natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It has been well established that the use of fibres in concrete reduces the width of cracks developed due to external loads. 
Dobro je poznato da korištenje vlakana u betonu smanjuje širinu pukotina koje se pojavljuju uslijed vanjskih opterećenja.
Apart from reducing the crack width in concrete, the fibres also increase the ductility of concrete, improve the postcracking behaviour of concrete, and resist high impact loads. 
Osim toga, vlakna pridonose i povećanju žilavosti betona, poboljšavaju post-pukotinsko ponašanje betona te je takav beton otporniji na visoka udarna opterećenja.
Earlier researchers have reported that the behaviour of fibre reinforced concrete depends on factors such as the fibre shape, fibre geometry, aspect ratio, volume of fibres, curing method and curing time, use of superplasticisers, etc. (Trottier, J. 
Dosadašnja istraživanja pokazuju da ponašanje betona ojačanog vlaknima ovisi o faktorima kao što su oblik vlakana, geometrija vlakana, omjer duljine i promjera vlakana, volumen vlakana, način njegovanja i vrijeme njegovanja betona, upotreba superplastifikatora, itd. (Trottier, J.
F., and Banthia N., 1994 [1], Jianming Gao et al., 1997 [2], K. Ramesh et al., 2003 [3], A. Sivakumar and Manu Santhanam, 2007 [4]). 
F., i Banthia, N., 1994 [1], Jianming Gao i dr., 1997 [2], K. Ramesh i dr., 2003 [3], A. Sivakumar i Manu Santhanam, 2007 [4]).
It has also been demonstrated that the fibre distribution and orientation are important factors affecting properties of the fresh and hardened concrete, as proposed by Bensaid Boulekbache et al. [5]. 
Također je dokazano da su raspodjela i orijentacija vlakana važni faktori koji utječu na svojstva betona u svježem i očvrslom stanju, što su predložili Bensaid Boulekbache i dr. [5].
The glass fibre reinforced concrete has increasingly been used in architectural and structural concrete members thanks to its anticorrosive properties, combined with high strength exceeding that of steel fibres. 
Beton ojačan staklenim vlaknima pronalazi sve veću primjenu u arhitektonskim i konstrukcijskim betonskim elementima zahvaljujući svojim antikorozivnim svojstvima u kombinaciji sa visokim čvrstoćama koje nadilaze čvrstoće betona ojačanih čeličnim vlakanima.
This setback due to durability was overcome by using the alkaline resistant (AR) glass fibres [7], which was found to reduce the propagation of shrinkage cracks [8] and improve the tensile and flexural strengths of concrete [9]. 
Alkaline Resistant Glass Fibers - AR) [7] otklonjen je negativni utjecaj vlakana na trajnost betona jer se pokazalo da AR vlakna smanjuju širenje pukotina nastalih uslijed skupljanja betona [8] te poboljšavaju vlačnu čvrstoću betona i čvrstoću betona na savijanje [9].
Although several research studies on the alkaline resistant glass-fibre reinforced concrete have so far been conducted, it appears that short coated E-glass fibres in concrete have not been investigated. 
Iako je provedeno nekoliko istraživanja o betonu ojačanim alkalnootpornim staklenim vlaknima, utjecaj kratkih obloženih E-staklenih vlakana u betonu se tek treba istražiti.
It should be noted that the glass-fibre coating not only protects the fibres from alkaline environment but also improves its tensile strength significantly [10]. 
Valja naglasiti da oblaganje staklenih vlakana ne štiti samo vlakna od alkalne okoline već također značajno poboljšava i njihovu vlačnu čvrstoću [10].
Although the durability of coated fibres is very essential, it is beyond the scope of this study. 
Iako je trajnost obloženih vlakana ključna, taj aspekt nadilazi okvire ovog istraživanja.
The durability of coated rigid fibres, considered both separately and with concrete, needs to be investigated, which could be the scope of some future research. 
Predmet budućih istraživanja svakako bi mogla biti trajnost obloženih krutih vlakana, i to samih vlakana bez betona te zatim betona ojačanog takvim vlaknima.
Also, the cost-related study of coated fibres, and their comparison with other fibre types, are left to future investigators. 
Nadalje, u budućnosti je potrebno provesti i troškovnu analizu obloženih vlakana te ih usporediti s ostalim vrstama vlakana.
