natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Analiza rezultata pokazuje da je razlika između tih dviju početnih temperatura beznačajna te da su rezultati u okviru standardnih zahtjeva točnosti. 
The analysis of the results shows that there is only a non significant difference between these two start temperatures and the results are within the limit of standard precision.
S druge strane, uočena je razlika između rezultata ispitivanja dobivenih u dva laboratorija: TU Beč i ZAG Ljubljana, gdje su ispitivanja obavljena u skladu s EN 12697-46 pri početnoj temperaturi od +20 °C. 
On the other hand, there is a difference between the results of two laboratory TU Wien and ZAG Ljubljana, who carried out the tests in accordance with EN 12697-46 at start temperature +20 °C.
Ključne riječi: asfaltni beton, početna temperatura, niske temperature, pukotine, bitumen 
Key words: asphalt concrete, start temperature, low temperatures, cracks, bitumen
Construction Institute ZRMK d.o.o. 
Gradbeni inštitut ZRMK d.o.o.
Center for Transportation and Infrastructure dejan.hribar@gi-zrmk.si 
Centar za prometnice i infrastrukturu dejan.hribar@gi-zrmk.si
Prof. Marjan Tušar, PhD. Ch.E. 
Marjan Tušar, dipl.ing.kem.
Bernhard Hofko, PhD. CE 
Bernhard Hofko, dipl.ing.građ.
Prof. Ronald Blab, PhD. CE 
Ronald Blab, dipl.ing.građ.
Vienna University of Technology, Institute of Transport 
Tehničko sveučilište u Beču, Institut za promet
Research Center for Traffic Engineering 
Istraživački centar prometnog inženjerstva
In nature, most substances including asphalt expand when they are heated and contract when they are cooled. 
U prirodi se mnogi materijali, pa tako i asfalt, šire pri zagrijavanju a stežu pri hlađenju.
Tensile Stress Restrained Specimen Tests (TSRST) simulate the condition of asphalt pavement at low temperatures, where the resulting thermally induced tensile stresses, called cryogenic stress, primarily reflect as transverse cracks spaced at 3 to 5 m [2]. 
Tensile Stress Restrained Specimen Tests - TSRST) simuliraju se uvjeti asfaltnog kolnika pri niskim temperaturama, pri čemu se rezultirajuća toplinski inducirana vlačna naprezanja, koja nazivamo kriogeno naprezanje, prije svega očituju kao poprečne pukotine koje se javljaju u razmacima od 3 do 5 m [2].
The [3] concept of tensile stress, tensile strength and tensile strength reserve is shown in Fig. 1. 
Koncept vlačnog naprezanja [3], vlačne čvrstoće i rezerve vlačne čvrstoće prikazan je na slici 1.
The thermally inducted (cryogenic) stress in asphalt specimen gradually increases as temperature decreases, until the specimen fractures. 
Toplinski inducirano (kriogeno) naprezanje u asfaltnom uzorku postupno raste usporedno s padom temperature, sve dok ne dođe do loma uzorka.
At the break point, the stress reaches its maximum value - the fracture stress σcry,fracture at fracture temperature Tfailure (hereinafter Tf). 
U točki loma, naprezanje doseže svoju maksimalnu vrijednost - lomno naprezanje σcry,fracture - pri lomnoj temperaturi Tfailure (u daljnjem tekstu Tf).
At lower temperatures the slope of the stress-temperature curve dS/dT becomes constant, and the curve is linear (elastic behaviour). 
Pri nižim temperaturama nagib krivulje naprezanja i temperature dS/dT postaje konstantan, a krivulja je linearna (elastično ponašanje).
The transition temperature Tu divides the curve into two parts - relaxation zone and elastic zone (non-relaxation) and tangent point of intersection TTS is intersection between tangent of the stress-temperature curve at elastic zone and relaxation zone. 
Pri prelaznoj temperaturi Tu, krivulja se dijeli na dva dijela, a to su zona popuštanja i elastična zona (bez popuštanja), dok je tangentna točka sjecišta TTS zapravo sjecište između tangente krivulje naprezanje-temperatura u elastičnoj zoni i zoni popuštanja.
The bitumen in asphalt specimen becomes stiffer when the temperature approaches the transition temperature and the thermally inducted stresses are not relaxed below this temperature [4]. 
Bitumen u asfaltnom uzorku postaje krući kada se temperatura približava vrijednosti prelazne temperature, a toplinski inducirana naprezanja ne popuštaju ispod te temperature [4].
