natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average density of unclassified roads in Croatia is 1.171 m/km2, unequally distributed at county level, the lowest in Brod-Posavina (363 m/km2) and Virovitica-Podravina (385 m/km2), while the highest in Primorje-Gorski Kotar (1.047 m/km2), Međimurska (2.015 m/km2) and Krapina-Zagorje (2.204 m/km2). 
Prosječna gustoća nerazvrstanih cesta u Hrvatskoj je 1.171 m/km2, nejednako raspoređena na županijskoj razini, najniža je u Brodsko-posavskoj županiji (363 m/km2) i Virovitičko-podravskoj (385 m/km2), a najviše u Primorsko-goranskoj županiji (1.047 m / km2), Međimurskoj županji (2.015 m / km2) i Krapinskozagorskoj županiji(2,204 m / km2).
The average length of unclassified roads in Croatia is 25 m/capita, while the shortest roads are in BrodPosavina and Vukovar-Srijem (7 m/capita). 
Prosječna dužina nerazvrstanih cesta u Hrvatskoj je 25 m/stanovniku, dok je najkraći cesta u Brodskoposavska i Vukovarsko-srijemska (7 m/stanovniku).
In Dubrovnik-Neretva, the average length is 35 m/capita, and in Lika-Senj 70 m/capita, given the small population scattered over a large area. 
U Dubrovačko-neretvanskoj, prosječna duljina je 35 m /stanovniku, te u Ličko-senjskoj 70 m/stanovniku, s obzirom na mali broj stanovnika raspoređen na velikom području.
As well as differences in the density and length of unclassified roads per capita in the counties, there are significant differences in their conditions. 
Kao i u razlikama u gustoći i duljini nerazvrstanih cesta po stanovniku u županijama, postoje značajne razlike i u njihovom stanju.
Due to depopulation, the impact of the war and the long-term economic crisis, there has been negligence in the maintenance of infrastructure (public green areas, hiking and bike trails, open sewers, markets, parking lots), social and cultural facilities (community centers, fire houses, kindergartens and playgrounds and sports and leisure facilities), resulting in a poor availability of basic services for the local rural population. 
Zbog depopulacije, utjecaja rata i dugoročne gospodarske krize, došlo je do propusta u održavanju infrastrukture (javne zelene površine, pješačke i biciklističke staze, otvorenih odvodnih kanala, tržnica, parkirališta), socijalnih i kulturnih sadržaja (društveni domovi, vatrogasni domovi, dječji vrtići i igrališta i sportski i zabavni sadržaji), što je rezultiralo u slaboj dostupnosti osnovnih usluga za lokalno ruralno stanovništvo.
For example, an average 38,42 % of children under 7 are included in the preschool education system (CBS data school year 2012/2013). 
Na primjer, prosječno 38.42% djece ispod 7 godina su uključeni u sustav predškolskog obrazovanja (DZS, podaci 2012/2013 godine).
This is even lower in some counties, due to the significant lack of kindergartens in rural areas (Annex IV - Table 3). 
Ta razina je još manja u nekim županijama, zbog značajnog nedostatka vrtića u ruralnim područjima (Prilog IV- Tablica 3).
Moreover, the existing social infrastructure is generally in poor condition and underutilized. 
Osim toga, postojeća društvena infrastruktura je općenito u lošem stanju i neiskorištena.
In general the state of play of basic facilities and social and physical infrastructure in rural areas is inadequate to underpin the needs of rural communities and unless improved will continue to be a factor in the abandonment of rural communities and lack of social inclusion. 
Općenito stanje osnovnih objekata, društvene i fizičke infrastrukture u ruralnim područjima je nedovoljno da podupre potrebe ruralnih sredina i ukoliko se ne poboljša bit će i dalje čimbenik u napuštanju ruralnih sredina i nedostatka socijalne uključenosti.
According to the Broadband Coverage in Europe study, Croatia is slightly behind the EU average in total standard and total standard fixed broadband coverage (97,5 % in Croatia vs. 99,4 % in the EU-27 and 94,1 % in Croatia vs. 95,5 % in the EU-27 respectively), but significantly behind the EU average in total NGA coverage (19,1 % in Croatia vs. 53,1 % in EU-27). 
