natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SUMMARY 
GODINE
Conserved nature contributes to ensuring all functionalities necessary for livelihoods and economic development. 
Očuvana priroda doprinosi osiguravanju svih funkcionalnosti nužnih za život i ekonomski razvoj.
In the Republic of Croatia, as well as in the world, nature is facing permanent pressures from human activities. 
U Republici Hrvatskoj, kao i u svijetu, priroda je pod stalnim pritiskom ljudskih djelatnosti.
Even though significant efforts are being invested in nature conservation, certain nature components are still being threatened. 
Iako se ulažu značajniji napori za očuvanje prirode, pojedine njezine sastavnice su i dalje ugrožene.
The aim of employing strategic planning is to target the available capacities at activities that can provide maximum contribution to nature conservation. 
Strateškim planiranjem nastoje se usmjeriti raspoloživi kapaciteti prema aktivnostima koje će u najznačajnijoj mjeri doprinijeti očuvanju prirode.
The Nature Protection Strategy and Action Plan for the period 2017-2025 (hereinafter: the Strategy) is the core nature protection document of the Republic of Croatia. 
Strategija i akcijski plan zaštite prirode Republike Hrvatske za razdoblje od 2017. do 2025. godine (u daljnjem tekstu: Strategija) temeljni je dokument zaštite prirode u Republici Hrvatskoj.
As stipulated by the Convention on Biological Diversity, the Strategy serves as an instrument that ensures the implementation of the main objectives of the Convention, also ensuring the integration of biodiversity conservation measures into relevant sectoral or cross-sectoral plans, programmes and policies. 
Kao što to nalaže Konvencija o biološkoj raznolikosti, Strategija je instrument koji osigurava implementaciju glavnih ciljeva Konvencije te osigurava ugradnju mjera očuvanja bioraznolikosti u relevantne sektorske i međusektorske planove, programe i politike.
In order to conserve and ensure long-term survival of wild species, and favourable status of habitats, thus fulfilling the commitments of the Republic of Croatia at both, the global and the EU level in the forthcoming period, the Strategy includes the following strategic goals, which encompass specific objectives and activities stemming from them. 
Kako bismo očuvali i dugoročno osigurali opstanak divljih vrsta i staništa u povoljnom stanju, a time u predstojećem razdoblju ispunili i obveze Republike Hrvatske kako na globalnoj razini, tako i na razini Europske unije, Strategija uključuje sljedeće strateške ciljeve koji obuhvaćaju posebne ciljeve i aktivnosti koje iz njih proizlaze.
Five strategic goals of the Strategy: 
Pet strateških ciljeva Strategije:
1. Increase the effectiveness of key nature protection mechanisms 
1. povećati učinkovitost osnovnih mehanizama zaštite prirode
2. Reduce the direct pressures on nature and promote sustainable use of natural resources 
2. smanjiti direktne pritiske na prirodu i poticati održivo korištenje prirodnih dobara
3. Strengthen the capacities of nature protection system 
3. ojačati kapacitete sustava zaštite prirode
4. Increase the knowledge and availability of data on nature 
4. povećati znanje i dostupnost podataka o prirodi
5. Raise the level of knowledge, understanding, and support for nature protection among the general public 
5. podići razinu znanja, razumijevanja i podrške javnosti za zaštitu prirode.
The Strategy has been drafted in a consultation process involving a number of interested stakeholders, and its implementation will require active inclusion of a number of central state administration bodies (hereinafter: SABs), administrative bodies of regional self-government units and/or of the City of Zagreb, as well as local self-government units, public institutions and other institutions. 
Strategija je izrađena konzultativnim procesom s brojnim zainteresiranim dionicima, a provedba će zahtijevati aktivnu uključenost više središnjih tijela državne uprave (TDU), upravnih tijela jedinica područne (regionalne) samouprave i/ili Grada Zagreba te jedinica lokalne samouprave, javnih ustanova i drugih institucija.