The Arand (1987) concept of tensile stress with relaxation and elastic zone [3] 
Arandov koncept (1987) vlačnog naprezanja sa zonom popuštanja i elastičnom zonom [3]
The standard EN 12697-46 recommends to start the test at a temperature of T0 = +20 °C. 
Prema preporuci iz norme EN 12697-46, ispitivanje bi trebalo početi pri temperaturi od T0 = +20 °C.
At Vienna University of Technology (TU Wien) the TSRST are traditionally carried out at start temperature of T0 = +10 °C. 
Na Tehničkom sveučilištu u Beču (TU Wien), ispitivanja TSRST tradicionalno se obavljaju pri temperaturi od T0 = +10 °C.
In the study presented in this paper, it was investigated whether the start temperature T0 at the TSRST has an influence on the results at low temperatures. 
U istraživanju koje se prikazuje u ovom radu, cilj je odrediti da li tijekom ispitivanja TSRST početna temperatura T0 utječe na rezultate pri niskim temperaturama.
Therefore, TSRST was carried out according to standard EN 12697-46 on asphalt concrete AC 8 at starting 
Stoga je ispitivanje TSRST obavljeno prema normi EN 1269746 na asfaltnom betonu AC 8 pri početnim temperaturama
temperature T0 = +10 °C and = +20 °C. 
T0 = +10 °C i T0 = +20 °C.
TSRST was carried out at ZAG Ljubljana Institutes on the asphalt samples with 6.2 m.-% content of bitumen to compare with results of TU Wien. 
Ispitivanje TSRST obavljeno je u institutima ZAG Ljubljana na asfaltnim uzorcima koji su sadržavali 6.2 m.-% bitumena, da bi se omogućila usporedba s rezultatima koji su dobiveni u institutu za promet TU Wien.
The both Institutes used different equipment manufacturer for TSRST. 
Pritom su spomenute ustanove za ispitivanje TSRST koristile različitu opremu.
ZAG Ljubljana Institutes carried out the TSRST on compression-puller manufacturer named "Frank" and TU Wien used the equipment of manufacturer "Wille Geotechnik" from Germany. 
Tako je u ZAG Ljubljana za ispitivanje TSRST upotrijebljen uređaj za nanošenja tlaka/vlaka proizvođača Frank, dok je TU Wien upotrijebio opremu proizvođača Wille Geotechnik iz Njemačke.
2. Tests description 
2. Opis ispitivanja
Test procedure and Equipment 
Postupak ispitivanja i oprema
For the TSRST, the asphalt concrete specimen is mounted in a load frame, which is enclosed in a cooling chamber. 
Prije ispitivanja TSRST uzorak asfaltbetona stavlja se u tlačnu prešu koja je smještena u rashladnu komoru.
During the experiment the length of the specimen is kept constant and the temperature is decreased with a constant cooling rate of dT = -10 °C/h. 
Tijekom ispitivanja održava se konstantna dužina uzorka, a temperatura se smanjuje konstantnom brzinom od dT = -10 °C/h.
Any movement of the specimen as consequence of thermal shrinkage is monitored by LVDTs, activating a screw jack, to keep the specimen at its original length. 
Svaki pomak uzorka uslijed toplinskog skupljanja prati se pomoću LVDT senzora koji aktivira pužasti uređaj kojim se održava prvobitna duljina uzorka.
This process continues until the tensile stress exceeds the tensile strength and, hence, the specimen fails due to cracking. 
Postupak se nastavlja sve dok vlačno naprezanje ne postane veće od vlačne čvrstoće, a tada dolazi do pojave pukotina i sloma uzorka.
In standard EN 12697-46, it is recommended to start the test at a temperature of T0 = +20 °C. 
Prema preporuci iz norme EN 12697-46, ispitivanje bi trebalo početi pri temperaturi od T0 = +20 °C.
The testing machine consists of a load frame, a screw jack, a climate chamber with temperature controller, 4 LVDTs, a specimenalignment stand and a computer data acquisition and control system [5, 6]. 
Uređaj za provedbu ispitivanja sastoji se od preše za tlačenje, pužnog uređaja, rashladne komore s regulatorom temperature, 4 LVDT senzora, postolja za poravnanje uzorka, te od računalnog sustava za pohranjivanje i kontrolu podataka [5, 6].
The climate chamber allows to control the temperatures within T = ±40 °C (TU Wien accuracy of ±0.1 °C and ZAG accuracy of ±0.5 °C). 
