natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kazimierski et al. [5] analysed the impact of climate change parameters on the sediment yield production and, based on the Gavrilović method, they developed a methodology for estimating future sediment yield production for the Upper Plata Catchment in Chile, Bolivia. 
Kazimierski i dr. [5] analizirali su utjecaj klimatskih parametara na produkciju erozijskog nanosa primjenom Gavrilovićeve metode i razvili metodologiju za procjenu produkcije erozijskog nanosa u budućnosti za gornji sliv rijeke Plate u Čileu, u Boliviji.
These authors generated projections for sediment yield production for the period until the year 2100 based on changes in temperature and precipitation, without considering potential changes in land cover/use. 
Generirali su projekcije za produkciju erozijskog nanosa do 2100. koje se temelje na promjenama u temperaturi i količinama oborina, ali ne i na promjenama u pokrovu tla/namjeni zemljišta.
The significant difference between the observed and predicted erosion sediment yield values was associated with inaccurate interpretation of the observed data and deficiencies in the Regional Climate Models. 
Važna razlika između uočenih i predviđenih vrijednosti erozijskog nanosa povezana je s nepreciznim interpolacijama mjerenih podataka i nedostacima regionalnoga klimatskog modela.
Their analysis did not indicate either a significant change in annual sediment production over time, or a relatively small contribution of temperature in comparison to precipitation to the final sediment predictions. 
Njihova analiza nije pokazala znatnu promjenu u godišnjoj produkciji erozijskog sedimenta tijekom vremena ni relativno mali utjecaj temperature na konačne procijenjene vrijednosti erozijskog nanosa u odnosu na količinu oborina.
For estimating the erosion sediment transport, they used the hydrological water discharge model and the equation for sediment continuity and motion by Hrissanthou (not Gavrilović). 
Za procjenu ukupnih količina transportiranoga erozijskog nanosa koristili su hidrološki model za otjecanje vode i jednadžbu kontinuiteta te kretanja nanosa koju je dao Hrissanthou (ne Gavrilović).
The values (only annual) were verified through a one-time field observation after a flood in 1992 that filled the newly built retention dam. 
Vrijednosti (samo godišnje) verificirane su tijekom jednokratnog opažanja na terenu nakon poplave 1992. tijekom koje je sedimentom ispunjena novoizgrađena retencijska brana.
A review of the Gavrilović method (erosion potential method) application 
U radovima dostupnima autorima rezultati dobiveni primjenom Gavrilovićeve metode uspoređeni su s rezultatima dobivenima primjenom metoda PSIAC, MPSIAC i RUSLE.
Tangestani [30] compared the Gavrilović and PSIAC model outputs and established that the PSIAC model is more reliable for determining the areas of very high erosion potential. 
Tangestani [30] usporedio je rezultate Gavrilovićeva modela s rezultatima PSIAC modela i uočio bolju pouzdanost PSIAC modela pri određivanju područja vrlo jakog potencijala erozije.
A visual field overview with GPS confirmed a good estimation for areas of moderate and heavy erosion with the Gavrilović method, and a poorer accuracy for areas with slight erosion potential. 
Vizualnim pregledom terena u kombinaciji s GPS uređajem potvrđena je dobra procjena za područja srednje i jake erozije dobivena Gavrilovićevom metodom i manja točnost za područja slabog potencijala erozije.
Another comparison with the PSIAC method [16, 17] showed the same pattern for the predicted sediment yield by both methods, with a correlation coefficient of 0.95, which confirmed applicability of both methods for semi-arid and arid catchments. 
Druga usporedba s PSIAC metodom [16, 17] pokazala je isti obrazac za predviđene vrijednosti erozijskog nanosa za obje metode s koeficijentom korelacije 0,95, što je potvrdilo primjenjivost obiju metoda na umjereno sušnim i sušnim slivovima.
Ghobadi et al. [42] compared the Gavrilović method with PSIAC and MPSIAC and concluded that the Gavrilović method is not suitable for weather conditions in Iran, and that it provides much less accurate annual sediment production assessments compared to the MPSIAC method. 
Ghobadi i dr. [42] usporedili su Gavrilovićevu metodu s PSIAC-om i MPSIAC-om te zaključili da Gavrilovićeva metoda nije pogodna za vremenske prilike u Iranu te da daje manje točne procjene produkcije erozijskog nanosa u usporedbi s MPSIAC metodom.
In their assessments, they also used a simplified formula for the sediment delivery ratio. 
Potrebno je napomenuti da su oni također koristili pojednostavljenu formulu za procjenu koeficijenta retencije erozivnog nanosa.
