natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The value of the factor income in 2012 was 3.509,2 EUR/AWU (CI-25), while the value of the entrepreneurial income (the indicator that best shows the living standard of farmers) was 2.957m5 EUR/AWU (CI-26). 
Vrijednost faktorskih dohodaka u 2012. iznosila je 3,509.2 EUR / AWU (CI-25), dok je vrijednost poduzetničkog dohotka (pokazatelj koji najbolje pokazuje životni standard poljoprivrednika) 2,957.5 EUR / AWU (CI-26).
Investments - technical and technological modernisation 
Investicije - tehničko tehnološka obnova
Gross investments in fixed capital assets in 2012 were EUR 229,7 million, 19,6 % of the total GVA in agriculture. 
Bruto investicije u fiksni kapital u 2012. godini iznosile su 229,7 milijuna EUR, što iznosi 19,6% od ukupne BDV u poljoprivredi.
By method of agricultural land usage in Croatia in 2012, arable land and gardens were the most prevalent with 904.000 ha, or 67,9 % of utilised agricultural land, while orchards amounted to only 2,3 %, vineyards 2,2 %, and olive groves 1,4 % of utilised agricultural land. 
Prema načinu korištenja poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj u 2012. godini najzastupljenije su oranice i vrtovi sa 904.000 ha, što čini 67,9 % ukupno korištenog poljoprivrednog zemljišta, dok voćnjaci čine samo 2,3 %, vinogradi 2,2 %, te maslinici 1,4 % korištenog poljoprivrednog zemljišta.
The productivity of crop production is relatively low and the average yields of basic crops are below European levels. 
Produktivnost biljne proizvodnje je relativno niska, a prosječni prinosi osnovnih usjeva su ispod Europskih razina.
One of the key problems in crop production is insufficient irrigation, which, in addition to increasingly frequent droughts on average every 3 to 5 years, results in significant damage to crop production and, depending on the drought intensity and duration, can reduce crop yields by 20-70 %. 
Jedan od ključnih problema u biljnoj proizvodnji je nedovoljno navodnjavanje, koje, nastavno na sve češće suše u prosjeku svakih 3-5 godina, rezultira značajnim štetama u ratarstvu i, ovisno o intenzitetu i trajanju suše, može smanjiti prinose usjeva od 20-70 %.
The underdeveloped water supply infrastructure to agricultural land is a contributing factor substantiated by the fact that only 1,1 % of utilised agricultural land is irrigated. 
Nerazvijenost sustava vodoopskrbe na poljoprivrednom zemljištu dodatni je faktor potkrijepljen činjenicom da je samo 1,1 % od ukupnog korištenog poljoprivrednog zemljišta navodnjavano.
In the structure of oil crop production, the dominant cultures are soy (46,8 %), sunflower (33,1 %), and oilseed rape (19 %). 
U strukturi proizvodnje uljarica, dominantne kulture su: soja (46,8 %), suncokret (33,1 %) i uljana repica (19 %).
From 2008 to 2012, oil crops were produced on an average area of 102.500 ha, with an average annual crop production of 264.914 t, and respectively a vegetable oil production of 89.500 t. 
Od 2008. do 2012. godine, uljarice su se proizvodile na prosječnoj površini od 102.500 ha, s prosječnom godišnjom proizvodnjom usjeva od 264.914 t, odnosno proizvodnjom ulja biljnog podrijetla od 89.500 t.
In 2012, sugar beet was grown on 23.502 hectares producing 919.230 t, with sugar beet root yields of 39,1 t/ha. 
U 2012. godini proizvodnja šećerne repe odvijala se na 23.502 hektara sa proizvodnjom od 919.230 t, s prinosom korijena od 39,1 t/ha.
The average annual yield of sugar beet root for the 2008-2012 period was 51,16 t/ha, substantially less than the yields of EU countries which employ advanced production technologies (France, Germany) and whose sugar beet root yields exceed 70 t/ha. 
Prosječan godišnji prinos korijena šećerne repe za razdoblje od 2008.-2012. godine bio je 51,16 t/ha, znatno manje od prinosa zemalja Europske unije sa naprednom tehnologijom proizvodnje (Francuska, Njemačka), a čiji prinosi korijena šećerne repe prelaze 70 t/ha.
The sugar beet cultivation areas did not undergo any substantial changes in the analysed period 2008-2012 (Annex IV - Table 6). 