U rashladnoj se komori temperatura može regulirati u rasponu od T = ± 40 °C (u TU Wien točnost mjerenja iznosi ± 0,1 °C, a u ZAG Ljubljana ± 0,5 °C).
The LVDTs are placed outside of the climate chamber (accuracy of 0.2 %). 
LVDT senzori postavljaju se izvan rashladne komore (njihova točnost iznosi 0,2 %).
The top and bottom plates and the measurement rods are made of invar steel to avoid a strong influence of temperature changes on the measurement device [5]. 
Gornje i donje ploče i mjerne šipke napravljene su od invar-čelika tako da bi se u što većoj mjeri izbjegao utjecaj temperaturnih promjena na mjerni uređaj, [5].
Figure 2 shows TSRST equipment of the TU Wien and illustration of setup of the employed testing equipment. 
Slika 2. prikazuje opremu za ispitivanje TSRST koja se koristi u institutu TU Wien, isto kao i dijagram opreme upotrijebljene tijekom ispitivanja.
The results of a TSRST are the progression of the temperaturedependent cryogenic stress σcry(T) [MPa], the failure stress σcry,failure [MPa] and the failure temperature Tfailure [°C]. 
Ispitivanjem TSRST dobivaju se sljedeći rezultati: kontinuitet kriogenog naprezanja ovisnog o temperaturi σcry(T) [MPa],
The 
Građevinar 11/2013
Influence of start temperature on tensile stress testing of restrained asphalt concrete specimens 
lomno naprezanje σcry,failure [MPa] i lomna temperatura Tfailure [°C].
results derived from TSRST on three samples (duplicates) by the same operator shall be considered suspected if they differ by more than 2 °C of the failure temperature and 0.5MPa of the failure stress. 
Rezultati ispitivanja TSRST koje dobije isti operater na tri uzorka (duplikata) smatraju se sumnjivima ako im se lomna temperatura razlikuje za više od 2 °C te lomno naprezanje za više od 0,5 MPa.
The precision highly depends on the range of void content of the samples of the asphalt mixture. 
Točnost u velikoj mjeri ovisi o rasponu udjela pukotina u uzorcima asfaltne mješavine.
An illustration of the test procedure of TSRST is given in Figure 3. 
Postupak ispitivanja TSRST prikazan je na slici 3.
TSRST: a) experimental setup; b) illustration of result [6] 
TSRST: a) prikaz ispitivanja; b) prikaz dobivenih rezultata [6]
The tests were carried out on asphalt concrete 0/8 mm (AC 8). 
Za ispitivanje je korišten asfaltbeton 0/8 mm (AC 8).
The asphalt mixture and test specimens were prepared in the laboratory ZAG Ljubljana. 
Asfaltna mješavina i uzorci pripremljeni su u laboratoriju ZAG Ljubljana.
The asphalt mixtures have 6.2 m.-% of bitumen content. 
Asfaltne mješavine sadržavale su 6,2 m.-% bitumena.
Figure 4 presents grain size distribution for this asphalt mixture 0/8 mm (AC 8). 
Granulometrijski prikaz ove asfaltne mješavine 0/8 mm (AC 8) dan je na slici 4.
The bitumen and aggregates were heated to prior to mixing at temperature T = 150 °C, for around 0.5 h. 
Bitumen i agregati grijani su prije miješanja na temperaturi od T = 150 °C tijekom otprilike pola sata.
Also, prior to compacting, the mixture was conditioned at T = 150 °C, for 0.5 h. 
Isto tako, prije samog nabijanja, mješavina je kondicionirana na temperaturi od T = 150 °C u vremenu od pola sata.
For TSRST tests we used a rectangular specimen with cross section dimensions 40 x 40 mm2 and a length of 160 mm. After trimming, the specimens were conditioned at room temperature T = 20±2 °C and tested in a few days. 
U ispitivanju TSRST korišten je pravokutni uzorak dimenzija presjeka 40 x 40 mm2, dužine 160 mm. Nakon oblikovanja uzorci su kondicionirani na sobnoj temperaturi T = 20±2 °C te su ispitani nakon nekoliko dana.
Table 1 shows properties of used fresh and extracted with trichloroethylene Infratest Asphalt Analyzer (EN 12697-1) paving grade bitumen 50/70. 
Svojstva svježeg bitumena 50/70 i u trikloretilenu otopljenog ekstrahiranog bitumena pomoću infratestovog asfaltnog analizatora prema (EN 12697-1) prikazana su u tablici 1.
Table 2 presents the results of some basic tests of asphalt mixtures. 