Prema studiji pokrivenosti širokopojasnom infrastrukturom Europe, Hrvatska je malo iza prosjeka EU u ukupnom standardu i ukupnom fiksnom standardnom širokopojasnom pokrivenosti (97,5% u Hrvatskoj u odnosu na 99,4% u EU-27 i 94,1% u Hrvatskoj u odnosu na 95,5% u EU-27), ali znatno iza prosjeka EU u ukupnom NGA pokrivenosti (19,1% u Hrvatskoj u odnosu na 53,1% u EU-27).
The Croatian National Broadband Strategy, in accordance with the Digital Agenda for Europe (DAE), has established 50 % NGA as its Europe 2020 target. 
Hrvatska Strategija širokopojasnog pristupa, u skladu s Digital Agenda za Europu (DAE), uspostavila je 50% NGA kao svoj Europa 2020 cilj.
The number and density of broadband connections is unevenly distributed across Croatia. 
Broj i gustoća širokopojasnih priključaka neravnomjerno je raspoređena diljem Hrvatske.
Zagreb has the highest standard fixed broadband and NGA coverage. 
Zagreb ima najveći standard za fiksni bežični pristup i NGA pokrivenost.
Beyond this, Međimurje Primorje-Gorski kotar, Zadar, Split-Dalmatia, Osijek-Baranja and Vukovar-Srijem Counties have the highest standard fixed broadband coverage. 
Osim toga, Međimurska, Primorsko-goranska, Zadarska, Splitsko-dalmatinska, Osječko-baranjska i Vukovarsko-srijemska županija imaju najviši standard za fiksni bežični pristup.
No region had NGA coverage over 35 %. 
Nijedna regija nema NGA pokrivenost preko 35%.
Less than 0,01 % of households had access to NGA services in rural areas at the end of 2012. 2,2 % of population have no broadband access, in 1.025 settlements mostly in war-affected areas, mountain areas and islands (i.e. white spots). 
Manje od 0,01% kućanstava ima pristup NGA uslugama u ruralnim područjima na kraju 2012. godine 2,2% stanovnika nemaju pristup širokopojasnom priključku u 1.025 naselja uglavnom pogođenih ratom, planinskim područjima i otocima (tzv. bijele točke).
Grey spots cover 43,1 % of total population, mostly in rural and suburban settlements below 2.000 inhabitants. 
Sive točke pokrivaju 43,1% od ukupnog stanovništva, uglavnom u ruralnim i prigradskim naseljima ispod 2.000 stanovnika.
Strategic Planning at the local level 
Strateško planiranje na lokalnoj razini
Strategic and planning documents at the local level have been prepared by a large number of local selfgovernment units, for the period until 2013. 
Strateškim i planskim dokumentima na lokalnoj razini sastavljeni su od velikog broja jedinica lokalne samouprave, za razdoblje do 2013. godine.
This should also be in line with County Development Strategies. 
To bi također trebali biti u skladu sa Županijskim razvojnim strategijama.
The financial and administrative capacities of the local self-government units vary greatly and they have very little experience in implementing EU funded projects. 
Financijski i administrativni kapaciteti jedinica lokalne samouprave uvelike se razlikuju i one imaju vrlo malo iskustva u provedbi projekata koje financira EU.
42 LAGs were selected within IPARD and the selected LAGs cover about 69 % of the national territory and 34% of all citizens of Croatia. 
Odabrana su 42 LAG-a unutar IPARD programa a odabrani LAG-ovi pokrivaju oko 69% nacionalnog teritorija i 34% svih stanovnika Hrvatske.
Through IPARD, co-financed LAG activities covered activities for specialization, education, drafting development studies, promotional activities, employees' salaries, running costs, office supplies and equipment. 
Kroz IPARD program, sufinancirane aktivnosti LAG- a obuhvaćaju aktivnosti za specijalizaciju, obrazovanje, izradu razvojnih studija, promotivne aktivnosti, plaće zaposlenika, operativne troškove, uredski materijal i opremu.
Unlike in Member States, Croatian LAGs did not implement projects from their local development strategies, and weaknesses regarding their administrative capacities as well as training on public procurement for the successful implementation of the local development strategis will need to be addressed. 
Za razliku od država članica, hrvatski LAG-ovi nisu provoditi projekte iz svojih lokalnih razvojnih strategija i slabosti koje se odnose na administrativne kapacitete, kao i treninzi o javnoj nabavi za uspješnu provedbu lokalnih razvojnih strategija će se morati rješavati.
