natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Published: 13.07.2012. 
Objavljeno: 13.07.2012.
Public Debate on Accountability and Transparency in Companies whose Major Shareholder is the State 
Održana javna rasprava o odgovornosti i transparentnosti rada trgovačkih društava u većinskom državnom vlasništvu
The public debate was organized as part of the Action Plan for the implementation of the Open Government Partnership initiative, which envisaged conducting a public debate about the financial reports of special state interest companies. 
Javna rasprava je organizirana u okviru provedbe Akcijskog plana provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, kojim je predviđena organizacija javne rasprave o financijskim izvješćima trgovačkih društava od posebnog državnog interesa.,
Representatives of state institutions, companies, civil society and the academic community assembled at the event. 
a okupila je predstavnike državnih institucija, trgovačkih društava, civilnog društva i akademske zajednice.
The discussion was opened by Nikola Kristić, Director of Transparency Internal Croatia and Deputy Chairman of the Council for Open Government Partnership initiative; Sandra Artuković Kunšt, Deputy Justice Minister; Milanka Opačić, Deputy Prime Minister and Social Policy and Youth Minister. 
Rasprava je otvorena izlaganjima predsjednika Transparency Internationala Hrvatska i zamjenika predsjednika Savjeta inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, Nikole Kristića; zamjenice ministra pravosuđa, Sandre Artuković Kunšt; te potpredsjednice Vlade RH i ministrice socijalne politike i mladih, Milanke Opačić.
In the working part of the discussion the participants were addressed by Zrinka Čupić, representative of the Ministry of Finance; Krešimir Dragić, representative of the Ministry of Finance; Igor Vidačak, Head of the Government Office for Cooperation with NGOs; Pero Matić, General Manager of Plat Hotels, JSC; Jelena Berković, GONG; and Anto Bajo, the Institute for Public Finance. 
U radnome dijelu skupu su se svojim izlaganjima obratili: predstavnica Ministarstva pravosuđa, Zrinka Čupić; predstavnik Ministarstva financija, Krešimir Dragić; Igor Vidačak, ravnatelj Ureda za udruge Vlade RH; Pero Matić, direktor Hoteli Plat d.d.; Jelena Berković iz GONG-a; te Anto Bajo iz Instituta za javne financije.
Moreover, Vladimir Šeks, Chairman of the National Council for Anti-Corruption Strategy Monitoring and Implementation, and Vesna Fabijančić-Križanić, Deputy Chairperson of the same Council, who also addressed the participants. 
Dodatno, skupu su nazočili i predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, Vladimir Šeks i potpredsjednica istoga Vijeća, Vesna Fabijančić-Križanić te su se i oni kratko obratili nazočnima.
After the speeches there was a discussion which resulted in a number of conclusions, which are listed below. 
Nakon izlaganja, uslijedila je rasprava koja je rezultirala s više zaključaka koje donosimo u nastavku teksta.
Contrary to the popular perception, but also due to the legacy of bad management and supervision practices in public companies, the Anti-Corruption Programme together with the Code of Corporate Management of 2010 were designed to be the engines of a radical turn towards the corporate culture of accountability, transparency, effectiveness and efficiency according to which the companies owned by the state, but also by local self-governments, are seen as the examples of good governance, taking care of public funds and public interest alike, and thus should have a leading role. 
Suprotno raširenoj percepciji ali i nasljeđu loših praksi poslovanja i nadzora u javnim poduzećima, Antikorupcijski program, kao i Kodeks korporativnog upravljanja iz 2010. zamišljeni su kao poluge radikalnog zaokreta prema poslovnoj kulturi odgovornosti, transparentosti, djelotvornosti i učinkovitosti gdje bi upravo poduzeća u vlasništvu države ali i lokalne samouprave - kao primjeri dobrih gospodara koji vode računa o javnom novcu i javnom interesu - trebala imati predvodničku ulogu.
In the three years of its implementation, the Anti-Corruption Programme (ACP) proved to be a tool for establishing internal procedures for the prevention and detection of corruption risks and irregularities in the business operation of companies whose major shareholder is the state. 
U protekle tri godine provedbe, Antikorupcijski program (AKP) pokazao se kao koristan alat za uspostavu internih procedura za prevenciju i detekciju korupcijskih rizika i nepravilnosti u poslovanju trgovačkih društava u većinskom državnom vlasništvu.
Positive steps in the direction of better business operation and transparencywere noticed, especially by means of publicly announcing the anti-corruption plans, activities and business operation reports. 