Rezultati osnovnih ispitivanja asfaltnih mješavina prikazani su u tablici 2.
Grain size distribution of AC 8 
Granulometrijski sastav asfaltbetona AC 8
3. Results and analysis 
3. Rezultati i analiza
Comparison between the two starting temperatures 
Usporedba dviju početnih temperatura
The results obtained from testing of asphalt concrete AC 8, used for wearing courses on pavements, are presented in Table 3. 
Rezultati dobiveni ispitivanjem asfaltbetona AC 8 koji se koristi za habajuće slojeve kolničkih konstrukcija prikazani su u tablici 3.
Three specimens K348A-C have been tested at start test temperature T0 = +10 °C and the remaining three asphalt samples K348D-G at T0 = +20 °C. 
Tri uzorka K348A-C ispitana su pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C, dok su preostala tri asfaltna uzorka K348D-G ispitana pri temperaturi od T0 = +20 °C.
Statistically speaking, all the results of the failure stress showed that the spread between the results slightly above the permitted limit of 0.5 MPa by the standard EN 12697-46. 
Statistički gledano, svi rezultati lomnog naprezanja pokazuju da su razlike u rezultatima nešto iznad dopuštene granice od 0,5 MPa koja je definirana u normi EN 12697-46.
At failure temperature, the results are within the requirements by the standard (<2 °C). 
Što se tiče lomne temperature, rezultati su u skladu sa zahtjevima iz norme (<2 °C).
If results are looked separately by the start temperature T0 = +10 °C and T0 = +20 °C, it can be seen that both cases do not exceed the requirements. 
Ako rezultate promatramo zasebno za početnu temperaturu od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C, možemo vidjeti da niti u jednom od tih slučajeva zahtjevi nisu prekoračeni.
Figure 5. 
Na slikama 5.
a show stress-temperature diagram of the TSRST at start test temperature T0 = +10 and +20 °C carried out in TU Wien. 
a prikazan je dijagram naprezanja i temperature koji se temelji na ispitivanjima TSRST obavljenima u institutu TU Wien pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C.
Technical characteristics 
Tehničke karakteristike
Test method 
Metoda ispitivanja
Fresh bitumen 
Svježi bitumen
Extracted bitumen 
Ekstrahirani bitumen
Penetration at 25ºC [mm/10] 
Penetracija pri 25ºC [mm/10]
Softening point R&B [ºC] 
Točka razmekšanja R&B [ºC]
Penetration Index PI 
Indeks penetracije PI
Braking point (Fraass) [ºC] 
Točka loma (Fraass) [ºC]
Density (in water) [kg/m3] 
Gustoća (u vodi) [kg/m3]
BBR - stiffness S60 [ºC] 
BBR - krutost S60 [ºC]
BBR - value m-60 [ºC] 
BBR - vrijednost m-60 [ºC]
Bitumen content [m.- %] 
Udio bitumena [m.- %]
Grain size <0.063 mm [m.-%] 
Veličina zrna <0.063 mm [m.-%]
Maximum density of specimen [kg/m3] 
Maksimalna gustoća uzorka [kg/m3]
Bulk density of specimen (Marshall) [kg/m3] 
Prostorna masa uzorka (Marshall) [kg/m3]
Air voids of specimen (Marshall) [V.-%] 
Udio zračnih šupljina u uzorku (Marshall) [V.-%]
Voids filled with bitumen VFB [V.-%] 
Šupljine ispunjene bitumenom VFB [V.-%]
Results of some basic tests of asphalt mixtures 
Rezultati osnovnih ispitivanja asfaltnih mješavina
Properties of paving grade bitumen 50/70 
Svojstva cestograđevnog bitumena 50/70
Practically, the both curves in the relaxation 
Obje krivulje se praktički podudaraju u
Results of some basic tests on rectangular specimen and TSRST test Laboratory Specimen 
Rezultati osnovnih ispitivanja pravokutnog uzorka i ispitivanja vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka Laboratorij
Test start temperature [ºC] 
Oznaka uzorka
Bulk density of specimen 
Početna temperatura ispitivanja [ºC]
[kg/m3] 
Prostorna masa uzorka [kg/m3]
Air voids of specimen [V,-%] 
Šupljine u uzorku [V,-%]
Average width of specimen [mm] 
Prosječna širina uzorka [mm]
Average length of specimen [mm] 
Prosječna dužina uzorka [mm]
Failure stress 
Lomno naprezanje
Failure temperature 
Lomna temperatura
Average - x 
Prosjek - x
Standard deviation - s 
Standardna devijacija - s
Range - r 
Raspon - r
zone follow the same curve. 
zoni popuštanja.
