natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The company claimed that it was not related to any of the exporting producers in India subject to the anti-dumping measures in force with regard to the product concerned.
A vállalat azt állította, hogy az érintett termék vonatkozásában hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó indiai exportáló gyártók egyikével sem áll kapcsolatban.
Furthermore, it claimed that it had not exported the product concerned during the original period of investigation (1 October 1998 to 30 September 1999), but had exported the product concerned to the Community after that period.
Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1998. október 1. és 1999. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe, ezt követően viszont a termék Közösségbe irányuló kivitelét megkezdte.
Initiation of a ‘new exporter’ review
Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése
The Commission examined the evidence submitted by the company and considered it sufficient to justify the initiation of a review in accordance with Article 11(4) of the basic Regulation.
A Bizottság megvizsgálta a vállalat által benyújtott bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy azok alapján kellően indokolt felülvizsgálatot kezdeményeznie az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban.
After the consultation of the Advisory Committee and after the Community industry concerned had been given the opportunity to comment, the Commission initiated, by Regulation (EC) No 33/2005 [4], a review of Regulation (EC) No 2604/2000 with regard to the company and commenced its investigation.
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi iparág lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 33/2005/EK rendelettel [4] kezdeményezte a 2604/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a vállalat vonatkozásában, majd megkezdte vizsgálatát.
Pursuant to Regulation (EC) No 33/2005, the anti-dumping duty imposed by Regulation (EC) No 2604/2000 was repealed with regard to imports of the product concerned produced and exported to the Community by the company.
A 33/2005/EK rendelettel összhangban a 2604/2000/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték a vállalat által előállított és a Közösségbe exportált érintett termék behozatalának vonatkozásában.
Simultaneously, customs authorities were directed, pursuant to Article 14(5) of the basic Regulation, to take appropriate steps to register such imports.
Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vámhatóságok egyúttal azt az utasítást kapták, hogy tegyék meg az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépéseket.
At the same time and on the same grounds, following a request from the company, the Commission initiated an accelerated review of Regulation (EC) No 2603/2000 pursuant to Article 20 of Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community [5].
Ugyanakkor és ugyanezen okból kifolyólag a vállalattól érkezett kérelemnek megfelelően a Bizottság a 2603/2000/EK rendelet gyorsított felülvizsgálatát kezdeményezte az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet [5] 20. cikke értelmében.
The Commission officially informed the company and representatives of India (the exporting country) of the initiation of the ‘new exporter’ review.
A Bizottság az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezéséről a vállalatot és India (a továbbiakban: az exportáló ország) képviselőit hivatalosan értesítette.
Furthermore, it gave other parties directly concerned the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing.
A többi közvetlenül érintett félnek lehetőséget adott továbbá arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.
However, no such request was received by the Commission.
A Bizottsághoz azonban ilyen kérelem nem érkezett.
The Commission sent a questionnaire to the company and received a reply within the deadline.
A Bizottság kérdőívet küldött ki a vállalatnak, aki azt kitöltötte és a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte.
The Commission also sought and verified all the information deemed necessary for the determination of dumping.
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt.
A verification visit was carried out at the premises of the company.
A vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
The investigation of dumping covered the period from 1 October 2003 to 30 September 2004 (the investigation period).
A dömping vizsgálatára a 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. közötti időszakban (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) került sor.
RESULT OF THE INVESTIGATION
A VIZSGÁLAT EREDMÉNYE
The investigation confirmed that the company had not exported the product concerned during the original period of investigation and that it had begun exporting to the Community after this period.
A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalat az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán nem exportálta, és a termék Közösségbe irányuló kivitelét csak ezt követően kezdte meg.
Furthermore, the company was able to satisfactorily demonstrate that it did not have any links, direct or indirect, with any of the Indian exporting producers subject to the anti-dumping measures in force with regard to the product concerned.
Továbbá a vállalat hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan indiai exportőr gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya.
Accordingly, it is confirmed that the company should be considered a ‘new exporter’ in accordance with Article 11(4) of the basic Regulation, and thus an individual margin should be determined for it.
Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a vállalatot „új exportőrnek” kell tekinteni az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében, és hogy e vállalat vonatkozásában egyéni dömpingkülönbözetet kell meghatározni.
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the company’s total domestic sales of PET were representative in comparison with its total export sales to the Community.
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság először megvizsgálta, hogy a vállalat által belföldön értékesített PET teljes mennyisége reprezentatívnak minősül-e a Közösségbe irányuló teljes exportjához viszonyítva.
Since these sales amounted to more than 5 % of its total export sales volume to the Community, they were considered representative.