Uočeni su i neki pozitivni iskoraci prema većoj transparentnosti poslovanja, posebice putem javnih objava antikorupcijskih planova, aktivnosti i izvješća o poslovanju.
However, future challenges lie in achieving good, systematic, and competitive implementation of all the envisaged mechanisms in practice, in addition to the strong commitment of management and supervisory boards in monitoring the effects of anti-corruption policy on the level of individual companies. 
Međutim, izazovi za budućnost su postizanje kvalitete, sustavnosti, kompetentnosti u svrhu stvarne primjene svih predviđenih mehanizama,uz snažni angažman uprave i nadzornih odbora u praćenju učinaka antikorupcijske politike na razini pojedinih poduzeća.
Good practices were acknowledged in some of the companies, including the smallest ones, which indicates that the expected high standards are not unreachable and do not require funds, quite the contrary, they are a matter of having committed leadership, good internal organization and high level of anti-corruption awareness among employees. 
Prepoznate dobre prakse pojedinih poduzeća, uključujući i ona najmanja, ukazuju da očekivani visoki standardi nisu nedostižni i ne zahtijevaju financijska sredstva već su stvar predanog vodstva, dobre interne organizacije i osviještenih zaposlenika.
It is therefore necessary that the improvement, good implementation and monitoring of ACP be envisaged as an important measure within the new strategic and operational documents of national anti-corruption policy in the period 2013-2016, in addition to open and efficient cooperation between competent state administration bodies, civil society and business community, which are interested in affirming corporate social responsibility. 
Stoga je nužno da se unaprjeđenje, kvalitetna provedba i praćenje AKP-a predvidi kao važna mjera u sklopu novih strateških i operativnih dokumenata nacionalne antikorupcijske politike u razdoblju od 2013. do 2016. godine, uz otvorenu i učinkovitu suradnju nadležnih tijela državne uprave, civilnog društva i poslovne zajednice, zainteresirane za afirmaciju društveno odgovornog poslovanja.
In the forthcoming period, ACP implementation should be extended to the companies whose major shareholders are regional and local self-governments, as well as to government agencies and public institutions which are public service providers or do non-profit work. 
U sljedećem razdoblju, primjenu AKP-a trebalo bi proširiti i na trgovačka društva u većinskom vlasništvu područnih i lokalnih samouprava kao i na državne agencije i javne ustanove koje pružaju javne usluge ili obavljaju djelatnosti neprofitnog karaktera.
In order to have the best possible target measures in the planning of new ACP, it would be desirable to conduct a detailed external evaluation of ACP implementation 2010-2012 which would provide an insight into the level of quality of individual companies' practices, main corruption risks and organizational challenges which the companies whose major shareholder is the state are facing. 
U svrhu što kvalitetnijeg planiranja ciljanih mjera u novom AKP-u, bilo bi poželjno provesti dubinsku vanjsku evaluaciju provedbe AKP-a 2010. -12. koja bi osigurala uvid u kvalitetu praksi na razini pojedinih poduzeća, glavne korupcijske rizike i organizacijske izazove s kojima se suočavaju trgovačka društva u većinskom državnom vlasništvu.
These are specific conclusions and recommendations for the new cycle of ACP planning and implementation: 
Slijede specifični zaključci i preporuke za novi ciklus planiranja i provedbe AKP:
1 Increased sponsorship and donation transparency and effectiveness 
1. Povećanje transparentnosti i djelotvornosti sponzorstava i donacija
Although this is on principle a laudable and necessary form of support to civil society and community development, granting donations and sponsoring NGOs and non-profit organizations need to be recognized as a relevant corruption risk and a source of irregularities unless there are defined procedures, criteria and limitations for their allocation; specific ways of recognizing and preventing possible conflicts of interest in the allocation; practices of publicly announcing all information about the procedure, beneficiaries, amounts and purpose of donations and sponsorships on the level of a company. 
Iako se načelno radi o hvalevrijednom i potrebnom obliku potpore civilnom društvu i razvoju zajednice, donacije i sponzorstva udrugama i neprofitnim organizacijama treba prepoznati kao relevantan korupcijski rizik i izvor nepravilnosti ukoliko na razini poduzeća nisu definirane procedure, kriteriji i ograničenja za njihovu dodjelu, specificiran način za prepoznavanje i sprječavanje mogućih sukoba interesa u dodjeli sponzorstva i donacija te javno objavljene sve informacije o postupku, primateljima, iznosima i namjeni sponzorstava i donacija.
Apart from the possibility of their being used as a bribe and association based on interest, sponsorships and donations can also be used as a front for giving political donations by means of intermediary sponsorship and donation recipients, especially in the light of the legal prohibition of giving political donations to all companies whose shareholders are the state and local authorities. 