The process of creating community-led policy in rural development processes is still insufficiently developed, and the level of capacities of human potential at the local level is very low. 
Proces kreiranja politike ruralnog razvoja u lokalnoj zajednici još uvijek je nedovoljno razvijena, a razina mogućnosti ljudskih potencijala na lokalnoj razini je vrlo niska.
Rural tourism in Croatia is significantly underdeveloped, a consequence of a long-lasting neglect of rural areas and family farms and the Croatian orientation towards seaside tourism. 
Ruralni turizam u Hrvatskoj je nedovoljno razvijen, što je posljedica dugogodišnjeg zapostavljanja ruralnih područja i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i hrvatska orijentacija prema primorskom turizmu.
The gastronomy and enology of family farms as a tourism product is still underdeveloped and underexploited. 
Gastronomija i vinarstvo obiteljskih gospodarstava kao turistički proizvod je još uvijek nedovoljno razvijeno i neistražen.
Green Tourism is one of the 10 key directions for the adopted National Tourism Strategy until 2020. 
Zeleni turizam je jedan od 10 ključnih pravaca za usvojenu Nacionalnu strategiju razvoja turizma do 2020.
Croatia is experiencing a slowdown of economic activities and negative change rates of GDP. 
Hrvatska bilježi usporavanje gospodarske aktivnosti i negativnih stopa promjene BDP-a.
In 2012, the total value of GDP was EUR 44 billion (market prices - current), a drop of 1,9 % compared to the previous year. 
U 2012. godini, ukupna vrijednost BDP-a je 44 milijarde EUR (tržišne cijene - tekuće), što je pad od 1,9 % u odnosu na prethodnu godinu.
The average GDP per capita in 2012 was EUR 10.294. 
Prosječni BDP po stanovniku u 2012. godini iznosio je 10.294 EUR.
Based on purchasing power parity, in 2012, GDP was 61 % of the EU-27 average, and the difference was even greater in rural areas where GDP was approximately 46 % (CI-8). 
Gledano prema indeksu kupovne moći, u 2012., BDP iznosi 61% od prosjeka EU-27, a u ruralnim područjima je taj zaostatak još izraženiji i iznosi oko 46% (CI-8).
The drop in the GDP was caused by reduced household and state spending and a downturn of gross investments in fixed capital. 
Smanjenje BDP-a uzrokovano je smanjenjem potrošnje kućanstava i središnje države te padom bruto investicija u fiksni kapital.
In comparison to 2011, household spending in 2012 dropped by 3 %, state spending was lower by 0,8 %, and gross investment in fixed capital plummeted by 4,7 %. 
U odnosu na 2011. godinu, potrošnja kućanstava je u 2012. smanjena za 3%, potrošnja države smanjena je za 0,8% dok bruto investicije u fiksni kapital bilježi pad od 4,7%.
The total gross value added (GVA) was EUR 37,3 billion in 2012 (CI-10), wherein the primary sector share was 5 % and tertiary sector share was 69 %. 
Ukupna vrijednost bruto dodane vrijednosti (BDV) iznosila je 37.3 milijarde EUR u 2012. godini (CI - 10) pri čemu je udio primarnog sektora 5%, a tercijarnog čak 69%.
Average labour productivity (measured as a ratio of GVA and the number of employed persons) for 2012 in Croatia was EUR 26.079 /person. 
Prosječna proizvodnost rada (mjerena kao omjer BDV i broja zaposlenih osoba) za 2012. godinu u Hrvatskoj iznosila je u prosjeku 26.079 EUR/osobi.
According to Eurostat data, the average labour productivity in the EU-27 amounted to EUR 51.719 /person, nearly double the labour productivity in Croatia. 
Prema podacima iz Eurostata, prosječna produktivnost rada za EU-27 iznosi 51.719 EUR/osobi što predstavlja skoro dvostruko veći iznos u odnosu na produktivnost u RH.
Average labour productivity was even lower in rural areas, amounting to EUR 24.399 /person. 
Prosječna produktivnost rada u ruralnom području je još manja te je iznosila 24.399 EUR/osobi.
The rates for the risk of poverty and social exclusion in 2012 were: 20,5 % of the Croatian population was at risk of poverty, 32,3 % at risk of social exclusion, 15,4 % faced with severe material hardship and 16,1 % lived in households with very low labour intensity. 
Stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u 2012. godini je sljedeća: 20,5% stanovništva u Hrvatskoj je bilo na riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti 32,3 %, 15,4% se suočilo s teškom materijalnom oskudicom, a 16,1% je živjelo u kućanstvu s vrlo niskim intenzitetom rada.
The degree of exposure to poverty was even higher in rural areas, amounting to 38,1 % (CI-9). 
Još veći stupanj izloženosti siromaštvu u postotku od 38,1% je u ruralnom području (CI-9).
Croatia has continuously recorded a deficit in its trade balance and the economic crisis has further influenced the continuation of this negative trend. 
Hrvatska kontinuirano bilježi deficit u trgovinskoj bilanci, i ekonomska kriza dodatno je utjecalo na nastavak tog negativnog trenda.
According to CBS data, total exports of goods from Croatia in 2012 totalled 9,6 billion euros, while imports totalled 16,2 billion euros, representing at national level a foreign trade deficit of 6,6 billion euros. 
Prema podacima DZS-a, ukupan izvoz robe iz Hrvatske u 2012 iznosio je 9,6 milijardi EUR, dok je uvoz iznosio 16,2 milijardi EUR, što na nacionalnoj razini predstavlja trgovinski deficit od EUR 6,6 milijardi EUR.
Thus the export-import ratio was only 59,4 % 
Tako je pokrivenost uvoza izvozom bila samo 59,4%.
In 2012, a total of USD 2.567,3 million of agri-food products were imported and USD 1.621,5 million exported, with a deficit of USD 945,8 million. 
U 2012. godini uvezeno je poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u vrijednosti od 2.567,3 milijuna američkih dolara, a izvezeno u vrijednosti od 1.621,5 milijuna američkih dolara, čime je ostvaren deficit od 945,8 milijuna dolara.
The coverage of imports by exports of agri-food products in 2012 amounted to 63,2 %. 
Pokrivenost uvoza izvozom poljoprivredno - prehrambenih proizvoda u 2012. godini iznosila je 63,2 %.
In 2012 the most significant markets for the commodity exchange of agri-food products were EU Member States (accounting for 58 % of the total commodity exchange of agri-food products) and CEFTA parties (accounting for 24 % of the total commodity exchange of agri-food products). 
U 2012. godini najznačajnija tržišta razmjene poljoprivredno-prehrambenih proizvoda su zemlje EU-a (razmjena poljoprivredno prehrambenih proizvoda RH i zemalja članica EU čini 58% ukupne razmjene poljoprivredno prehrambenih proizvoda RH) i zemlje CEFTA-e (razmjena poljoprivredno prehrambenih proizvoda RH i zemalja članica CEFTA-e čini 24% ukupne razmjene poljoprivredno prehrambenih proizvoda RH).
Situation analysis in agriculture, forestry, and food processing industry 
Analiza stanja u poljoprivredi, šumarstvu i prehrambeno-prerađivačkoj industriji
Structure of agricultural holdings and socio-economic indicators 
Struktura poljoprivrednih gospodarstava i društveno ekonomskih pokazatelji
This is considerably less than the average of per holding across the EU-27 (14,4 ha). 
To je znatno manje od prosjeka po gospodarstvu u cijeloj EU-27 (14,4 ha).
According to CBS data, in 2012 the prevalent categories of utilised land were arable land and gardens with 903.,508 ha (67,9 %), followed by permanent grasslands[4] with 345.561 ha (26,0 %), and permanent crops with 78.183 ha (5,9 %) (CI-18). 
Prema podacima DSZ-a u 2012. godini po kategorijama korištenog zemljišta najzastupljenije su oranice i vrtovi s 903.508 ha (67,9%), slijede trajni travnjaci [4] s 345,561 ha (26,0%), te trajni nasadi s 78.183 ha (5,9%) (CI-18).
Agricultural holdings in the size category under 2 ha dominate (52,5 %) the size structure of agricultural holdings (CI-17) with the vast majority (89,4 %) being less than 10 ha. 
U strukturi veličine poljoprivrednih gospodarstva izrazito su dominantna poljoprivredna gospodarstva kategorije ispod 2 ha (52,5%) (CI - 17 ) a velika većina (89,4 %) manja je od 10 ha.