The volume of fibres and grade of concrete were varied to evaluate the influence of these fibres in concrete under compression and tension. 
S ciljem utvrđivanja utjecaja tih vlakana na svojstva betona izloženog tlačnom i vlačnom opterećenju, varirani su volumni udjeli vlakana i razredi betona.
Since the addition of fibres influences the flow properties of concrete, flow table tests were carried out to determine its workability. 
Ispitivanja konzistencije betona slijeganjem provedena su zbog utjecaja vlakana na svojstva tečenja betona, tj. njegovu obradljivost.
The coatings of these fibres induce stiffness thereby preventing the balling of fibres, as observed in uncoated fibres. 
Obloga tih vlakana poboljšava njihovu krutost čime se sprječava stvaranje nakupina (gnijezda) vlakana, pojave
A fibre aspect ratio 
uočene u slučaju korištenja neobloženih vlakana.
of 30 was maintained throughout this study. 
Omjer duljine i promjera vlakana od 30 je zadržan konstantnim tijekom cijelog istraživanja.
This aspect ratio was found to be lower than the optimum aspect ratio of steel fibres used in concrete by other researchers [11]. 
Takav omjer se smatra nižim od optimalnih omjera duljine i promjera čeličnih vlakana koji drugi istraživači koriste u betonu ojačanom vlaknima [11].
The low aspect ratio was considered necessary due to increase in its stiffness and low lateral strength. 
Nizak omjer duljine i promjera obloženih E-staklenih vlakana se smatrao nužnim zbog povećanja njihove krutosti i male posmične čvrstoće.
The objective of this paper is to establish the resistance of coated E-glass fibres in concrete to compressive and tensile loads. 
Cilj je ovog istraživanja utvrditi otpornost obloženih E-staklenih vlakana u betonu u odnosu na tlačna i vlačna opterećenja.
Using the test results, mathematical models were developed to express the strength of fibre reinforced concrete. 
Na temelju rezultata ispitivanja, razvijeni su matematički modeli kako bi se izrazila čvrstoća betona ojačanog vlaknima.
The ordinary Portland cement conforming to IS: 8112 [12] (equivalent to ASTM - Type-I cement standards), with a specific gravity of 3.15 g/cm3, was used to prepare concrete. 
Za pripremu betona upotrijebljen je obični portlandski cement određen prema normi IS: 8112 [12] (istovjetno s normom ASTM - Tip-I vrsta cementa), specifične gustoće 3,15 g/ cm3.
Fine and coarse aggregates with the specific gravity of 2.6 g/cm3 and 2.7 g/cm3, respectively, were used. 
Korišteni su sitni agregat specifične gustoće 2,6 g/cm3 i krupni agregat specifične gustoće 2,7 g/cm3.
The fine and coarse aggregates were well graded as per IS 383 [13]. 
Oba agregata su prosijana i granulometrijski sastav im je određen prema normi IS 383 [13].
E-glass fibre roving of 1200 Tex with an average filament diameter of 17 µm, with the density of 2.65 g/cm3, was used to prepare coated fibres. 
Za pripremu obloženih vlakana korišten je namotaj E-staklenih vlakana težine 1200 Tex s prosječnim promjerom niti od 17 µm i gustoće 2,65 g/cm3.
The fibres were used without any pre-treatment. 
Vlakna nisu bila prethodno tretirana.
The epoxy resin containing a suitable hardener was used as a coating material to fabricate the fibres. 
Za oblaganje vlakana korištena je epoksidna smola s odgovarajućim očvršćivačem.
The coated E-glass fibres shown in Figure 1 were made at the laboratory. 
Obložena E-staklena vlakna, prikazana na slici 1. pripremljena su u laboratoriju.
The E-glass fibre roving was coated with epoxy resin and the excess resin was removed through a narrow slit. 
Namotaj E-staklenih vlakana je presvučen epoksidnom smolom, a višak smole je uklonjen kroz uski prorez.
The wet coated fibres were allowed to dry at room temperature for about 24 hours by holding them in tension, to avoid fibre wrinkles in coated fibres. 
Vlažna obložena vlakna su sušena na sobnoj temperaturi 24 sata u razvučenom položaju kako bi se izbjegla pojava nabora na obloženim vlaknima.