In the elastic zone curves are slightly apart, but within expectations. 
U elastičnoj se zoni krivulje malo razdvajaju, ali ipak ostaju unutar očekivanih vrijednosti.
An asphalt mixture, up to a certain temperature is capable of internal movements in the structure without causing a visible change on the outside forms (relaxation phenomenon). 
Do određene temperature, asfaltnu mješavinu karakteriziraju unutarnji pomaci koji ne dovode do vidljivih promjena vanjskog oblika (pojava koju nazivamo popuštanjem).
Between temperature of +10 °C and +20 °C, these relaxation characteristics of the mixture reduce inducted thermal stress in asphalt specimens and thus that differences between TSRST at start temperatures of +10 °C and +20 °C are negligible. 
Između temperatura od +10 °C i +20 °C, te karakteristike popuštanja mješavine smanjuju inducirano toplinsko naprezanje u asfaltnim uzorcima, pa su stoga razlike između vrijednosti TSRST praktički zanemarive pri početnim temperaturama od +10 °C i +20 °C.
If a body has one dimension which is much larger than the other two, the two smaller dimensions can be ignored and only the expansion of the length can be looked at. 
Ako se tijelo odlikuje jednom dimenzijom koja je puno veća od druge dvije, tada se dvije manje dimenzije mogu zanemariti, pa se u obzir uzima samo povećanje dužine.
Change of the body length Δx with temperatures change is defined as: 
Promjenu dužine tijela Δx u ovisnosti o promjeni temperature možemo definirati na sljedeći način:
where is x initial body length, ΔT the temperature change and αT thermal expansion coefficient of the length. 
gdje je x početna dužina tijela, ΔT je promjena temperature, a αT je koeficijent toplinskog istezanja.
If input in the equation (1) is given as x =161mm (length of the asphalt specimen), ΔT = +20 °C - (+10 °C) = 10°C and αT = 2.2 x 10-5 [5] as the thermal expansion coefficient of asphalt concrete then change of the specimen length is Δx = 0.0354 mm. According to the required resolution of the LVDTs in EN 12697-46 (0.5 μm = 0.0005 mm), this displacement should be measured and controlled the specimen original length by the test machine. 
Ako u jednadžbu (1) unesemo vrijednosti: x =161 mm (dužina asfaltnog uzorka), ΔT = +20 °C - (+10 °C) = 10°C, i αT = 2.2 x 10-5 [5] (koeficijent toplinske ekspanzije asfaltbetona), tada promjena dužine uzorka iznosi Δx = 0.0354 mm. Prema zahtjevima iz EN 12697-46 koji se odnose na rezoluciju LVDT senzora (0.5 μm = 0.0005 mm), taj bi se pomak trebao izmjeriti, a prvobitna dužina uzorka trebala bi se kontrolirati pomoću ispitnog uređaja.
Therefore, equipment does not effect on the results at start temperature T0 = +10 °C. 
Stoga možemo zaključiti da oprema ne utječe na rezultate pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C.
Comparison between the two laboratories 
Usporedba rezultata dobivenih u dva laboratorija
At colder temperature both curves runs parallel. 
Pri nižim temperaturama, krivulje su paralelne.
At tensile stress of 1.0 MPa the temperature difference between curves is between 5-6 °C. 
Kod vlačnog naprezanja od 1.0 MPa temperaturna razlika između krivulja iznosi 5-6 °C.
The mean curve TU Wien is average of three curves (K384D, K384F and K384G) and the equation reads as follows 
Srednja krivulja dobivena u laboratoriju TU Wien je prosječna vrijednost od tri krivulje (K384D, K384F i K384G), a odgovarajuća jednadžba glasi:
Mean curve ZAG is average of curve 001, 002 and 003 with equation: 
Srednja krivulja dobivena u laboratoriju ZAG Ljubljana prosječna je vrijednost krivulja 001, 002 i 003, a jednadžba glasi:
If we want to get the tangent line equation y(x) = kx + n to a curve at a given point in the elastic zone, it is necessary to derivative the curve function y(x). 
Ako se želi dobiti jednadžba tangentne linije y(x) = kx + n za krivulju na danoj točki u elastičnoj zoni, tada se treba izvesti funkcija krivulje y(x).
In this study the tangent is calculated at the brake point V1 (Tf = -31.09 °C, σcry,f = 5.19 MPa) for TU Wien and V2 (Tf = -26 °C, σcry,f = 4.26 MPa) for ZAG. 