Sjetvene površine pod šećernom repom nisu bitno promijenjene u promatranom razdoblju od 2008.-2012. godine (Prilog IV Tablica 6).
The average annual production of sugar for the 2008-2012 period was 290.750 t. 
Prosječna godišnja proizvodnja šećera za razdoblje od 2008.-2012. godine iznosila je 290.750 t.
Tobacco production and its cultivation areas have been maintained at a level between 5 to 6 thousand hectares. 
Proizvodnja duhana i proizvodne površine pod njime održavaju se na razini od 5-6 tisuća hektara.
The average yield for the 2008-2012 period was 2,06 t/ha, producing an annual average of 11.427 t of tobacco. 
Prosječan prinos duhana za razdoblje od 2008.-2012. godine bio je 2,06 t/ha, a u istom razdoblju proizvedeno je u prosjeku 11.427 t duhana godišnje.
In 2012, fruit was produced on approximately 30.000 ha (27.141 intensively and 3.705 extensively), amounting to only 2,3 % of utilised agricultural land. 
Proizvodnja voća se u 2012. godini odvijala na približno 30.000 ha (27.141 intenzivno i ekstenzivno 3.705), što čini svega 2,3 % korištenog poljoprivrednog zemljišta.
A total of approximately 200.000 tonnes of fruit were produced (Annex IV - Table 7). 
Ukupno je proizvedeno oko 200.000 tona voća (Prilog IV - Tablica 7).
Average yields are lower than those of EU countries due to outdated technologies and frequent droughts. 
Prosječni prinosi su niži od onih zemalja Europske unije zbog zastarjele tehnologije i čestih suša.
In the fruit and vegetables sector, there is a need for investments in technical and technological modernisation, for the introduction of new technologies of production, storage, and preparation of products for the market, and for the promotion of production and market organisation of producers, all with the common aim of ensuring stronger productivity growth and creation of new jobs. 
U sektoru voća i povrća, postoji potreba za ulaganjem u tehničku i tehnološku modernizaciju, za uvođenjem novih tehnologija proizvodnje, skladištenje i pripremu proizvoda za tržište, i za promicanje proizvodnje i organizacije tržišta proizvođača, sve sa zajedničkim ciljem osiguravanja snažnijeg rast produktivnosti i stvaranja novih radnih mjesta.
In the period between 2008 and 2012, fruit production areas decreased. 
U razdoblju od 2008. do 2012. godine, proizvodne površine pod voćem su se smanjivale.
In 2012, vegetables were grown on 7.433 ha and total production amounted to 178.854 t. 
U 2012. godini, povrće se uzgajalo na 7.433 ha, a ukupna proizvodnja iznosila je 178.854 tona.
The prevalent species were onion, garlic, tomato, white cabbage, melon, watermelon, carrot and pepper. 
Najzastupljenije vrste povrća u proizvodnji bile su luk, češnjak, rajčica, bijeli kupus, dinja, lubenica, mrkva i paprika.
Vegetable cultivation areas were reduced by nearly 50 % in 2008-2012 (Annex IV - Table 8), which will represent a serious problem in the coming period. 
Površine za uzgoj povrća smanjene su za gotovo 50% u razdoblju od 2008.-2012. godine (Prilog IV - Tablica 8), što predstavlja ozbiljan problem u nadolazećem razdoblju.
Vegetable production in closed environments (greenhouses) is minimal and in 2012 was conducted on merely 495 ha. 
Proizvodnja povrća u zatvorenom prostoru (plastenici, staklenici) je minimalna, a 2012. godine se odvijala na neznatnih 495 ha.
The average annual yield of tomato in 2008-2012 was 36,52 t/ha, of pepper 11,02 t/ha, of carrot 23,98 t/ha, and of onion and garlic 22,92 t/ha. 
Prosječan godišnji prirod rajčice od 2008.-2012. godine bio je 36,52 t/ha, paprike 11,02 t/ha, mrkve 23,98 t/ha, a luka i češnjaka 22,92 t/ha.
Vegetable yield levels are assessed as being relatively low (Annex IV Table 9). 
Razine priroda povrća ocjenjene su kao razmjerno niske (Prilog IV Tablica 9).
The mushroom farming sub-sector is somewhat specific compared to other vegetable production. 
Podsektor gljivarstva je nešto specifičniji u odnosu na ostalu proizvodnju povrća.
Annual mushroom production fluctuates between 40-45.000 tonnes. 
Godišnja proizvodnja gljiva varira između 40 - 45.000 tona.