Miután ezek az értékesítések elérték az érintett termék vállalat által megvalósított, a Közösségbe irányuló exportjának öt százalékát, azokat reprezentatívnak tekintették.
The Commission subsequently identified those types of PET sold domestically by the company that were identical or directly comparable to the types sold for export to the Community.
A Bizottság ezt követően azonosította a vállalat által belföldön értékesített PET azon típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal.
The investigation revealed that only two product types exported to the Community are identical or directly comparable to the products sold on the domestic market.
A vizsgálat feltárta, hogy a Közösségbe exportált terméktípusok közül csak kettő azonos vagy közvetlenül összehasonlítható a belföldi piacon eladott termékekkel.
For each of these two product types it was then examined whether domestic sales were sufficiently representative with respect to the corresponding export sales.
Ezt követően e két terméktípus vonatkozásában megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések a megfelelő exportértékesítésekhez képest kellően reprezentatívak-e.
Since the domestic sales of each of these types were significantly above the 5 % threshold, both product types were considered representative.
Miután e terméktípusok belföldi eladásainak aránya jelentősen meghaladta az 5 %-os küszöbértéket, mindkét terméktípust reprezentatívnak minősítették.
An examination was also made as to whether the domestic sales of each product type could be regarded as having been made in the ordinary course of trade, by establishing the proportion of the sales volume of the like product sold at a net sales price equal to or above the cost of production (profitable sales) to independent customers of the type in question.
Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai eladásai a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, ennek érdekében megállapították a kérdéses típus független vásárlói részére az előállítási költséggel egyenlő vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített hasonló termék eladott mennyiségének (nyereséges értékesítés) arányát.
Since the volume of profitable sales of the product concerned represented less than 80 % but 10 % or more of the total sales volume, normal value was based on the actual domestic price, calculated as a weighted average of profitable sales of each type only.
Mivel az érintett termék nyereséges eladásainak mennyisége nem érte el a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át, de elérte vagy meghaladta annak 10 %-át, a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján számították ki kizárólag a típus nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul.
Since all export sales of the product concerned to the Community were made directly to independent customers in the Community, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely on the basis of export prices actually paid or payable.
Mivel az érintett terméket a Közösségbe minden esetben közvetlenül független közösségi fogyasztóknak történő értékesítések révén exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján állapították meg.
For the purpose of ensuring a fair comparison between normal value and export price, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában jogos támogatást állapítottak meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.
All the allowances claimed by the company on export sales have been accepted.
A vállalat által az exportértékesítésre igényelt valamennyi támogatást elfogadták.
These allowances are related to commissions, inland freight, ocean freight, insurance, handling charges, packaging expenses and bank charges.
Ezek a jutalékokra, a belföldi fuvardíjra, az óceáni fuvardíjakra, a biztosításra, az anyagmozgatási költségekre, a bankköltségekre és a csomagolási kiadásokra vonatkoznak.
On domestic sales, allowances claimed for commissions, inland freight, insurance, packaging expenses and bank charges were accepted.
A belföldi értékesítés területén igényelt valamennyi támogatást – a jutalékok, a belföldi fuvardíjak, a biztosítások, a csomagolási kiadások és a bankköltségek támogatását – elfogadták.
However, allowances claimed by the company for indirect tax and import charges on the basis of Article 2(10)(b) of the basic Regulation and branch office expenses on the basis of Article 2(10)(k) of the basic Regulation were rejected for the reasons set out below.
Ugyanakkor a vállalat által az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében igényelt közvetett adók és importköltségek támogatására vonatkozó igényt és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében a képviseleti irodák költségei után járó támogatásra vonatkozó igényt az alábbiakban ismertetett okokból elutasították.
The claimed allowance for indirect taxes is based on the argument that the company’s domestic customers paid a non-recoverable amount of excise duty when purchasing the product concerned on the domestic market, whereas the company’s export customers were not subject to such duty.
A közvetett adókra vonatkozó támogatási igény alapja, hogy a vállalat belföldi fogyasztói az érintett termék hazai piacon való beszerzésekor vissza nem téríthető jövedéki adót fizettek, míg a vállalat exportügyfeleire ezen adónem nem vonatkozott.
This non-recoverable excise duty amount was claimed as an adjustment to normal value.
E vissza nem térítendő jövedéki adót a rendes érték kiigazításának jogcímén igényelte a vállalat.
However, the normal value which was compared to the export price was established on the basis of the net domestic sales price excluding all taxes.
Ugyanakkor az exportárral összehasonlított rendes érték megállapítására a nettó belföldi eladási ár alapján került sor, adók nélkül.
Therefore, normal value did not include any excise duty having an impact on price and price comparability within the meaning of Article 2(10) of the basic Regulation.