Petraš et al. [52] compared results obtained using the RUSLE and Gavrilović methods with on-site observations and concluded that the RUSLE method is more compatible with the on-site data measurements for the Abrami test field. 
Petraš i dr. [52] usporedili su rezultate dobivene primjenom RUSLE metode i Gavrilovićeve metode s mjerenjima na terenu i zaključili da je RUSLE metoda kompatibilnija s mjerenjima na terenu provedenima na testnim poljima Abrami.
In comparison with some other procedures, the Gavrilović method does not explore the physics of erosion processes and is therefore advantageous for areas where minimum data are available, or where there is a lack of previous erosion research. 
Gavrilovićeva metoda u usporedbi s nekim drugim metodama ne istražuje fiziku erozijskih procesa i kao takva pogodna je za područja na kojima je dostupan manji opseg informacija te na kojima je zabilježen nedostatak prethodnih istraživanja erozije.
As such, the method can provide not only the amount of sediment production and sediment transport, but also the erosion intensity as a preliminary result, and indications or areas of potential erosion threats. 
Kao takva metoda može pružiti uvid ne samo u ukupnu produkciju erozijskog nanosa, već i u intenzitet erozije kao preliminarni rezultat i indikator područja potencijalno ugroženih erozijom.
Field measurement and Gavrilović method verification 
Mjerenja na terenu i verifikacija Gavrilovićeve metode
Out of all analysed catchments, verification of results is presented in papers for fifteen (15) catchments only (Table 5). 
Od svih analiziranih slivova, za samo petnaest (15) je unutar rada spomenuta verifikacija (tablica 5.).
At the Bregalnica basin, Republic of Macedonia [19, 20], a very good correspondence was obtained between the results obtained using the Gavrilović method and onsite measurements. 
Na slivu Bregalnica u Makedoniji [19, 20] uočena je vrlo dobra podudarnost rezultata dobivenih Gavrilovićevom metodom i mjerenjima na terenu.
Haghizadeh et al. [21] and Tangestani [30] used a comparison of model output results with field observations and a GLASGOD (Global Assessment of Soil Degradation) map as a verification method. 
Haghizadeh i dr. [21] te Tangestani [30] za verifikaciju koristili su usporedbu izlaznih rezultata modela s terenskim mjerenjima i kartama GLASGOD (Global Assessment of Soil Degradation).
Bagherzadeh et al. [16, 17] verified model outputs by a field survey using GPS and a visual comparison of areas characterised as areas with moderate and heavy annual sediment yields. 
Bagherzadeh i dr. [16, 17] verificirali su rezultate modela obilaskom terena te primjenom GPS uređaja i vizualnog opažanja područja okarakteriziranih kao područja srednje i visoke godišnje produkcije erozijskog nanosa.
Amini et al. [10] applied the Gavrilović method to the Ekbatan Dam drainage basin in Iran and concluded that sediment yield can be overestimated by this method because it lacks the grain size distribution structure, humus concentration, slope morphology, and runoff parameters that affect erosion processes, all of which are usually included in physical models, which is not the case for empirical models such as Gavrilović. 
Amini i dr. [10] primijenili su Gavrilovićevu metodu na slivu brane Ekbatan u Iranu te zaključili da ta metoda može precijeniti erozijski nanos zbog nedostatka parametara granulometrijske strukture, koncentracije humusa, morfologije padina i otjecanja koji utječu na erozijske procese te koji su uobičajeni u fizikalnim modelima, ali ne i u empirijskim modelima poput Gavrilovićeva.
Kouhpeima et al. [33] analysed five different catchments in Iran and used comparison results to measure sediment deposits in the reservoir as a verification method. 
Kouhpeima i dr. [33] analizirali su pet različitih slivova u Iranu i kao metodu verifikacije koristili usporedbu s izmjerenim istaloženim nanosom u akumulacijama.
The same method was also used in the Prescudin catchment, Italy, [44] and it showed minimum deviation between predicted and measured sediment yield values. 
Ista metoda primijenjena je u slivu Prescudin u Italiji [44], gdje se pokazalo minimalno odstupanje između predviđenih i mjerenih vrijednosti erozijskog nanosa.
Nuclear probes for suspended-load measurements were used at the Esino and Musone river basin in Italy [26]. 
Nuklearne probe za mjerenje suspendiranog nanosa korištene su na slivovima rijeka Esino i Musone u Italiji [26].
The measurements exhibited some deviations in comparison with the overall sediment yield production estimated with the Gavrilović method but, overall, a good order-of-magnitude correspondence was obtained concerning yearly sediment yield. 