According to CBS data, in 2012 vineyards covered 29.237 hectares, and there were 124 million productive vines. 
Prema podacima DZS-a, u 2012. godini pod vinogradima je bilo 29.237 hektara, i 124 milijuna rodnih trsova.
In 2008-2012, average annual grape production amounted to 198.271 tonnes and average annual wine production for the same period was 1.367.400 hl. 
U razdoblju 2008.-2012. godine, prosječna godišnja proizvodnja grožđa iznosila je 198.271 tona, a prosječna godišnja proizvodnja vina u istom razdoblju bila je 1.367.400 hl.
According to CBS data, decrease in areas, productive grapevine, and grape production in 2012 is evident in comparison to the 2009 - 2011 period, and wine production was also substantially reduced (1,42 thousand hl on average). 
Prema podacima DZS, razvidno je smanjenje površina, broja rodnih trsova i proizvodnje grožđa u 2012. godini u odnosu na razdoblje 2009. - 2011., a također je značajno smanjena i proizvodnja vina (prosječno 1.42 tisuće hl).
Average annual grape yields in the 2008-2012 period were 6,1 t/ha. 
Prosječni godišnji prinosi grožđa u razdoblju od 2008.-2012. godine bili su 6,1 t/ha.
According to CBS data, in 2012 olive groves covered 18.100 ha, an increase of utilised land in comparison to the 2008 - 2012 period. 
Prema podacima DZS-a, u 2012. godini pod maslinicima se nalazilo 18.100 ha, što je povećanje korištenog zemljišta u odnosu na razdoblje od 2008.-2012. godine.
The average olive yield for the 2008-2012 period was 2,22 t/ha, the total annual production of olive fruit was 37.783 tonnes, and the average annual production of olive oil was 53.691 hl. 
Prosječan prinos maslina za razdoblje od 2008.2012. godine bio je 2,22 t/ha, ukupna godišnja proizvodnja ploda masline bila je 37.783 tona, a prosječna godišnja proizvodnja maslinovog ulja bila je 53.691 hl.
Flower production is present on smaller areas and it predominantly involves seasonal annual (summer) and biennial (pansies in protected areas) flowers. 
Proizvodnja cvijeća prisutna je na manjim površinama, i to uglavnom sezonskog jednogodišnjeg (ljetnog) i dvogodišnjeg (maćuhice u zaštićenom prostoru) cvijeća.
Chrysanthemums are cultivated on open fields, and perennials and house plants are imported. 
Na otvorenom dijelu uzgajaju se krizanteme, a trajnice i sobno bilje se uvoze.
Production areas are substantially smaller and production is not specialised. 
Proizvodne površine su znatno manje i ne postoji specijalizacija u proizvodnji.
Technological equipment is fairly outdated. 
Tehnološka opremljenost je prilično zastarjela.
In the 2008-2012 period, flowers and decorative plants were cultivated on an average area of 321,8 ha. 
U razdoblju od 2008.-2012. godine, cvijeće i ukrasno bilje bilo je posađeno na prosječnoj površini od 321,8 ha.
In 2012, planting material was produced on an area of 248 ha with 3.145.549 fruit seedlings and 2.765.738 vine grafts produced, a significant decrease in both production and areas compared to the 2008-2012 period. 
Sadni materijal se u 2012. godini proizvodio na površini od 248 ha, a proizvedeno je 3.145.549 komada voćnih sadnica i 2.765.738 komada loznih cijepova, što u odnosu na razdoblje od 2008.-2012. godine predstavlja značajno smanjenje za obje proizvodnje i ukupne površine.
The prevalent fruit seedlings were: apple with 37,09 % (1.166.878 seedlings), olive 10,35 % (325.792 seedlings), pear 8,39 % (264.022 seedlings), plum 6,87 % (216.399 seedlings), and cherry 6,01 % (189.156 seedlings). 
Od voćnih sadnica najzastupljenije sadnice su bile: jabuka sa 37,09 % (1.166.878 sadnica), maslina 10,35 % (325.792 sadnice), kruške 8,39 % (264.022 sadnica), šljive 6,87 % (216.399 sadnice), i višnje 6,01 % (189.156 sadnice).
In the 2008-2012 period, the prevalent registered seeds per species were: winter wheat with 45.227 t, maize with 8.851 t, winter barley with 5.900 t and potatoes with 6.886 t (Annex IV - Table 10). 