Ezért a rendes érték nem tartalmazott (olyan) jövedéki adót, mely az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát befolyásolta volna.
Furthermore, it was considered that the tax liability of the exporting producer’s domestic customers does not qualify for an adjustment under Article 2(10)(b) of the basic Regulation since such duty is not ‘borne by the like product and by materials physically incorporated therein’.
Emellett megállapítást nyert, hogy az exportőr-gyártó belföldi fogyasztóira vonatkozó adókötelezettség az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében nem teszi indokolttá kiigazítás megítélését, mivel ezen adónemet „hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetik ki.”
The excise duty paid by the company’s domestic customers is charged upon the company’s net sales price and does not have any impact on the company’s production cost and price setting.
A vállalat belföldi fogyasztói által fizetett jövedéki adót a vállalat nettó eladási árának alapján vetik ki, és az semmilyen módon nem befolyásolja a vállalat előállítási költségét és árképzését.
As any difference in indirect duties on the domestic and the export market has already been taken fully into consideration by comparing the company’s net domestic sales prices with its net export sales prices, the company’s claim for allowance was rejected.
Mivel a hazai és az exportpiacra vonatkozó közvetett adók közötti valamennyi különbséget a vállalat nettó belföldi és nettó export eladási árainak összehasonlításakor már figyelembe vették, a vállalat támogatás iránti kérelmét elutasították.
Upon disclosure, the company argued that it would be irrelevant whether the comparison between normal value and export price was made on the basis of net prices, i.e. excluding all indirect taxes.
A közzétételt követően a vállalat érvelése szerint nincs jelentősége annak, hogy a rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást a nettó árak alapján, azaz a közvetett adók figyelembevétele nélkül végezték el.
It further argued that the excise duty would be borne by the like product and that it affected price comparability, insofar that domestic clients would not be fully reimbursed and had ultimately to pay a portion of the excise duty.
A vállalat úgy érvelt továbbá, hogy a jövedéki adót a hasonló termékekre is kivetik, és ez oly módon befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát, hogy a jövedéki adó a belföldi fogyasztók számára nem téríthető vissza teljes egészében, és így ők végül annak egy részét ki kell, hogy fizessék.
Therefore, its clients would pay a higher price on the domestic market than customers on the export market.
Ezért a vállalat ügyfeleinek magasabb árat kell fizetniük a hazai piacon, mint a fogyasztóknak az exportpiacon.
However, as mentioned above, the domestic price used as a normal value already excluded the excise duty and therefore, price comparability could not have been affected.
Ugyanakkor a fentiekben említettek értelmében a rendes értékként alkalmazott belföldi ár már nem tartalmazza a jövedéki adót, ezért ez az árak összehasonlíthatóságát nem befolyásolhatta.
Furthermore, the company did not submit any information or evidence showing that the comparability of the normal value and the export price was otherwise affected.
Ezen túlmenően a vállalat nem nyújtott be semmilyen információt vagy bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy bármilyen más tényező befolyásolta volna a rendes érték és az exportár összehasonlíthatóságát.
These arguments had consequently to be rejected.
A fenti érvelést ezért el kellett utasítani.
The claimed allowance for import duty exemption was based on the argument that whenever the company sells the product concerned on the domestic market, import duties on raw materials would become payable in the form of an ‘increased’ excise duty.
Az importvám alóli mentességre vonatkozó támogatási igény alapjául az az érv szolgált, hogy valahányszor a vállalat az érintett terméket a hazai piacon értékesíti, a nyersanyagra kivetett importvámot „megnövelt” jövedéki adó formájában kell megfizetni.
The term ‘increased’ excise duty refers to a different tax scheme applicable for the company as it is set up as an Export Oriented Unit (EOU), compared to other Indian (non-Export Oriented Unit) companies.
A „megnövelt” jövedéki adó fogalma egy olyan adórendszerre utal, amely egy exportorientált egységként létrehozott vállalatra vonatkozik, szemben az egyéb indiai (nem exportorientált egység) vállalatokkal.
Under this scheme, EOU companies were exempted from all import duties on raw materials, but subject to a higher excise duty rate in case goods produced by these companies were sold on the domestic market.
E rendszer keretében az exportorientált vállalatok a nyersanyag után fizetendő valamennyi importvám alól mentességet élveznek, ugyanakkor az általuk előállított árucikkek hazai piacon történő értékesítése esetén magasabb jövedéki adót kötelesek fizetni.
Since no such excise duty is payable on export sales, the company requested the normal value to be adjusted accordingly.