However, the adoption of the Strategy is merely the first step, and achieving its goals will represent a major challenge. 
Prihvaćanje Strategije je samo prvi korak, postizanje ciljeva će biti veliki izazov.
In addition to active participation of the nature protection sector, the participation of all other relevant sectors and stakeholders at all levels is a key in order to achieve the defined goals in the forthcoming decade, thus contributing to nature conservation at the national, European and global level. 
Ključno je uz aktivno sudjelovanje sektora zaštite prirode, sudjelovanje svih drugih relevantnih sektora, odnosno dionika na svim razinama kako bi se u predstojećem desetljeću ostvarili zadani ciljevi i time doprinijelo očuvanju prirode na nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini.
The priorities in the forthcoming period will continue to be strongly connected with the commitments stemming from Croatia's membership in the European Union. 
Prioriteti u narednom razdoblju i dalje su čvrsto vezani uz obveze koje proizlaze iz članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji.
In nature protection, this particularly pertains to the establishment of implementation mechanisms aimed at ensuring a favourable conservation status of species and habitat types, primarily through managing Natura 2000 areas. 
To se u zaštiti prirode posebno odnosi na uspostavljanje provedbenih mehanizama za osiguranje povoljnog stanja očuvanosti vrsta i stanišnih tipova, prvenstveno kroz upravljanje Natura 2000 područjima.
However, in order to achieve this goal, and in order to conserve all segments of nature in general, intersectoral cooperation is crucial, together with the understanding that conserved nature represents a prerequisite for survival and progress of society. 
No, za ostvarenje ovoga cilja i općenito očuvanje svih segmenata prirode ključna je međusektorska suradnja i razumijevanje da je očuvana priroda preduvjet za opstanak i napredak društva.
1. INTRODUCTION 
1. UVOD
Conservation of nature and human environment represents the highest value of the constitutional order of the Republic of Croatia, and a foundation for the interpretation of the Constitution. 
Očuvanje prirode i čovjekovog okoliša predstavlja najviše vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj je za tumačenje Ustava.
- Principles and general strategic goals; 
- načela i opće strateške ciljeve
- Assessment of the state; 
- ocjenu stanja
- Specific objectives with impact indicators; 
- posebne ciljeve s pokazateljima učinka
- Activities for the implementation of specific objectives, with defined priority levels and possible funding sources; 
- aktivnosti za provedbu posebnih ciljeva s oznakom prioriteta i mogućim izvorima financiranja
- Performance indicators for the implementation of activities. 
- pokazatelje uspješnosti provedbe aktivnosti.
The Strategy is prepared by the central SAB competent for nature protection, in cooperation with other central SABs. 
Strategiju izrađuje središnje TDU nadležno za zaštitu prirode u suradnji s drugim središnjim TDU-om.
The Report has been prepared for the purposes of analysing the fulfilment of goals and activities of the Strategy for the previous period, and as a foundation for drafting this Strategy. 
Za potrebe analize ostvarivanja ciljeva i aktivnosti Strategije za prethodno razdoblje te kao podloga za izradu ove Strategije izrađeno je Izvješće.
The draft of the Report has been prepared by the Croatian Agency for the Environment and Nature (CAEN). 
Prijedlog izvješća izradila je Hrvatska agencija za okoliš i prirodu (HAOP).
The Ministry of Environment and Energy (hereinafter: the Ministry) proposes the Report to the Government, and the Government submits the Report to the Croatian Parliament for adoption. 
Ministarstvo zaštite okoliša i energetike (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) Izvješće predlaže Vladi, a Vlada ga podnosi Hrvatskome saboru na prihvaćanje.
The Convention on Biological Diversity is a globally accepted main document for biodiversity protection, defining the conservation of biodiversity as a fundamental international principle in nature protection, and as a joint obligation of mankind. 