U razdoblju od 2008.-2012. godine, najrasprostranjenije deklarirano sjeme po vrstama bilo je: ozima pšenica sa 45.227 tona, kukuruz sa 8.851 tona, ozimi ječam sa 5.900 tona te krumpir sa 6.886 t (Prilog IV - Tablica 10).
According to CBS data, in 2012 the share of livestock production in the total value of agricultural production was 35,8 % which, in comparison to the EU-27 (40,8 % share), suggests that the structure of agricultural production of Croatia is unfavourable. 
Prema podacima DZS-a, u 2012. godini udio stočarske proizvodnje u ukupnoj vrijednosti poljoprivredne proizvodnje činio je 35,8 %, što u usporedbi sa EU-27 (40,8 % udjela), pokazuje da je struktura poljoprivredne proizvodnje u Hrvatskoj nepovoljna.
The fact that, in 2012, in Croatia there were 0,62 livestock units (LSU) per 1 ha of utilised agricultural land (CI-21), while in relation to the total available agricultural land this ratio was even lower, illustrates that the level of development of livestock production remains unsatisfactory. 
Činjenica da je u 2012. godini u Hrvatskoj bilo 0,62 uvjetnih grla (UG) po 1 ha korištenog poljoprivrednog zemljišta (CI-21), dok je u odnosu na ukupno dostupno poljoprivredno zemljište taj omjer bio još manji, pokazuje da je stupanj razvijenosti stočarske proizvodnje i dalje nezadovoljavajući.
Moreover, it is essential to ensure stronger productivity growth and creation of new jobs within this sector. 
Nadalje, to je bitno da bi se osigurao snažniji rast produktivnosti i stvaranje novih radnih mjesta unutar ovog sektora.
In 2012 there was a total of 451.517 head of cattle, approximately similar to the analysed period between 2008 and 2012. 
U 2012. godini ukupno brojno stanje goveda bilo je 451.517 grla, otprilike slično kao i u promatranom razdoblju između 2008. i 2012. godine.
In this period, approximately 144.655 head of cattle were imported annually to Croatia and 18.245 exported. 
U tom razdoblju, oko 144.655 grla goveda godišnje uvezeno je u Hrvatsku, a 18.245 je izvezeno.
This is a consequence of the long-term trend of decreasing numbers of suppliers and cattle, mostly cross-breeds, on family farms oriented towards milk production that dominates the Croatian cattle farm structure, in turn caused by intensive restructuring of the sector and resulting in an insufficient number of calves now supplemented by imports. 
To je posljedica dugogodišnjeg trenda pada broja dobavljača i krava, uglavnom križanih pasmina, na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima usmjerenim prema proizvodnji mlijeka koja dominira u strukturi Hrvatskih stočarskih farmi, uzrokovana intenzivnim restrukturiranjem sektora koje je rezultiralo nedovoljnim brojem teladi sada nadomještenim iz uvoza.
In the analysed period, since 2008, the number of milk producers has halved and the number of dairy cows has been reduced by 15 %: by 2012 milk production in Croatia involved 14.874 producers and 180.555 cows. 
U promatranom razdoblju, od 2008. godine, broj proizvođača mlijeka je prepolovljen, a broj mliječnih krava smanjen za 15 %: od 2012. godine proizvodnja mlijeka u Hrvatskoj uključuje 14.874 proizvođača i 180.555 krava.
On average, 289.061 head of cattle were slaughtered annually in the analysed time period. 
U prosjeku je 289.061 grla goveda zaklano na godišnjoj razini u promatranom razdoblju.
According to CBS data for 2012, domestic beef production was 44.532 t and was, on average, 14 % down from 2011. 
Prema podacima DZS za 2012. godinu, domaća proizvodnja goveđeg mesa iznosila je 44.532 t, u prosjeku, 14 % manje nego u 2011. godini.
Analysing the average domestic production of beef for 2008-2012, which was 48.591 t, neither the population's demand for fresh meat, nor the processing industry's demand for quality raw materials were met. 
Promatrajući prosječnu domaću proizvodnju goveđeg mesa u razdoblju od 2008.-2012. godine, koja je bila 48.591 t, ne zadovoljava se potražnja stanovništva za svježim mesom, kao ni potrebe prerađivačke industrije za kvalitetnim sirovinama.
The average carcass weight for 2012 was 215,45 kg. 
Prosječna masa trupa za 2012. godinu bila je 215,45 kg.