Mjerenja su pokazala neka odstupanja u odnosu na ukupno procijenjene vrijednosti produkcije erozijskog nanosa Gavrilovićevom metodom, ali su sveukupno pokazale dobru podudarnost vezanu uz erozijski nanos na godišnjoj razini.
It was concluded that further measurements are necessary because the Gavrilović model considers total sediment load, whereas the measurements conducted take into account suspended load only. 
Zaključeno je da su daljnja mjerenja neophodna jer Gavrilovićeva metoda uzima u obzir vučeni i suspendirani erozijski nanos, dok su provedena mjerenja obuhvatila samo suspendirani nanos.
Other verification methods include the use of a PDA device and on-site observations [49], and certain verification methods remain unspecified in papers [41, 42] but provide poor overall ratings for the Gavrilović method, which is said to overestimate sediment yield [41]. 
Ostale verifikacijske metode obuhvaćaju primjenu PDA uređaja i opažanja terena [49], a neke su od metoda verifikacije ostale nedefinirane u samim radovima [41, 42], iako su one Gavrilovićevu metodu ocijenile sveukupno loše , ukazujući na precjenjivanje vrijednosti erozijskog nanosa pri njihovoj procjeni [41].
Catchment categorisation by size [63] 
Kategorizacija sliva prema njihovoj veličini [63]
No. of analysed catchments No. of catchments with verification of results 
Broj analiziranih slivova Broj slivova s provedenom verifikacijom rezultata
Unclasified 
Neklasificirani
Small 
Mali
Mid-size 
Srednji
Large 
Veliki
Very large 
Vrlo veliki
Unknown size 
Nepoznate veličine
Summarised 
Ukupno
Analysed catchments categorised by size 
Analizirani slivovi kategorizirani prema veličini
5. Discussion and conclusion 
5. Rasprava i zaključak
A detailed review of practical application of the Gavrilović method is presented in the paper. 
Ovaj rad dao je detaljan pregled primjene Gavrilovićeve metode.
The most commonly calculated results using the model are the total annual volume of soil and the erosion coefficient. 
Najčešće izračunani izlazi koji nastaju primjenom te metode jesu ukupna godišnja produkcija erozijskog nanosa i koeficijent erozije.
The actual sediment yield is calculated for no more than 38 % of analysed catchments. 
Godišnja količina transportiranoga vučenog i suspendiranog nanosa riječnom mrežom izračunana je za samo 38 % analiziranih slivova.
Although several modifications of the model have been used over the years, different variations of the model continue to be applied. 
Iako je tijekom godina korišteno nekoliko modifikacija modela, različite varijante modela primjenjuju se i danas.
These variations concern assessment of actual sediment yield involved in transportation. 
Te varijante odnose se na procjenu godišnjih količina transportiranoga vučenog i suspendiranog nanosa riječnom mrežom.
The analyses exhibit better results and correspondence with on-site measurements when a modified formula is used for the sediment delivery ratio. 
Analiza je pokazala bolje rezultate i podudarnost s mjerenjima na terenu pri primjeni modificirane formule za koeficijent retencije erozivnog nanosa.
A modified sediment delivery ratio uses drainage density as a ratio between the primary and secondary river length and the catchment area. 
Prilagođeni koeficijent retencije erozivnog nanosa primjenjuje gustoću riječne (drenske) mreže kao odnos između ukupne duljine primarnog vodotoka i svih sekundarnih vodotoka i površine sliva.
If the simplified (original) formula is used and the ratio is replaced with a constant, the values obtained using the model can exceed the predicted values for the total annual volume of soil or the overall yearly amount of detached soil. 
Ukoliko se koristi jednostavnija (originalna) formula i spomenuti je odnos zamijenjen konstantom, vrijednosti dobivene primjenom modela mogu biti veće od predviđenih vrijednosti za ukupnu godišnju produkciju erozijskog nanosa odnosno godišnju količinu odvojenih čestica tla.
Therefore, the authors conclude that the use of the formula for drainage density is recommended for all future analyses as a means to avoid incorrect results indicating larger values for the actual sediment yield compared to those of the total annual volume of soil. 
Dakle, autori ovog rada preporučuju primjenu formule za gustoću riječne (drenske) mreže u svim budućim istraživanjima kako bi se izbjegli netočni rezultati koji daju veće vrijednosti za godišnje količine transportiranoga erozijskog nanosa riječnom mrežom u odnosu na ukupne godišnje produkcije erozijskog nanosa.
However, none of the analysed papers includes an explanation as to why a given formula, original or modified, is preferred to any other. 