Konvencija o biološkoj raznolikosti je globalno prihvaćen temeljni dokument za zaštitu bioraznolikosti koji uspostavlja očuvanje bioraznolikosti kao temeljno međunarodno načelo u zaštiti prirode i zajedničku obvezu čovječanstva.
The Convention was adopted in 1992 in Rio de Janeiro, at the United Nations Conference on Environment and Development. 
Donesena je u Rio de Janeiru 1992. godine na Konferenciji Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju.
The Republic of Croatia became Party to the Convention with the adoption of the Act on the Ratification of the Convention on Biological Diversity. 
Republika Hrvatska postala je stranka ove Konvencije donošenjem Zakona o potvrđivanju Konvencije o biološkoj raznolikosti.
The Convention on Biological Diversity defines biological diversity as the variability among living organisms, which includes diversity within species, between species and of ecosystems. 
Konvencija o biološkoj raznolikosti definira bioraznolikost kao raznolikost živih organizama što uključuje raznolikost unutar vrsta, između vrsta, te raznolikost ekosustava.
Biological diversity represents a necessary foundation of life on Earth, and a cornerstone of the survival of mankind. 
Bioraznolikost je nužna osnova za život na Zemlji i kamen temeljac za opstanak ljudi.
Signatory states to the Convention have undertaken the obligation to fulfil three main objectives of the Convention: 
Stranke potpisnice su se obvezale na ostvarivanje tri cilja Konvencije:
1. The conservation of biological diversity 
1. očuvanje sveukupne bioraznolikosti
2. The sustainable use of the components of biological diversity 
2. održivo korištenje komponenata bioraznolikosti
3. The fair and equitable sharing of the benefits arising out of the utilization of genetic resources. 
3. pravednu i ravnomjernu raspodjelu dobrobiti koje proizlaze iz korištenja genetskih izvora.
In order to implement these objectives, Parties to the Convention have to prepare national strategies, plans and programmes for the protection and sustainable use of biodiversity. 
Kako bi stranke Konvencije bile u mogućnosti implementirati te ciljeve, obvezne su izraditi nacionalne strategije, planove i programe za zaštitu i održivo korištenje bioraznolikosti.
In 2002, Parties to the Convention have agreed in their joint mission to significantly reduce loss of biodiversity by 2010 at the global, national and regional level. 
Zemlje stranke Konvencije su se 2002. godine složile u zajedničkoj misiji da značajno reduciraju gubitak bioraznolikosti do 2010. godine na globalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini.
The new Strategic Plan for Biodiversity includes 20 Aichi Biodiversity Targets aimed at decreasing biodiversity losses and pressures, conserving biodiversity at all levels, improving and maintaining the benefits derived from biodiversity, and ensuring capacity building. 
Aichi Biodiversity Targets) za smanjenje gubitka i pritisaka na bioraznolikost, očuvanje bioraznolikosti na svim razinama, poboljšanje i održavanje dobrobiti koje dobivamo od bioraznolikosti te osiguranje jačanja kapaciteta.
This Strategic Plan for Biodiversity serves as a flexible framework for the adoption of national and regional goals, and it promotes a coherent and effective implementation of the three main objectives of the Convention. 
Ovaj Strateški plan za bioraznolikost služi kao fleksibilan okvir za donošenje nacionalnih i regionalnih ciljeva te promovira koherentnu i učinkovitu implementaciju tri cilja Konvencije.
The Strategic Plan for Biodiversity has defined five global Strategic Goals, where each strategic goal includes a certain number of the Aichi Biodiversity Targets that Parties to the Convention want and need to fulfil by 2020 (Annex 1). 
Strateškim planom za bioraznolikost utvrđeno je pet globalnih strateških ciljeva od kojih svaki strateški cilj pokriva određeni broj Aichi ciljeva koje stranke Konvencije žele i trebaju ostvariti do 2020. godine (Prilog 1.).