The decrease in the number of milk producers and cows, as well as a lack of producer organisations, had a negative impact on milk production (Annex IV - Table 12). 
Smanjenje broja proizvođača mlijeka i krava, kao i nedostatak proizvođačkih organizacija, imali su negativan utjecaj na proizvodnju mlijeka (Prilog IV - Tablica 12).
In 2012, a total of 602.356.733 l of milk were purchased, 3,84 % less than the previous year, with a trend towards further decline, insufficient for the demands of the processing industry which supplements the shortage by importing milk and milk products. 
U 2012. godini, ukupno je otkupljeno 602.356.733 litara mlijeka, što je 3,84 % manje u odnosu na prethodnu godinu, s trendom daljnjeg pada, što je nedostatno za potrebe prerađivačke industrije koja podmiruje manjak uvozom mlijeka i mliječnih proizvoda.
In 2012, such imports were 10,2 % higher than in 2011. 
U 2012. godini taj je uvoz bio veći za 10,2 % nego u 2011. godini.
Some milk is also processed by family farms and sold via direct sales. 
Dio mlijeka se prerađuje na obiteljskim gospodarstvima i prodaje putem izravne prodaje.
Analysing overall milk production in 2012, a total of 804 million litres were produced, 97,8 % of which was cow milk. 
Analizirajući ukupnu proizvodnju mlijeka u 2012. godini, ukupno je proizvedeno 804 milijuna litara, od čega je 97,8% bilo kravlje mlijeko.
In 2012, there were a total of 1.182.347 pigs in Croatia, a drop of 4 % compared to 2011. 
U 2012. godini u Hrvatskoj je bilo ukupno 1.182.347 komada svinja, što je pad od 4 % u odnosu na 2011. godinu.
Pig farming is predominantly conducted on family farms with small production units of up to 10 sows (93,46 %) or 10 to 50 sows (5,95 %). 
Uzgoj svinja se uglavnom odvija na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima na malim proizvodnim jedinicama do 10 krmača (93,46 %), ili od 10 do 50 krmača (5,95 %).
To a lesser extent, pig farming is conducted in medium-sized production units of 50 to 100 sows (0,23 %) and large production systems with full production cycles and more than 100 sows (0,36 %). 
Manjim dijelom, uzgoj svinja se provodi na proizvodnim jedinicama srednje veličine sa 50 do 100 krmača (0,23 %) i na velikim proizvodnim sustavima sa zaokruženim ciklusom proizvodnje i više od 100 krmača (0,36 %).
In the 2008-2012 period, approximately 597.593 pigs were imported and 34.684 exported annually. 
U razdoblju od 2008.-2012. godine, oko 597.593 komada svinja je uvezeno i 34.684 izvezeno godišnje.
On average, 2.079.723 pigs were slaughtered annually in the analysed time period. 
U prosjeku je 2.079.723 komada svinja zaklano godišnje u promatranom razdoblju.
The average carcass weight for 2012 was 70,93 kg. 
Prosječna masa trupa za 2012. godinu bila je 70,93 kg.
The most important production in the poultry sector pertains to the production of chicken meat, followed by turkey, goose and duck meat, and consumption eggs laid by laying hens. 
Najznačajnija proizvodnja u sektoru peradarstva odnosi na proizvodnju pilećeg mesa, nakon čega slijedi puretina, meso guske i patke te jaja od kokoši nesilica.
In 2012 there were a total of 10.160.379 units of poultry, on par with the previous four years. 
Tijekom 2012. godine ukupno brojno stanje peradi bilo je 10.160.379 komada, što je na razini prethodne četiri godine.
In the 2008-2012 period, approximately 1.494.147 units of poultry were imported and 2.758.972 units exported annually. 
U razdoblju od 2008.-2012. godine, uvezeno je oko 1.494.147 komada peradi, a 2.758.972 komada je izvezeno na godišnjoj razini.
The production of hatching eggs also decreased by 3,51 %, and production lacks approximately 22.000.000 hard line eggs. 
Proizvodnja rasplodnih jaja također je smanjena za 3,51 % i nedostatna za oko 22.000.000 jaja nesilica teških linija.
According to CBS data for 2012, a total of 680.000 sheep and 72.000 goats were raised. 
Prema podacima DZS-a za 2012. godinu, ukupno je uzgojeno 680.000 ovaca i 72.000 koza.
The share of sheep milk in overall milk production in 2012 was only 0,7 % and the share of goat milk was 1,5 %, despite the favourable trend and growing demand. 
