was lower than the corresponding SION.
Az ellenőrzés során kiderült, és a fogyasztási nyilvántartásban is az szerepelt, hogy az 1 kg PET-fólia előállításához szükséges kulcsfontosságú nyersanyag vállalatspecifikus felhasználási aránya (a PET-fólia minősége szerinti különböző mértékben) alacsonyabb volt, mint a megfelelő szabványos nyersanyag-végtermék norma.
This was clearly the case with regard to the old SION for PET film and PET chips, and, to a lesser extent, to the revised SION which came into force in September 2005, i.e. during the review IP.
Egyértelműen ez az eset állt fent a PET-fólia és a PET-forgács régi szabványos nyersanyag-végtermék normájával kapcsolatban, és kisebb mértékben a felülvizsgált szabványosított nyersanyag-végtermék normával kapcsolatban is, amely 2005 szeptemberében, azaz a felülvizsgálati időszak alatt lépett hatályba.