Later on, the fibres were post-cured in oven for two hours. 
Zatim su vlakna naknadno njegovana dva sata u pećnici.
The dried fibres were then cut to the required lengths to attain the desired aspect ratio of 30. 
Osušena vlakna su rezana na zahtijevane duljine kako bi se zadržao traženi omjer duljine i promjera vlakana od 30.
The coated glass fibre properties are presented in Table 1. 
Svojstva obloženih staklenih vlakana prikazana su u tablici 1.
Coated E-Glass Fibres 
Obložena E-staklena vlakna
Properties of Coated Glass Fibres 
Svojstva obloženih E-staklenih vlakana
The cement, sand and coarse aggregate were initially mixed with water to prepare the fresh concrete. 
Najprije su zamiješani cement, pijesak i krupni agregat zajedno s vodom kako bi se pripremio svježi beton.
The coated fibres pre-mixed with cementitious paste were added in small quantities to the fresh concrete and mixed thoroughly. 
Obložena vlakna, prethodno umiješana u cementnu pastu, dodavana su u malim količinama svježem betonu i temeljito miješana.
The pre-mixing was conducted to improve bonding properties of the coated fibres and concrete. 
Vlakna su prethodno umiješana u cementnu pastu kako bi se poboljšala svojstva prionljivosti obloženih vlakana i betona.
The fibre mixed concrete was then cast in steel moulds and vibrated using a mechanical vibrator to reduce the air voids content and attain good compaction. 
Beton s umiješanim vlaknima je ugrađen u metalne kalupe i vibriran mehaničkim vibratorom kako bi se smanjila količina pora i ostvarilo dobro zbijanje.
3. Experimental study 
3. Eksperimentalno istraživanje
Testing of fibres 
Ispitivanje vlakana
The tensile strength of coated glass fibres was determined as per testing standards ASTM D2343-03 [14] using the 
Vlačna čvrstoća obloženih E-staklenih vlakana je određena prema normama ispitivanja ASTM D2343-03 [14] upotrebom
material testing machine as shown in Figure 2. 
uređaja za ispitivanje materijala kao što je prikazano na slici 2.
Five tensile test specimens, each 250 mm in length, and 150 mm in gauge length, were prepared with their ends embedded in the fibre mat laminate. 
Pet vlačnih uzoraka, svaki od njih ukupne duljine 250 mm i 150 mm u duljini mjerne trake, pripremljeno je tako da su njihovi krajevi pričvršćeni u čeljusti uređaja.
This special attachment was needed to prevent the crushing of fibres and to provide the necessary grip during tensile testing. 
Uzorke je trebalo posebno pridržati da se spriječil pucanje vlakana i omogući nužni zahvat tijekom testiranja na vlak.
The specimen was loaded under displacement control with the loading rate of 5 mm/min. The tensile strength and modulus of coated glass fibres were calculated as per expression given in the standard. 
Uzorak je ispitivan kontrolom pomaka te je povećanje opterećenja iznosilo 5 mm/min. Vlačna čvrstoća i moduli obloženih E-staklenih vlakana izračunani su pomoću izraza iz navedene norme.
The calculated values are presented in Table 1. 
Izračunane vrijednosti su prikazane u tablici 1.
The load and extension plot was obtained, as shown in Figure 3. 
Zabilježeni odnos opterećenja i produljenja prikazan je na slici 3.
Graph depicting relation between load and extension 
Grafički prikaz odnosa opterećenja i produljenja
Testing methodology for concrete 
Metodologija ispitivanja betona
Tests were conducted to examine workability of the coated E-glass fibre concrete by the flow table test method. 
Ispitivanja obradljivosti betona ojačanog obloženim E-staklenim vlaknima provedena su primjenom metode slijeganja, u skladu s normom IS:1199:1959 [15].
with varying percentages of fibres (0 
1 %, 1,5 % i 2 %) činilo ukupno 45 uzoraka
%, 0.5 %, 1 %, 1.5 % and 2 %), totalling 
kocki kojima je ispitana tlačna čvrstoća.
to 45 cubes, were cast and subjected 
Za ispitivanje tlačne čvrstoće korišten
to compressive strength testing. 
je uređaj kapaciteta od 2000 kN.