One of the Aichi Biodiversity Targets refers to the obligation to align national biodiversity conservation strategies with the new global Strategic Plan for Biodiversity and with the Aichi Biodiversity Targets. 
Jedan od Aichi ciljeva odnosi se na obvezu usklađivanja nacionalnih strategija za očuvanje bioraznolikosti s novim globalnim Strateškim planom za bioraznolikost i Aichi ciljevima.
It contains six measurable targets with the corresponding actions (Annex 2). 
Sadrži šest mjerljivih ciljeva iz kojih proizlaze aktivnosti (Prilog 2.).
For the first time, emphasis is placed on ecosystem services, which are beneficial for both nature and the human community, and on the urgent need to conserve and restore them. 
Po prvi put stavlja se naglasak na usluge ekosustava, koje su korisne i za prirodu i ljudsku zajednicu, te hitnu potrebu da se one očuvaju i obnove.
EU 2050 VISION 
VIZIJA 2050.
By 2050, European Union biodiversity and the ecosystem services it provides - its natural capital - are protected, valued and appropriately restored for biodiversity's intrinsic value and for their essential contribution to human wellbeing and economic prosperity, and so that catastrophic changes caused by the loss of biodiversity are avoided. 
Do 2050. godine osigurati da se bioraznolikost cijeni, čuva i mudro koristi, održavajući pritom usluge ekosustava, podupirući zdravlje planeta i pružajući koristi presudne za sve ljude.
EU 2020 HEADLINE TARGET 
CILJ 2020.
Halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restoring them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss. 
Zaustaviti gubitak bioraznolikosti i degradaciju usluga ekosustava u Europskoj uniji do 2020. godine i obnoviti ih toliko brzo koliko je moguće, čime se ubrzava doprinos Europske unije za otklanjanje globalnog gubitka bioraznolikosti.
The 2030 Agenda for Sustainable Development contains 17 Sustainable Development Goals, two of which are directly focusing on nature protection (Goal 14 - Conserve and sustainably use the oceans, seas and marine resources for sustainable development; Goal 15 - Protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, and halt and reverse land degradation and halt biodiversity loss). 
Agenda o održivom razvoju do 2030. godine sadrži 17 globalnih ciljeva održivog razvoja od kojih su dva cilja direktno usmjerena na zaštitu prirode (Cilj 14 - Očuvati i održivo koristiti oceane, mora i morske resurse za održivi razvoj, te Cilj 15 - Zaštititi, obnoviti i promicati održivu uporabu kopnenih ekosustava, održivo upravljanje šumama, suprotstaviti se dezertifikaciji i zaustaviti i preokrenuti degradaciju zemljišta i zaustaviti gubitak bioraznolikosti).
These two goals are aligned with the Aichi Biodiversity Targets of the Convention on Biological Diversity; i.e. the fulfilment of globally adopted Aichi Biodiversity Targets directly contributes to the fulfilment of the 2030 Agenda for Sustainable Development. 
Navedena dva cilja usklađena su s Aichi ciljevima Konvencije o biološkoj raznolikosti, odnosno ostvarivanje globalno usvojenih Aichi ciljeva direktno doprinosi ostvarivanju Agende o održivom razvoju.
The Republic of Croatia is characterized by a major abundance of biodiversity, geodiversity and landscape diversity, and by a high level of their protection, especially in the context of Western and Central Europe. 
Republika Hrvatska odlikuje se velikim bogatstvom bioraznolikosti, georaznolikosti i krajobrazne raznolikosti te visokom razinom njihove zaštite, osobito u kontekstu zapadne i srednje Europe.
Despite that, however, the trend of biodiversity, geodiversity and landscape diversity loss is still present in the country. 
Ipak, trend gubitka bioraznolikosti, georaznolikosti i krajobrazne raznolikosti i dalje postoji u zemlji.
There are almost 40,000 known species and subspecies in the Republic of Croatia, and it is assumed that the actual total number is in fact significantly higher (ranging from 50,000 to over 100,000). 