Despite the notable trend of the rising number of holdings in the categories from 20 to 100 ha (36,24 % increase) and from 100 to 750 ha (62,5 %) in the period 2007-2011 (Figure 3), these are still under-represented; in other words, AHs under 20 ha still dominate the size structure of agricultural holdings. 
Unatoč primjetnom trendu rasta broja gospodarstava u kategorijama od 20 do 100 ha (povećanje 36,24 %), a od 100 do 750 ha ( 62,5 %) u razdoblju 2007-2011 (slika 3), njihova zastupljenost je i dalje mala, drugim riječima, PG-a veličine do 20 ha i dalje dominiraju u strukturi poljoprivrednih gospodarstava.
In terms of organizational structure, in 2011 most holdings functioned as family agricultural holdings (FAHs), as many as 162.833 (97,4 %). 
Prema organizacijskom obliku poslovanja u 2011. godini najviše gospodarstava djelovalo je kao OPG čak 162.833 gospodarstva (97,4%).
With regard to other organisational structures, 2.404 crafts (1,4 %), 1.522 companies (0,9 %), 307 cooperatives (0,2 %), and 150 AHs with a status of other legal entity (0,1 % of holdings) were registered; there were no registered producer groups and organisations. 
Prema ostalim organizacijskim oblicima u Upisniku je bilo upisano 2.404 obrta (1,4% gospodarstava), 1.522 trgovačka društva (0,9% gospodarstava), 307 zadruga (0,2% gospodarstava) i 150 (0,1% gospodarstva) poljoprivrednih gospodarstava u statusu drugih pravnih osoba; nije bilo registriranih proizvođačkih grupa i organizacija.
The first producer group in Croatia was registered in March 2014 for milk producers. 
Prva proizvođačka grupa u Hrvatskoj je registrirana u ožujka 2014 za proizvođače mlijeka.
All the presented data clearly indicate a low level of organization of AHs, primarily FAHs, due to the negative historical connotations of former cooperatives and the lack of their inclusion into higher-level organizational forms and other types of cooperation, as well as the high presence of intermediary sales directly affecting their level of competitiveness and poor positioning on the market. 
Svi izneseni podaci nedvojbeno ukazuju na nizak stupanj organiziranosti PG-a , ponajprije OPG-a, zbog negativnih povijesnih konotacija bivših zadruga te odsustvo procesa uključivanja istih u više organizacijske oblike i druge vidove suradnje, kao i na visoku prisutnost intermedijarnih prodaje što izravno utječe na njihov nivo konkurentnosti i slabu pozicioniranost na tržištu.
The average economic size of an agricultural holding calculated on the basis of total production value expressed as standard output (SO) is EUR 9.064 per holding. 
Prosječna gospodarska veličina poljoprivrednog gospodarstva odrađena temeljem ukupne vrijednosti proizvodnje izražena kao standardni output (SO) po gospodarstvu iznosi 9.064 EUR-a.
Based on the total production value of an agricultural holding, about 89.480 (38,3 %) of agricultural holdings belong to the economic size class below EUR 2.000. 
Na temelju ukupne vrijednosti proizvodnje na poljoprivrednom gospodarstvu, oko 89.480 (38,3 %) poljoprivrednih gospodarstava svrstano je u razred ekonomske veličine do 2.000 EUR.
The data on structure, average holding size, and standard output (SO) of a holding indicate a low level of investment potential, and therefore a low level of technical and technological equipment. 
Podaci o strukturi, prosječnoj veličini gospodarstva, i standardnom outputu (SO) gospodarstva ukazuju na nisku razinu potencijala ulaganja, a time i nisku razinu tehničke i tehnološke opremljenosti.
In order to improve competitiveness and economic viability of agricultural holdings, further technical and technological modernisation of agricultural holdings, and an increase of labour force productivity as well as education level are essential. 
Kako bi se poboljšala konkurentnost i ekonomska održivost poljoprivrednih gospodarstava, daljnja tehnička i tehnološka modernizacija poljoprivrednih gospodarstava, i povećanje produktivnosti radne snage, kao i razina obrazovanja su bitni.
The economic importance of agriculture in Croatia is relatively high, and represents a family business. 
Gospodarski značaj poljoprivrede u Hrvatskoj je relativno visok, a predstavlja izrazito obiteljski posao.