The 
Prirast
compression testing machine 2000 kN 
opterećenja prilikom ispitivanja iznosio
in capacity was used to test the cube 
je 14 MPa/min. Slično tome, 45 uzoraka
14 MPa/min. Similarly, 45 cylindrical 
mm ugrađeno je i ispitana im je vlačna
were cast and tested to obtain the 
čvrstoće cijepanjem uzoraka jednostavno
splitting tensile strength. 
je i pouzdano ispitivanje za određivanje
The split 
vlačne čvrstoće betona [17], a provedeno
tensile test is a simple and reliable test 
je u skladu s normom IS 5816 [18].
for determining the tensile strength 
Na uzocima prikazanima na slici 4. vidljivo
of concrete [17]. 
je da je jezgra ostala netaknuta kod svih
The splitting tensile 
betonskih kocki ojačanih vlaknima, ali
strength tests were carried out as per IS 
se beton po rubnim dijelovima odlomio
The tested specimens presented in Figure 
Ta pojava se može pripisati
4 show that the core was intact in all 
činjenici da su vlakna u području jezgre
fibre reinforced concrete cubes, while 
uzoraka jače pričvršćena (zaglavljena) i
This may be attributed to the 
širenju pukotina u usporedbi s vlaknima
greater anchorage of fibres in the core 
na rubnim djelovima uzoraka.
region, which are therefore more effective 
U slučaju
Fibre shape 
Oblik vlakna
Straight 
Ravan
Fibre length [mm] 
Duljina vlakna [mm]
Fibre diameter [mm] 
Promjer vlakna [mm]
Modulus [GPa] 
Produljenje [mm]
Tensile strength [MPa] 
Modul [GPa] Vlačna čvrstoća [MPa]
Water-cement ratio 
Vodo-cementni omjer
Fine aggregate 
Sitni agregat
Coarse aggregate 
Krupni agregat
Control Mix Proportions 
Sastavi kontrolnih mješavina
in resisting crack formation compared to fibres present along the periphery. 
Sabapathy Yogeeswaran Kanag, Yeshwant Kumar Anandan, Prathulya Vaidyanath, Prashaanth Baskar
In case of cylindrical specimens, only the cylinder without fibres split into two halves, while the remaining cylinders - although cracked - did not split and fall apart, which shows that fibres are highly resistant to tension. 
uzoraka u obliku valjka, samo se valjak bez vlakana raspolovio u dva dijela, a ostali valjci - iako raspucali nisu se raspolovili, što upućuje na učinkovitost vlakana pri pružanju otpora na vlačna naprezanja.
4. Test results and discussion 
4. Rezultati ispitivanja i rasprava
Fresh concrete test results 
Rezultati ispitivanja betona u svježem stanju
The influence of fibres on the workability of concrete is evaluated by means of flow test since the presence of fibres hinders flow properties of fresh concrete. 
Budući da prisutnost vlakana umanjuje svojstva tečenja betona u svježem stanju, njihov je utjecaj na obradljivost betona određen metodom slijeganja.
The flow was reduced by less than 25 percent when the fibre volume fraction increased from 0 % to 2 %. 
Tečenje je smanjeno za manje od 25 % kada se volumni udio vlakana poveća s 0 na 2 %.
Compressive strength results 
Rezultati tlačne čvrstoće
Also there was no indication of de-bonding of fibres from concrete. 
Također, nije bilo naznake odvajanja vlakana od betona.
It was observed that the peak load was achieved for a fibre volume of 1.5 %. 
Najveće opterećenje je postignuto pri volumenu vlakana od 1,5 %.
On further increase in fibre volume beyond 1.5 %, a sharp decline in compressive strength of concrete was registered for the addition of fibres of up to 2 %. 
Pri daljnjem povećanju volumena vlakana iznad 1,5 %, primijećen je nagli pad tlačne čvrstoće betona tijekom dodavanja vlakana sve do 2 %.
This decrease in strength may be attributed to poor compaction of concrete due to the presence of a greater amount of fibres, as stated by earlier researchers in works related to steel fibre reinforced concrete [19]. 
Pad čvrstoće se može pripisati lošem zbijanju betona zbog prisutnosti veće količine vlakana, kao što je primijećeno i u istraživanjima provedenim na temu betona ojačanog čeličnim vlaknima [19].