Udio ovčjeg mlijeka u ukupnoj proizvodnji mlijeka u 2012. godini bio je samo 0,7 %, a udio kozjeg mlijeka bio je 1,5 %, unatoč povoljnom trendu i rastućoj potražnji.
A large share of the milk is processed by family farms, often in inadequate conditions. 
Veliki udio mlijeka prerađuje se na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, često u neadekvatnim uvjetima.
In the 2008-2012 period, approximately 50.218 sheep and 211 goats were imported annually and on average 458 sheep and 230 goats exported. 
U razdoblju od 2008.-2012. godine, oko 50.218 ovaca i 211 koza uvezeno je na godišnjoj razini, a u prosjeku 458 ovaca i 230 koza izvezeno.
On average 483.830 sheep and 68.486 goats were slaughtered annually. 
U prosjeku 483.830 ovaca i 68.486 koza je zaklano godišnje.
In the 2008-2012 period, the average domestic production of sheep and goat meat was 6.096 tonnes. 
U razdoblju od 2008.-2012., prosječna domaća proizvodnja ovčjeg i kozjeg mesa bila je 6.096 tona.
The average sheep and goat carcass weight for 2012 was 11,67 kg. 
Prosječna masa trupa za ovce i koze u 2012. godini bila je 11,67 kg.
According to the data of the National Apiculture Programme[7], in 2012 there was a 21.5 % rise in the number of honey bee colonies. 
Prema podacima iz Nacionalnog pčelarskog programa[7], u 2012. godini došlo je do porasta od 21,5 % u broju pčelinjih zajednica.
The estimated honey production in 2012 was higher than in previous years, and in the analysed period 2008-2012 amounted to 2,783 t. 
Procjenjuje se da je proizvodnja meda u 2012. godini bila viša nego u prethodnim godinama, a u analiziranom razdoblju od 2008.-2012. godine iznosila je 2.783 t.
In 2012, the number of registered horses was 20,335, 1,5 % higher than in 2011. 
U 2012. godini, broj registriranih konja iznosio je 20.335, što je 1,5 % više nego u 2011. godini.
As well as recreational and sporting purposes, horses are raised for meat production. 
Osim za rekreativne i sportske svrhe, uzgoj konja služi i za proizvodnju mesa.
Since horse meat consumption in Croatia is low, it is primarily intended for export. 
Budući da je potrošnja konjskog mesa u Hrvatskoj niska, stoga je meso prvenstveno namijenjeno izvozu.
To a lesser extent, horses are raised as protected autochthonous breeds. 
U manjoj mjeri konji se uzgajaju kao zaštićene izvorne pasmine.
In 2012, a total of 1.528 AHs producing organic agricultural products were registered in Croatia. 
U 2012. godini, ukupno je registrirano 1.528 poljoprivrednih gospodarstava koja se bave proizvodnjom ekoloških poljoprivrednih proizvoda.
In 2012, a total of 31.904 ha of agricultural land were used for organic production, 2,4 % of the total agricultural land (CI-19). 
U 2012. godini, ukupno je 31.904 ha poljoprivrednog zemljišta korišteno za ekološku proizvodnju, što čini 2,4% od ukupnog poljoprivrednog zemljišta (CI-19).
The agricultural land used for organic production has tripled in the last five years (Figure 5). 
Poljoprivredno zemljište koje se koristi za ekološku proizvodnju utrostručilo se u posljednjih pet godina (Slika 5.).
Most of the land currently used for organic production is devoted to arable land, meadows, pastures and orchards. 
Većina zemljišta koje se trenutačno koristi za ekološku proizvodnju nalazi se pod oranicama, livadama, pašnjacima i voćnjacima.
Integrated production as defined in the Law on Agriculture establishes a balanced application of agrotechnical measures with a minimal use of agrochemicals, aiming to protect the health of people, animals, nature and the environment[8]. 
Integrirana proizvodnja, kao što je definirano u Zakonu o poljoprivredi uspostavlja uravnoteženu primjenu agrotehničkih mjera uz minimalnu upotrebu agrokemikalija, s ciljem zaštite zdravlja ljudi, životinja, prirode i okoliša[8].
The share of land used for integrated agricultural production in relation to the total utilized agricultural land is 7,46 %. 
Udio zemljišta koje se koristi za integriranu poljoprivrednu proizvodnju u odnosu na ukupno korišteno poljoprivredno zemljište je 7,46 %.