Osim što mogu funkcionirati kao kanal za mito i interesno povezivanje, sponzorstva i donacije mogu poslužiti i kao paravan za davanje političkih donacija putem posredničkih primatelja, sponzorstava i donacija, posebice u svjetlu zakonske zabrane političkih donacija svim poduzećima s vlasničkim udjelima države ili lokalnih vlasti.
In case of negative business trends, losses or significant burden of liabilities and debt, donations and sponsorships are considered inappropriate, especially if their amounts are significant enough to be reallocated to covering the liabilities. 
U slučajevima negativnih poslovnih trendova, gubitaka ili značajne opterećenosti obvezama i dugovanjima donacije i sponzorstva neprimjerene naročito u iznosima koji su dovoljno značajni da se mogu usmjeriti na pokrivanje obveza.
- The space for entering donations and sponsorships needs to be envisaged in the forms for annual summary financial reports, which will also serve as a basis for monitoring the effects of tax reliefs on profit tax basis. 
- Iskazivanje donacija i sponzorstava treba predvidjeti u obrascima za sumativna godišnja financijska izvješća, čime će se osigurati i podloga za praćenje učinaka porezne olakšice za osnovicu za porez na dobit.
- Restrictions need to be set for donations and sponsorships in cases of significant financial difficulty and business debts, when philanthropic activities are in effect an indication of social irresponsibility. 
- Treba postaviti ograničenja za donacije i sponzorstva u slučajevima značajnih financijskih poteškoća i poslovnih dugovanja, kada filantropske aktivnosti dobiju predznak društvene neodgovornosti.
- For the purpose of positive change, within the Open Government Partnership initiative and further monitoring of ACP implementation, the Ministry of Justice in cooperation with the Government Office for Cooperation with NGOs, the interested CSOs and business associations, shall define the Guidelines on Responsible, Transparent and Effective Policy of Sponsorships, Donations, and Other Forms of Investing in Community and Social Development for Public Companies, and ensure that there are additional opportunities for consultations and education onthe Guidelines of Public Companies implementation. 
- U svrhu pozitivnih promjena, u sklopu inicijative Partnerstva za otvorenu vlast i daljnjeg praćenja provedbe AKP-a, Ministarstvo pravosuđa će u suradnji s Uredom za udruge, zainteresiranim organizacijama civilnog društva i poslovnim udruženjima definirati Smjernice za javna poduzeća o odgovornoj, transparentnoj i djelotvornoj politici sponzorstava, donacija i drugih oblika ulaganja u zajednicu i društveni razvoj, te osigurati dodatne prilike za savjetovanje i edukaciju o primjeni Smjernica za javna poduzeća.
2 Ensure stronger company management and supervisory boards' accountability in timeliness, comprehensiveness and accuracy of reporting about the implementation of ACP as well as in publicly announcing business operation information. 
2. Jača odgovornost uprava i nadzornih odbora trgovačkih društava za pravovremenost, obuhvatnost i točnost izvještavanja o provedbi antikorupcijskog program i javnog objavljivanja informacija o poslovanju.
- In the future the representatives of companies' management will be required to confirm the accuracy and integrity of the information and specify the supervisory boards' involvement in monitoring the implementation of ACP and in considering corruption risks. 
- Od predstavnika uprave trgovačkih društava u budućnosti će se tražiti da potvrde točnost i cjelovitost podataka te precizirati angažman nadzornih odbora u praćenju provedbe antikorupcijskih mjera i razmatranju korupcijskih rizika.
- The companies will be required to provide more precise and detailed reports on the nature of corruption risks and irregularities for the purpose of following trends and defining targeted strategic responses on the level of companies but also the overall sector. 
- Od trgovačkih društava tražit će se preciznije i detaljnije izvještavanje o prirodi korupcijskih rizika i nepravilnosti radi praćenja trendova i definiranja ciljanih strateških odgovora na razini poduzeća ali i ukupnog sektora.
- The requirements for publicly announcing financial and business reports need to be standardized in order to ensure the conditions for their independent assessment by experts and the public. 
- Treba standardizirati zahtjeve za javnom objavom financijskih i poslovnih izvještaja kako bi se osigurali uvjeti za njihovu nezavisnu provjeru od strane stručne javnosti.
Companies whose major shareholder is the state need to put in additional efforts in presenting their business results and financial indictors to the public in a way that is understandable to the wider public, as envisaged by the Code of Corporate Governance for companies whose major shareholder is the state. 