The fibre coating increased the stiffness of fibres thereby preventing proper compaction of concrete. 
Oblaganje vlakana je povećalo njihovu krutost i time onemogućilo pravilno zbijanje betona.
Splitting tensile strength results 
Rezultati vlačne čvrstoće cijepanjem
The average splitting tensile strength of concrete is presented in Table 3. 
Uočeno je da se s povećanjem volumnog udjela vlakana povećava vlačna čvrstoća cijepanjem.
However, the splitting of cylinder into two separate halves was observed in the plain concrete 
Navedena pojava potvrđuje da obložena E-staklena vlakna učinkovito pridonose otpornosti na vlačna
Fractured concrete cube and cylindrical specimens 
Lomovi betonskih kocki i valjaka
specimens only. 
naprezanja kod betona.
The increase in splitting tensile strength with an increasing volume of fibres was expected since the presence of fibres across the failure plane resists propagation of cracks more effectively. 
Povećanje vlačne čvrstoće cijepanjem s povećanjem volumena vlakana bilo je očekivano budući da prisutnost vlakana u ravnini loma pruža učinkovitiji otpor širenju pukotina.
Fibres in concrete across crack section 
Vlakna u betonu uzduž presjeka pukotine
One tested specimen in each percentage variation of fibres was selected and was then cut open along the cracked failure surface for observation. 
Po jedan uzorak iz svake serije varijacije udjela vlakana je odabran te rastvoren po raspucaloj površini radi vizualnog pregleda.
It was registered that there was a uniform distribution of fibres in concrete. 
Uočena je jednolika raspodjela vlakana u betonu.
The number of fibres present across the crack was physically counted to determine the effective fibres resisting the splitting tensile force. 
Vlakna prisutna uzduž pukotine su fizički izbrojane kako bi se odredila efektivna vlakna koja su pružila otpor vlačnom opterećenju prilikom cijepanja.
Figure 6 shows fibres in concrete across the crack. 
Slika 6. prikazuje vlakna u betonu uzduž pukotine.
5. Analysis of test results 
5. Analiza rezultata ispitivanja
The analysis of test results was carried out using the multiple regression analysis method to relate the test variables i.e. the grade of concrete and percentage of fibre volume to strength properties. 
Analiza rezultata ispitivanja je provedena pomoću metode višestruke regresijske analize kako bi se odredio odnos između variranih parametara ispitivanja, razredi betona i postotak volumena vlakana, prema svojstvima čvrstoće.
A relationship was established to relate the influence of fibres on compressive strength (fc) and splitting tensile strength (fst) of concrete. 
Odnos je uspostavljen kako bi se ustanovio utjecaj vlakana na tlačnu (fc) i vlačnu (fst) čvrstoću cijepanjem betona.
The proposed general prediction model s given as follows: 
Predloženi opći model predviđanja dan je izrazom:
where: fc' 
gdje je: fc'
- 28-day compressive strength of concrete 
- tlačna čvrstoća betona pri starosti od 28 dana
- volume fraction of fibres A, B, C - regression coefficients α - amounts to 0.5 and 1.0 for the splitting tensile strength and compressive strength, respectively. 
- volumni udio vlakana A, B, C - koeficijenti regresije α - vrijednost mu je 0,5 za vlačnu čvrstoću cijepanjem te 1,0 za tlačnu čvrstoću.
The first term represents the effect of characteristic strength of concrete, while subsequent terms are dependent on the volume 
Izraz (1) uzima u obzir učinak karakteristične čvrstoće betona, a ostali izrazi (2) i (3) ovise o volumnom udjelu vlakana prisutnih u betonu.
Series 
Serija
Fibre volume fraction [%] 
Volumni udio vlakana [%]
fc [MPa] (average values) 
fc [MPa] (prosječne vrijednosti)
Relative 
Relativna vrijednost
fst [MPa] (average values) 
fst [MPa] (prosječne vrijednosti)
Test results for compressive and tensile strength 
Rezultati ispitivanja tlačne i vlačne čvrstoće
It was observed that the compressive strength of concrete decreased with the addition of 2% of fibres. 
U jednadžbi (2) koeficijent Vf2 je važan zbog nelinearnog ponašanja tlačne čvrstoće betona prilikom dodavanja vlakana.