Furthermore, according to the farm structure survey carried out in 2010[5], a total of 513.680 people worked regularly in the agricultural industry. 
Nadalje, prema istraživanju strukture gospodarstava provedene u 2010. [5], ukupno 513.680 osoba redovito je radilo u poljoprivrednoj industriji.
Many were family members helping out on the farm, but with their main employment elsewhere. 
Mnogi su članovi obitelji pomagali na poljoprivrednim gospodarstvima, ali je njihovo glavno zaposlenje bilo na drugim mjestima.
Taking into account the actual work performed on farms, it is estimated that some 179.290 people work fulltime as regular agricultural labour force. 
Uzimajući u obzir stvarni rad koji je obavljen na gospodarstvima, a procjenjuje se da je oko 179.290 osoba radilo puno radno vrijeme kao redovna poljoprivredna radna snaga.
Of the total number of holders of AHs, 9.600 holders are under 35 (4,1 %), 86.440 are between 35 and 55 (37,1 %), and 137.240 are over 55 (58,8 %). 
Od ukupnog broja nositelja PG-a, 9.600 nositelja su do 35 (4,1%), 86.440 su između 35 i 55 (37,1%), a 137.240 su preko 55 godina (58,8%).
For every 100 holders older than 54, there are 7 under 35 (CI23). 
Za svakih 100 nositelja starijih od 54, tu su 7 do 35 godina (CI-23).
The share of women in the structure of permanently employed agricultural workers in Croatia is 40,2 %, higher than the corresponding EU-27 average (37,5 %). 
Udio žena u strukturi stalno zaposlenih poljoprivrednih radnika u Hrvatskoj je 40,2%, što je veći udio nego u odgovarajućem EU-27 prosjeku (37,5%).
Alongside the existing formal educational system, there is a lack of non-formal education and vocational training programmes. 
Uz postojeću razvijenu obrazovnu infrastrukturu prisutan je nedostatak programa neformalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja.
A high proportion of the population are involved in agriculture and allied activities. 
Visok udio stanovništva se bavi poljoprivredom i srodnim djelatnostima.
However, Croatia is a big importer of food. 
Međutim, Hrvatska je veliki uvoznik hrane.
The value of agricultural production of Croatia in 2012 was HRK 20,91 billion, a 1,76 % decline from the previous year. 
Vrijednost poljoprivredne proizvodnje u Hrvatskoj u 2012. godini iznosila je 20,91 milijardi HRK, što je pad 1,76% u odnosu na prethodnu godinu.
The agricultural labour input in this period increased by 1,2 %. 
Uloženi rad u poljoprivredi u tom razdoblju bilježi rast od 1,2%.
In 2012, the value of crop production amounted to 59,6 % of the total value of agricultural production and the value of livestock production amounted to 34,2 %. 
U 2012. godini, vrijednost biljne proizvodnje iznosila je 59,6% od ukupne vrijednosti poljoprivredne proizvodnje a vrijednost stočarske proizvodnje iznosila je 34,2%.
Analysed by production sector, the share of crop production in the total value of agricultural production has grown, while the share of livestock production and the total value of agricultural production are continuously declining. 
Promatrano prema proizvodnom sektorima, udio biljne proizvodnje u ukupnoj vrijednosti poljoprivredne proizvodnje je rastao, dok je udio stočarstva i ukupne vrijednosti poljoprivredne proizvodnje kontinuirano padao.
The productivity of Croatian agriculture measured as a ratio of GVA and labour input, as an average for the 2010-2012 period, was 6.368,2 EUR/AWU[6] which is 58,2 % less than the average productivity of EU agriculture (15.223,6 EUR/AWU) (CI-14). 
Produktivnost hrvatske poljoprivrede mjerena kao omjer BDV i ulaz rada, kao prosjek za razdoblje od 20102012, bio je 6,368.2 EUR / AWU [6] što je za 58,2 % manje u odnosu na produktivnost poljoprivrede EU-a (15.223,6 EUR/AWU) (CI-14).
The total work performed on an AH (by holders and family members, as well as by the paid and unpaid, full-time and part-time labour force) in 2010, was 179,290 AWU (CI-22). 
Ukupni rad na PG-ima (rad nositelja i članova poljoprivrednog gospodarstva te rad plaćene i neplaćene, stalne i povremene radne snage) u 2010. godini, bio je 179.290 AWU (CI-22).