Trgovačka društva u pretežnom državnom vlasništvu trebaju uložiti dodatan napor u predstavljanje poslovnih rezultata i financijskih pokazatelja javnosti na način koji je razumljiv široj javnosti, što je predviđeno i Kodeksom korporativnog upravljanja u trgovačkim društvima u većinskom državnom vlasništvu.
For this purpose, within the Open Government Partnership initiative and as part of further monitoring of the implementation of ACP, in cooperation with the Institute for Public Finance, the Guidelines for the Public Announcement of Financial and Business Information will be prepared. 
U tu svrhu, u sklopu inicijative Partnerstva za otvorenu vlast i daljnjeg praćenja provedbe AKP-a, u suradnji s Institutom za javne financije pripremit će se Smjernice za javnu objavu financijskih i poslovnih informacija.
3 Strengthening the competence for financial management as a precondition of effectiveness and accountability 
3. Jačanje kompetencija za financijsko upravljanje kao preduvjet djelotvornosti i odgovornosti
- Lacking competences and low quality of financial management which are reflected in the insufficient use of strategic planning and risk management tools represent the main cause of economic inefficiency of companies whose major shareholder is the state. 
- Manjkave kompetencije i loša kvaliteta financijskog upravljanja koje se očituju u nedostatnoj primjeni alata strateškog planiranja i upravljanja rizicima glavni su uzrok ekonomske neefikasnosti trgovačkih društava u većinskom državnom vlasništvu.
Acquiring financial management and strategic planning competences must be given priority in professional development and employee replenishment in companies whose major shareholder is the state. 
Stjecanje kompetencija za financijsko upravljanje i strateško planiranje treba postaviti kao prioritet za profesionalno usavršavanje i obnovu kadrova u trgovačkim društvima u većinskom državnom vlasništvu.
- In order to ensure an adequate competence structure of employees, the employment of all needed profiles should be ensured by conducting public tenders even, if proved necessary, on the international labour market. 
- Kako bi se osigurala primjerena kompetencijska struktura kadrova, zapošljavanje svih potrebnih profila treba se osigurati provedbom javnih natječaja pa čak, ukoliko se pokaže nužnim, i na međunarodnom tržištu rada.
- Strengthening the obligation of and supervision over the implementation of audit recommendations and the use of specific financial management tools, e.g. risk management, is needed. 
- Treba pojačati obvezatnost i nadzor nad provedbom revizorskih preporuka i primjenom specifičnih alata financijskog upravljanja, poput upravljanja rizicima.
Report on Public Funding of CSOs in 2015 adopted by the Croatian Government 
Vlada usvojila Izvješće o financiranju organizacija civilnoga društva iz javnih izvora u 2015. godini
At its session held on 13th April 2017 the Government of the Republic of Croatia adopted the Report on Public Funding of Projects and Programmes of Civil Society Organizations (CSOs) in 2015. 
Na sjednici Vlade Republike Hrvatske održanoj 13. travnja 2017. godine, usvojeno je Izvješće o financiranju projekata i programa organizacija civilnoga društva iz javnih izvora u 2015. godini.
The Report was drafted by the Government Office for Cooperation with NGOs which, in line with the Regulation on the criteria, standards and procedures of funding and contracting programmes and projects of the public benefit implemented by associations, had collected and analysed the reports submitted by all the public administration bodies, Government offices and authorities, other public institutions, local and regional self-government units, public companies in the ownership of the Republic of Croatia or one or more local and regional self-government units, as well as other legal entities that allocate public funds for CSO projects and programmes. 
Izvješće je izradio Ured za udruge, koji je, sukladno Uredbi o kriterijima, mjerilima i postupcima financiranja i ugovaranja programa i projekata od interesa za opće dobro koje provode udruge, prikupio je analizirao izvješća svih tijela državne uprave, Vladinih ureda i tijela, drugih javnih institucija, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno jedne ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te drugih pravnih osoba koje dodjeljuju sredstva iz javnih izvora za projekte i programe organizacija civilnoga društva.
In the year 2015 the total amount of 1.672.699.179,11 HRK from all the public sources on the national and local levels was allocated for CSO programmes and projects. 
U 2015. godini za programe i projekte organizacija civilnoga društva ukupno je iz svih javnih izvora na nacionalnoj i lokalnim razinama dodijeljeno 1.672.699.179,11 kn.
The Croatian public administration authorities, Government offices and other public institutions have allocated the amount of 775.079.935,77 HRK to CSOs, i.e. 46,31% of the total allocated public funds. 