Broj poznatih vrsta i podvrsta u Republici Hrvatskoj je gotovo 40.000, iako se pretpostavlja da je ukupan broj vrsta i podvrsta znatno veći (od 50.000 do više od 100.000).
Approximately 3% of the total number of known species are endemic species. 
Oko 3 % od ukupnog broja poznatih vrsta čine endemi.
Most of the endemic species (approx. 70%) belong to the cave fauna, representing one of the major and most interesting unique characteristics of the Republic of Croatia. 
Najveći udio endema (približno 70 %) svakako je među pripadnicima špiljske faune, što čini jednu od najvećih i najzanimljivijih prirodnih osobitosti Republike Hrvatske.
During the previous period, starting from the adoption of the Strategy in 2008, there have been recorded and described: over 200 new terrestrial invertebrate species, approximately 220 freshwater invertebrate species, 20 marine invertebrate species, and over 10 new freshwater fish species. 
Tijekom proteklog razdoblja, od donošenja Strategije iz 2008. godine, zabilježeno je i opisano više od 200 novih vrsta kopnenih beskralježnjaka, oko 220 vrsta slatkovodnih beskralježnjaka, 20 vrsta morskih beskralježnjaka te više od 10 novih vrsta slatkovodnih riba.
These findings have largely been a result of intensified research connected with Croatia's EU accession process, in particular with the preparation of the Natura 2000 ecological network proposal. 
Tomu je doprinijelo intenziviranje istraživanja, povezano s procesom pridruživanja Europskoj uniji, posebice izradom prijedloga ekološke mreže Natura 2000.
The same trend is also noted at the global level. 
Temeljem kriterija Međunarodne unije za očuvanje prirode (engl.
Lack of research can be seen in the fact that for about 22% of assessed species there is insufficient data to determine the level of risk of extinction. 
Nedostatak istraženosti očituje se u činjenici da za čak oko 22 % procijenjenih vrsta nema dovoljno podataka da bi im se odredio rizik od izumiranja.
Based on the undertaken threat assessments, freshwater fish species are the most endangered of all assessed taxonomic groups. 
Prema provedenim procjenama ugroženosti, od svih procijenjenih taksonomskih skupina, najugroženije su slatkovodne ribe.
Since most of the groups have been assessed for the first time, i.e. only with the baseline data assessed, it is impossible to specify trends in terms of their threat status. 
Kako je za većinu skupina napravljena prva procjena ugroženosti, odnosno procijenjeno je tzv. »nulto stanje«, nije moguće navesti trendove u statusu ugroženosti.
Revisions of threat assessments, conducted for birds, amphibians, reptiles, butterflies and lynx, point to certain changes, such as, for example, a worsening of the threat status for lynx. 
Revizija ugroženosti napravljena za ptice, vodozemce i gmazove, danje leptire i risa pokazuje određene promjene, kao što je primjerice pogoršanje statusa ugroženosti za risa.
However, these changes are primarily a result of new findings regarding certain species, and of a more precise application of IUCN criteria. 
No, one su prvenstveno rezultat novih saznanja o pojedinim vrstama te preciznije primjene IUCN kriterija.
Threat assessment revisions for other groups should be a priority activity in the future period, given the fact that species' status classification based on the IUCN criteria represents one of the key indicators of the state of nature. 
Revizija procjene ugroženosti i za ostale skupine treba biti prioritetna aktivnost u budućem razdoblju, obzirom da je status ugroženosti vrsta prema IUCN-u jedan od glavnih pokazatelja stanja prirode.
Geodiversity is the totality of geological and geomorphological features, including their joint forms, relations, characteristics and systems. 
Georaznolikost predstavlja sveukupnost geoloških i geomorfoloških značajki, uključujući njihove zajedničke pojave, odnose, osobine i sustave.