Međutim, ni jedan od analiziranih radova ne daje objašnjenje zašto je dana formula, originalna ili prilagođena, primijenjena u odnosu na drugu.
Additionally, these papers do not provide a comparison that could be used to roughly estimate the error/difference between the calculated and measured values if both formulas are used. 
Također, ti radovi nisu pružili usporedbu koja bi ugrubo procijenila pogrešku/razliku između izračunanih i mjerenih vrijednosti primjenom obiju formula.
The evolution of the Gavrilović model began with the development of GIS technologies. 
Razvitak Gavrilovićeva modela započeo je razvojem GIS tehnologije.
However, this method has not as yet fully benefited from all possibilities offered by GIS. 
Do danas ta metoda još nije istražila sve mogućnosti GIS-a.
For example, the actual sediment yield or sediment involved in transportation is calculated within the method for the entire catchment/sub-catchment and refers to the value representing sediment transport, measured at the tow of the catchment. 
Na primjer, godišnja količina transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom prema toj se metodi izračunava za cijeli sliv/podslivove i odnosi se na vrijednosti koje predstavljaju transportirani erozijski nanos mjeren u nožici sliva.
Today, GIS technologies enable assessment of each cell within the catchment and, as such, they can provide an estimation of the material transported in each cell representing the river. 
Danas GIS tehnologija omogućava procjenu svake ćelije unutar sliva i kao takva može procijeniti transportirani erozijski nanos za svaku ćeliju koja je dio vodotoka.
This approach can to some extent simplify the process of choosing the best location for field measurements in less accessible catchments, and provide multiple options as adequate positions for field measurements. 
Takav pristup do neke mjere može pojednostaviti proces odabira najbolje lokacije za provedbu mjerenja na slivovima koji su manje pristupačni, kao i omogućiti višestruki izbor prihvatljivih pozicija u provedbi terenskih mjerenja.
Thus, the verification of the method in terms of the assessed parameter for actual sediment yield can also be simplified and conducted on any part/length of the river, which can potentially lead to more frequent calculations of this parameter. 
Također, verifikacija metode u vidu procijenjene godišnje količine transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom može se pojednostaviti i provoditi na bilo kojem dijelu/duljini vodotoka, što potencijalno može dovesti do češćeg izračuna tog parametra.
To achieve this, the analysis must be narrowed down from the catchment and sub-catchment assessment to the cell resolution, and later gradually broadened to the catchment size. 
Kako bi se to postiglo, analizu je potrebno svesti s procjene na razini sliva i podsliva na procjenu na razini rezolucije ćelije te potom postupno proširiti na veličinu sliva.
Unfortunately, this procedure will continue to depend upon resolution of the available input data. 
Nažalost, ta će procedura i dalje ovisiti o rezoluciji dostupnih ulaznih podataka.
Lazarević, Globevnik, Fanetti and Vezzoli significantly improved the method using changes in the assessment of descriptive 
Lazarević, Globevnik, Fanetti i Vezzoli znatno su unaprijedili metodu promjenama u procjeni opisnih parametara metode.
Therefore, if this is considered, the land use/cover parameter can be considered as an extremely important parameter that will affect the final estimated values, as shown in a number of previously mentioned papers [24, 25, 27, 28, 29, 58, 60]. 
Stoga, ako se to uzme u obzir, parametar namjena zemljišta/ pokrov tla jest vrlo važan parametar koji će utjecati na konačno procijenjene vrijednosti, kao što je i prikazano u prethodno spomenutim radovima [24, 25, 27, 28, 29, 58, 60].
The changes in land use will not only affect the changes in the soil protection coefficient but subsequently the coefficient of type and extent of erosion, whose contribution to Gavrilović method and sediment production should not be neglected. 
Promjene u namjeni zemljišta neće utjecati samo na koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom, već će posljedično utjecati i na koeficijent vidljivih i jasno izraženih procesa erozije na analiziranome području, čiji doprinos Gavrilovićevoj metodi i produkciji erozijskog nanosa ne smije biti zanemaren.
For such areas with intensive urban changes, the parameter for urban areas (Table 6) is recommended in future analyses. 
Područja intenzivnih urbanih promjena za koje je potrebno procijeniti koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom preporučeno je uključiti u svim budućim analizama (tablica 6.).
It is often forgotten in erosion analysis that agricultural areas and areas with low or no vegetation cover are not the only source of eroded material in a catchment. 
Često se u analizama erozije zaboravlja to da poljoprivredna područja te područja male pokrivenosti vegetacijskim pokrovom i gola tla nisu jedini izvor erozijskog nanosa na slivovima.