Miután az exporteladások nem jövedékiadó-kötelesek, a vállalat kérelmezte a rendes érték ennek megfelelően történő kiigazítását.
The claim was rejected as the company purchased raw materials duty free, regardless of whether the final product is sold domestically or is being exported.
A kérelmet elutasították, mivel a vállalat vámmentesen szerezte be a nyersanyagokat, tekintet nélkül arra, hogy a végterméket a hazai piacon értékesíti-e, vagy exportálja.
Therefore, no import duties were borne by the like product and by materials physically incorporated therein when intended for consumption on the domestic market, and not collected or refunded in respect of the product exported to the Community as required by Article 2(10)(b) of the basic Regulation.
Ezért a hasonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra nem vetnek ki importvámot, ha azokat a hazai piacon történő felhasználásra szánják, és azokat a Közösségbe exportált termék vonatkozásában nem szedik be, vagy nem térítik vissza az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében.
Thus, price comparability between the domestic and export market was not affected.
Ezért a hazai és az exportpiaci árak összehasonlíthatóságát e tényező nem érintette.
It is also noted that the company was unable to prove the payment of any additional duty or indirect tax other than the excise duty on sales of the finished product which has been described in recital (21).
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a végtermék értékesítése során a (21) preambulumbekezdésben ismertetett jövedéki adón kívül bármilyen egyéb kiegészítő vámot vagy közvetett adót fizetett volna.
It was finally not possible in any event to clearly identify whether and how much of the imported or locally purchased raw material was used in the production of the final product.
Végül egyetlen esetben sem volt lehetséges egyértelműen pontosítani, hogy az importált vagy helyi beszerzésű nyersanyagot a végtermék előállítása során felhasználták-e, és ha igen, akkor milyen arányban.
The company also claimed an allowance for the expenses of their local branch offices in charge of sales on the domestic market.
A vállalat támogatást igényelt a hazai piaci értékesítésekért felelős helyi képviseleti irodáinak költségei után is.
The claim was rejected as these branch office expenses also included selling, general and administrative expenses for the sales of products other than the product concerned and could furthermore not be directly linked to the sales of the product concerned on the domestic market.
A kérelmet elutasították, mivel ezek a képviseleti irodai költségek tartalmazták az érintett terméken kívüli egyéb termékek értékesítési, általános és adminisztrációs költségeit, továbbá azért, mert e költségeket nem lehetett közvetlenül kapcsolatba hozni az érintett termék hazai piaci eladásaival.
The company consequently did not show whether the expenses of the branch offices had an impact on price or price comparability.
Következésképp a vállalat nem mutatta ki, hogy a képviseleti irodák költségei hatással voltak-e az árakra vagy azok összehasonlíthatóságára.
Upon disclosure the company argued that it is producing only one product which is the product concerned.
Közzétételkor a vállalat azzal érvelt, hogy kizárólag egyetlen terméket, az érintett terméket állítja elő.
However, this contradicted the findings.
Ez azonban ellentmondott a megállapításoknak.
Moreover and in accordance with Article 2(1) of the basic Regulation, what is relevant for the purpose of determining normal value is the sales price from the branch offices to the first independent customer.
Ezen túlmenően és az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes érték megállapításának szempontjából az az ár fontos, amelyen a képviseleti irodák az első független vevőnek értékesítik a terméket.
As the branch offices are part of the same legal entity and company structure, the company’s arguments were rejected and the claim for this allowance not warranted.
Miután a képviseleti irodák ugyanazon vállalati struktúra és jogalany részét képezik, a vállalat érvelését elutasították, és az említett támogatás iránti kérelmet nem fogadták el.
In accordance with Article 2(11) of the basic Regulation, the weighted average normal value of each type of the product concerned exported to the Community was compared to the weighted average export price of each corresponding type of the product concerned.
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusa rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék valamennyi megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.
The comparison showed the existence of dumping.
Az összehasonlítás kimutatta a dömping meglétét.
The weighted average dumping margin established for the company, expressed as a percentage of the CIF Community-frontier price amounts to 25,5 %.
A vállalat vonatkozásában megállapított, CIF közösségi határparitásos ár százalékos arányában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet mértéke 25,5 %.
In the light of the results of the investigation, it is considered that a definitive anti-dumping duty should be imposed at the level of the dumping margin found, but, in accordance with Article 9(4) of the basic Regulation, should not be higher than the countrywide injury margin established for India in the investigation which lead to the imposition of the existing measures.
A vizsgálat eredményeinek fényében megállapítást nyert, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, de ennek összege az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében nem haladhatja meg a hatályban levő intézkedések kivetéséhez vezető vizsgálat során India vonatkozásában az egész országra megállapított dömpingkülönbözetet.