The Republic of Croatia is characterized by a high degree of geodiversity, including diverse types of rocks, soil, structures and relief. 
Republika Hrvatska ističe se svojom georaznolikošću s različitim vrstama stijena, tipovima tla, strukturama te različitim tipovima reljefa.
Karst relief is one unique feature, covering one half of the territory of the country, and including diverse surface and subterranean forms. 
Specifičnost je krški reljef, koji zauzima polovicu teritorija države, sa svojim površinskim i podzemnim oblicima.
Geodiversity is visible in a large number of highly valuable and significant geological sites, some of them important at the regional, and some even at the global level. 
Georaznolikost je vidljiva u velikom broju vrlo vrijednih i značajnih geolokaliteta, od kojih su neki značajni na regionalnoj, a neki čak i na svjetskoj razini.
Loss of biodiversity and landscape diversity is predominantly caused by the loss and fragmentation of habitats, as a result of intensive agriculture and the development of infrastructure, introduction and spreading of invasive alien species, pollution, urbanization and climate change. 
Gubitak bioraznolikosti i krajobrazne raznolikosti uglavnom je uzrokovan gubitkom i fragmentacijom staništa kao rezultat intenzivne poljoprivredne djelatnosti i razvoja infrastrukture, unosom i širenjem invazivnih stranih vrsta, zagađenja, urbanizacije i klimatskih promjena.
In addition, accelerated urbanization and the expansion of settlements along the Adriatic coast have a negative impact on landscape diversity. 
Također, ubrzana urbanizacija i širenje naselja duž jadranske obale ima negativan utjecaj na krajobraznu raznolikost.
The most significant threats to mammals are degradation and fragmentation of habitats, poaching and use of pesticides. 
Najznačajnije prijetnje sisavcima su degradacija i fragmentacija staništa, krivolov i uporaba pesticida.
A potential threat to large carnivores posed by motorways has been decreased with the construction of green bridges that serve as corridors to these species. 
Potencijalna prijetnja velikim zvijerima od stradavanja na autocestama smanjena je izgradnjom zelenih mostova, koji im služe kao koridori.
Approximately 62% of all threats to vascular flora in the Republic of Croatia pertain to the loss and/or degradation of habitats due to anthropogenic impacts, with wetland habitats such as bogs and fens threatened in particular. 
Oko 62 % svih prijetnji vaskularnoj flori u Republici Hrvatskoj odnosi se na gubitak i/ili degradaciju staništa zbog antropogenih utjecaja, a posebno su ugrožena vlažna staništa, kao što su cretovi.
Subterranean habitats and species are extremely sensitive and endangered by external impacts. 
Podzemna staništa i vrste su izrazito osjetljivi te ugroženi vanjskim utjecajima.
Key threats include the destruction of habitats due to road construction; intensive urbanization; water pollution caused by industrial and municipal waste and wastewater; intensive agricultural production coupled with the use of mineral fertilizers and pesticides; changes to the groundwater regime or groundwater quality; large hydrotechnical interventions. 
Od glavnih razloga ugroženosti mogu se istaknuti uništavanje staništa zbog gradnje cesta, intenzivna urbanizacija, onečišćenje vode otpadom i otpadnim vodama industrije i domaćinstava, intenzivna poljoprivredna proizvodnja uz uporabu mineralnih gnojiva i pesticida, promjene režima podzemnih voda ili njihove kvalitete te veliki hidrotehnički zahvati.
Caves in coastal areas are threatened by pollution and construction along the coast. 
Špilje u obalnim područjima su ugrožene onečišćenjem te izgradnjom obale.
Submarine springs are threatened by pollution, coastal area reclamation and construction of infrastructure along the coast, while river mouths of karst rivers are exposed to anthropogenic activities. 
Vruljama prijete onečišćenje, zatrpavanje obalnog područja i izgradnja infrastrukture uz obalu, dok su ušća krških rijeka izložena antropogenim aktivnostima.