It is known that the strength of CGFRC is also dependent on various factors such as the fibre shape, fibre length and aspect ratio, orientation of fibres, embedded length, and concrete properties. 
Zbog nedostatka dostupne literature u području obloženih E-staklenih vlakana u betonu, daljnja istraživanja su potrebna kako bi se potvrdile i validirale predložene jednadžbe s dodatnim eksperimentalnim podacima.
Since no literature is available on research about the coated E-glass fibres in concrete, further research is needed to validate the proposed equations with additional experimental data. 
Veza između predviđenih i eksperimentalnih vrijednosti je prikazana u tablici 4., gdje je vidljivo da predviđene vrijednosti uvjerljivo odgovaraju eksperimentalnim vrijednostima.
Relation between experimental and model values for compressive strength 
Odnos između eksperimentalno dobivenih i modelom predviđenih vrijednosti vlačne čvrstoće cijepanjem
Relation between experimental and model values for splitting tensile strength 
Na osnovi provedenih ispitivanja i analizom dobivenih rezultata svojstava čvrstoće betona ojačanog obloženim E-staklenim vlaknima, može se zaključiti sljedeće:
Experimental 
Eksperimentalna
Predicted 
Predviđena
Comparison of predicted values and experimental values 
Usporedba predviđenih i eksperimentalno dobivenih vrijednosti
Yet, it did not prove to be a great obstruction to the flow of concrete due to straight shape of fibres. 
Izmjerena svojstva tečenja betona su pokazala da se tečenje postupno smanjuje za 25 % pri povećanju količine vlakana s 0 do 2 %.
- It was found that the compressive strength of concrete increased with an increase in fibre content. 
- Ustanovljen je porast tlačne čvrstoće betona s povećanjem volumnog udjela vlakana.
The increase in strength for the fibre volume fraction of up to 1.5 % was found to be in the range of 10 % to 20 % of the control-mix concrete strength. 
Pri volumnom udjelu vlakana do 1,5 %, porast čvrstoće se nalazi u rasponu od 10 % do 20 % u odnosu na čvrstoću kontrolne mješavine betona.
- The splitting tensile strength showed a linear variation with respect to an increase in the volume fraction of fibres. 
- U slučaju vlačne čvrstoće cijepanjem uočena je linearna varijacija u odnosu na povećanje volumnog udjela vlakana.
The strength improved significantly with an increase of about 35% compared to the control mix concrete, for the 2 % fibre volume fraction. 
Čvrstoća se poboljšala značajno, i to s porastom od približno 35 % u odnosu na kontrolnu mješavinu betona za volumni udio vlakana od 2 %.
These fibres were found to be effective in resisting propagation of tensile cracks. 
Vlakna su se pokazala učinkovitima tijekom pružanja otpora širenju vlačnih pukotina.
- The proposed empirical models, formulated by multiple regression analysis of experimental test data to predict strength properties of fibre reinforced concrete, were found to be close to test results. 
- Predloženi empirijski modeli temeljeni na višestrukoj regresijskoj analizi eksperimentalnih podataka kako bi se predvidjela svojstva čvrstoće betona ojačanog vlaknima, predviđaju rezultate slične rezultatima dobivenim eksperimentalnim ispitivanjima.
However, further research is needed to validate the proposed equations. 
Potrebna su daljnja istraživanja kako bi se predložene jednadžbe modela potvrdile.
Influence of start temperature on tensile stress testing of restrained asphalt concrete specimens 
Utjecaj početne temperature na ispitivanje vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka asfaltbetona
Key words: asphalt concrete, start temperature, low temperatures, cracks, bitumen 
Ključne riječi: asfaltni beton, početna temperatura, niske temperature, pukotine, bitumen
Utjecaj početne temperature na ispitivanje vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka asfaltbetona 
Influence of start temperature on tensile stress testing of restrained asphalt concrete specimens
U ovom se radu prikazuju rezultati ispitivanja vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka obavljenog na uzorcima asfaltbetona AC 8 s bitumenom 50/70, pri čemu su korištene dvije početne temperature +10 °C i +20 °C. 
This paper presents the result of the Tensile Stress Restrained Specimen Tests on specimens of asphalt concrete AC 8 with bitumen 50/70 depending on two starting temperatures of +10 °C and +20 °C.