Tijela državne uprave, uredi Vlade Republike Hrvatske i druge javne institucije dodijelili su organizacijama civilnoga 775.079.935,77 kn, odnosno 46,31% od sveukupno dodijeljenog iznosa iz javnih izvora.
This amount includes 359.741.156,20 HRK (21,50% of the total amount) deriving from purpose-specific revenues from games of chance, while 304.952.647,99 HRK (i.e. 18,23%) were allocated from the state budget. 
Od toga je iz dijela prihoda od igara na sreću dodijeljeno 359.741.156,20 kn, odnosno 21,50% ukupnih sredstava dok je iz sredstava državnog proračuna dodijeljeno 304.952.647,99 kn, odnosno 18,23% ukupnih sredstava.
Certain funding authorities on the national level also performed the role of contracting or intermediate bodies in the calls for proposals funded by EU, resulting in the allocation of 99.907.093,72 HRK (i.e. 6% of the total amount) for CSO projects and programmes in 2015. 
Pojedini davatelji financijskih sredstava na nacionalnoj razini imali su i uloge ugovornih ili posredničkih tijela u provedbi natječaja financiranih iz EU fondova te je na taj način projektima i programima organizacija civilnoga društva u 2015. dodijeljeno 99.907.093,72 kn, odnosno 6% ukupnog iznosa.
In addition, 0,24% of the total funds (4.079.162,55 HRK) derives from the Croatian Radio and Television licence fees; 0,2% (3.343.477,44 HRK) from environment protection fees, 0,14% (2.339.624,31 HRK) from other international funds, and only 0,02% of non-financial assets (in the equivalent amount of 332.400,91 HRK). 
Također, iz HRT pristojbe dodijeljeno je 0,24% ukupnih sredstava (4.079.162,55 kn), iz naknade za zaštitu okoliša 0,2% ukupnih sredstava (3.343.477,44 kn), iz sredstava ostalih inozemnih fondova 0,14% ukupnih sredstava (2.339.624,31 kn), te samo 0,02% nefinancijskih sredstava u protuvrijednosti 332.400,91 kn.
In 2015 the counties, the City of Zagreb, towns and municipalities allocated the total amount of 849.469.022,72 HRK, i.e. 50,78% of all the public funds. 
Županije, Grad Zagreb, gradovi i općine su u 2015. godini dodijelili ukupno 849.469.022,72 kn, odnosno 50,78% sredstava iz svih javnih izvora.
The amount of 397.157.789,76 HRK (23,74% of the total amount) was allocated from the town budgets and 98.226.989,68 HRK (5,87%) from the county budgets. 
Iz sredstava proračuna gradova dodijeljeno je 23,74% ukupnih sredstava (397.157.789,76 kn), iz sredstava proračuna županija dodijeljeno je 5,87% ukupnih sredstava (98.226.989,68 kn).
The amount of 215.041.315,26 HRK (12,86% of the total allocated amount) comes from the City of Zagreb budget, while 139.042.928,02 HRK (8,31%) derive from the municipal budgets. 
Sredstva iz proračuna Grada Zagreba čine udio od 12,86% u ukupno dodijeljenom iznosu (215.041.315,26 kn), dok je iz sredstava proračuna općina dodijeljeno 8,31% ukupnih sredstava (139.042.928,02 kn).
Since the enactment of the Regulation in March 2015, the database of the parties obliged to implement the criteria, standards and procedures when allocating funds to associations for their projects and programmes, as well as reporting to the Government Office for Cooperation with NGOs, has been multiplied. 
Primjenom Uredbe od ožujka 2015. godine, baza obveznika primjene kriterija, mjerila i postupaka financiranja prilikom dodjeljivanja sredstava udrugama za njihove projekte i programe, pa tako i izvještavanja Ureda za udruge višestruko se povećala.
Therefore, this Report also includes the data collected from 284 public companies in the ownership of the Republic of Croatia and one or more local and regional self-government units, out of which half (142) reported that in 2015 they did not allocate any funds to civil society organizations, while the other half reported the allocations in the amount of 31.236.798,32 HRK (1,86% of the total allocated funds) from their budgets via sponsorships and donations. 
Tako su u ovom Izvješću prikazani i prikupljeni podaci i od 284 trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske i jedne ili više jedinica lokalne i područne samouprave, od kojih je polovica (142) izvijestilo da u 2015. nisu dodjeljivali sredstva organizacijama civilnoga društva, dok su ostalih 142 društva izvijestila da su iz svojih proračuna putem sponzorstava i donacija dodijelila 31.236.798,32 kn, odnosno 1,86% od ukupno dodijeljenih sredstava.