U ovom se istraživanju tangenta izračunava u točki loma V1 (Tf = -31.09 °C, σcry,f = 5.19 MPa) za TU Wien i u točki loma V2 (Tf = -26 °C, σcry,f = 4.26 MPa) za ZAG.
The equation of both tangents is shown on Figure 8. 
Jednadžba obiju tangenti prikazana je na slici 8.
The intersection of the tangent and the curve is the transition temperature Tu. 
Sjecište tangente i krivulje jest prelazna temperatura Tu.
The transition temperature is Tu1 = -27.2 °C for TU Wien and Tu2 = -24.1 °C for ZAG. 
Prelazna temperatura iznosi Tu1 = -27.2 °C za TU Wien, tj. Tu2 = -24.1 °C za ZAG.
Therefore, the relaxation zone at TU Wien is longer as ZAG. 
Stoga se može reći da je zona popuštanja iz laboratorija TU Wien duža od one iz laboratorija ZAG Ljubljana.
In the elastic zone the curve slope of the results derived at TU Wien (dS/dT = 0.4035) is little higher that at ZAG (dS/ dT = 0.2955). 
U elastičnoj je zoni nagib krivulje rezultata iz laboratorija TU Wien (dS/dT = 0.4035) nešto viši nego iz laboratorija ZAG (dS/ dT = 0.2955).
Figure 9 shows the results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU WIEN and ZAG. 
Na slici 9. vidimo rezultate ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG.
The difference of the average temperature at failure Tf between TU Wien and ZAG is 5 °C and is outside the permitted range in accordance with EN 12697-46 (<2 °C). 
Razlika prosječne lomne temperature Tf između TU Wein i ZAG iznosi 5 °C, što je prema EN 12697-46 izvan dopuštenog raspona (<2 °C).
All of these differences could be due to various factors as preparing and gluing samples, precision or resolution of LVDTs or differences in the test machine. 
U laboratoriju TU Wien dobiveni su rezultati TSRST koji pokazuju bolju otpornost na pojavu pukotina pri niskim temperaturama.
Results of TSRST test at start temperature T0 = +10 °C and T0 = +20 °C: a) cryogenic stress σcry(T); b) failure stress σcry,failure and the failure temperature Tfailure 
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C: a) kriogeno naprezanje σcry(T); b) lomno naprezanje σcry,failure i lomna temperatura Tfailure
Results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU Wien and ZAG Ljubljana: cryogenic stress σcry(T) 
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG Ljubljana: kriogeno naprezanje σcry(T)
Results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU WIEN and ZAG Ljubljana: failure stress σcry,failure and the failure temperature Tfailure 
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG Ljubljana: lomno naprezanje σcry,failure i lomna temperatura Tfailure
The result of Tensile Stress Restrained Specimen Tests (TSRST) on specimens of asphalt concrete AC 8 surf with bitumen 50/70 depending of two starting temperatures of T0 = +10 °C and +20 °C is shown in this paper. 
U radu su prikazani rezultati ispitivanja vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka (TSRST) koja su obavljena na uzorcima asfaltbetona AC 8 koji sadrži bitumen 50/70, i to za dvije početne temperature ispitivanja: T0 = +10 °C i T0 = +20 °C.
The analysis of the results TSRST at TU Wien shows that there is no influence between these two starting temperatures and the results are within the limit of precision given by the standard EN 12697-46. 
Analiza rezultata ispitivanja TSRST obavljenih u laboratoriju TU Wien pokazuje da nema razlika između tih dviju početnih temperatura te da su rezultati unutar granica točnosti koje su zadane u normi EN 12697-46.
At the University of Nevada Reno found that effect of different starting temperatures (T0 = +5 °C and +20 °C) is smaller than effect of different cooling rates [7]. 
Na Sveučilištu Nevade u Renou ustanovljeno je da je utjecaj različitih početnih temperatura (T0 = +5 °C i +20 °C) manji od utjecaja različitih brzina hlađenja [7].
In the relaxation zone both curves (T0 = +10 °C and +20 °C) in the stress-temperature diagram are congruent. 
U zoni popuštanja može se reći da su obje krivulje (T0 = +10 °C i +20 °C) dijagrama naprezanje-temperatura podudarne.
In the elastic zone curves are slightly apart, but within expectations. 
U elastičnoj zoni krivulje su donekle razmaknute, ali ipak ostaju unutar očekivanih vrijednosti.