Therefore, all catchments are unique and complex in their own way, and additional sources of erosion material should be considered, such as construction areas in expanding urban regions. 
S obzirom na jedinstvenost i složenost svakog sliva, moraju se uzeti u obzir dodatni izvori erozijskog nanosa poput gradilišta u područjima urbanog razvoja.
These areas, although short lived, have a substantial impact on the yearly amount of erosion sediment production and should be considered when planning future activities in the catchment. 
Ta područja, iako kratkog vijeka, imaju znatan utjecaj na količine erozijskog nanosa na godišnjoj razini i trebala bi se uzeti u obzir prilikom planiranja budućih aktivnosti na slivu.
Another source of erosion material that is rarely considered are residential areas with small green plots used mainly for agriculture. 
Drugi izvor erozijskog nanosa koji se rijetko uzima u obzir jesu naseljena područja s malim poljima/vrtovima koja se koriste uglavnom za poljoprivredu.
In larger towns, such areas are not considered to be significant; however, in towns and villages where such residential areas are often represented, this can be considered a problem and an additional source of erosion material that is often forgotten and simply classified as urban/rural area. 
U većim gradovima takva se područja ne smatraju važnima, međutim u naseljima i selima gdje tako uređene površine stambene namjene prevladavaju, one mogu biti problem i dodatni izvor erozijskog nanosa koji je često zanemaren, a klasificiraju se isključivo kao urbana/ruralna područja.
Therefore, a new categorisation for the soil protection coefficient for urban/ rural areas, including undeveloped areas designated for urban development in the near future, is suggested in Table 6. 
Zato je u tablici 5. dan prijedlog za novu kategorizaciju koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom za urbana/ruralna područja, uključujući i neizgrađena građevinska zemljišta.
Such a categorisation would change the model output information concerning erosion intensity and the total amount of erosion material. 
Takva kategorizacija utjecala bi na rezultate modela i informacije vezane uz očekivani intenzitet erozije i ukupnu godišnju količinu erozijskog nanosa.
Proposed assessment of soil protection coefficient for urban areas Xa 
Predložena evaluacija koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom Xa za urbana područja
Descriptive evaluation 
Deskriptivna evaluacija
Numerical evaluation Xa 
Numerička evaluacija Xa
Dense urban areas with no or little green areas 
Gusta urbana područja bez zelenih površina ili s malo zelenih površina
Scattered urban/rural residential areas with green plots used mainly for agriculture 
Raspršena urbana/ruralna stambena područja sa zelenim poljima koja se koriste ponajviše za poljoprivredu
Scattered urban/rural residential areas with green plots used mainly for agriculture using agronomic, soil management or mechanical anti-erosion measures 
Raspršena urbana/ruralna stambena područja sa zelenim poljima koja se koriste ponajviše za poljoprivredu, ali se na njima primjenjuju agronomske, mehaničke antierozijske mjere usmjerene na upravljanje tlima
Construction areas 
Gradilišta / Neizgrađena građevinska zemljišta
Land use/cover parameters greatly influence final results of the model, and lead to predictions of decreased erosion production if appropriate land use management is applied. 
Namjena zemljišta/pokrov tla, kako se pokazalo, ima znatan utjecaj na rezultate modela i ukazuje na smanjenje produkcije erozijskog nanosa ako se primjene odgovarajuće mjere upravljanja namjenom zemljišta.
Dragičević et al. [58] highlighted the problem through generation of different results by simply using a different land use/cover input source. 
Dragičević i dr. [58] naglasili su problem dobivanja različitih rezultata pri promjeni ulaznih podataka za namjenu zemljišta/pokrov tla.
It can therefore be concluded that reliability of final results is strongly correlated with the data source, experience of the expert in charge of map production, and the accuracy and level of detail of input data. 
Stoga se može zaključiti da je pouzdanost rezultata modela usko povezana s izvorom informacije, iskustvom stručnjaka zaduženog za generiranje karata, kao i s točnošću i rezolucijom ulaznih podataka.
The expert conducting erosion analysis should also consider different data sets/maps available for the same parameter, compare their differences and, based on field surveys and local population information exchange, choose the best option for future analysis, as shown in [27, 28, 58]. 
Stručnjak koji provodi analize erozije mora uzeti u obzir različite setove podataka/karte dostupne za isti parametar, usporediti njihove razlike i na temelju terenskih istraživanja te razmjene informacija s lokalnim stanovništvom izabrati najbolju opciju za sve buduće analize, kako je prikazano i u [27, 28, 58].