natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, compared to other semi-quantitative methods named in the introduction, this method is the most quantitative because it uses descriptive evaluation for three parameters only: soil erodibility, soil protection and extent of erosion in the catchment. 
Međutim, od svih semikvantitativnih metoda nabrojanih u uvodu ta je metoda najkvantitativnija jer primjenjuje opisnu evaluaciju za samo tri parametara: koeficijent erodibilnosti tla, koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom i koeficijent vidljivih i jasno izraženih procesa erozije na analiziranome slivu.
All other parameters are quantitative catchment descriptors. 
Svi drugi parametri kvantitativno opisuju sliv.
3. Modifications to Gavrilović method 
3. Modifikacije Gavrilovićeve metode
One of the first upgrades to the method was proposed by Lazarević [13], who noted in his work the need to adjust the assigned values so as to take into account the coefficient describing the type and extent of erosion ϕ, the soil protection coefficient Xa and the soil erodibility coefficient Y. These three parameters, along with the slope angle, form the erosion coefficient Z. The purpose of this modification was to transform the definition of the erosion coefficient from its original meaning as soil erodibility to the today`s version as erosion intensity. 
Jednu od prvih nadogradnji metode predložio je Lazarević [13], koji je u svojemu radu naglasio potrebu za prilagodbom definiranih vrijednosti koje opisuju sljedeće parametre: koeficijent vidljivih i jasno izraženih procesa erozije ϕ, koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom Xa i koeficijent erodibilnosti tla Y. Cilj te prilagodbe bio je transformirati definiciju koeficijenta erozije iz njegova izvornog značenja kao pokazatelja erodibilnosti tla u današnju verziju pokazatelja intenziteta erozije.
Lazarević also modified the erosion intensity classification table represented by the erosion coefficient Z [13]. 
Lazarević je također modificirao tablice za klasifikaciju intenziteta erozije koji predstavlja koeficijent erozije Z [13].
The aim was to directly determine an on-site coefficient for the type and extent of erosion (ϕ), and to transform the data accordingly to the erosion parcel condition. 
Cilj je bio odrediti koeficijent vidljivih i jasno izraženih procesa erozije (ϕ) na licu mjesta te transformirati podatke u skladu s uvjetima na erozijskoj parceli.
Yet another modification was proposed by Globevnik et al. [14] who suggested values for the soil protection coefficient based on the land cover classification CORINE (Table 2). 
Drugu modifikaciju dali su Globevnik i dr. [14], koji su predložili vrijednosti za evaluaciju koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom prema CORINE klasifikaciji pokrova tla (tablica 2.).
They included several stages of urbanisation as well as various vegetation types, from growing cultures to pastures and forests. 
Obuhvatili su nekoliko stupnjeva urbanizacije kao i razne vrste vegetacijskog pokrova, od uzgoja kultura do pašnjaka i šuma.
Suggested modifications for evaluation of soil protection coefficient Xa 
Predložene modifikacije za evaluaciju koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom Xa
Fanetti and Vezzoli [15] also proposed a different categorisation for the coefficient of type and extent of erosion ϕ and the soil erodibility coefficient Y (Table 3), which they applied to the Greggio River catchment in Italy. 
Fanetti i Vezzoli [13] također su predložili drugačiju kategorizaciju koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom ϕ i koeficijenta erodibilnosti tla Y (tablica 3.), koju su zatim primijenili na slivu rijeke Greggio u Italiji.
For the Greggio River catchment in Italy, they divided the parameter that describes the average slope of the study area Ja into five categories: 0-10 %, 10-20 %, 20-40 %, 40-60 % and 60-80 %, but omitted suggestion for the assessment of slopes steeper than 80 %. 
Parametar koji opisuje srednji pad analiziranog područja Ja za sliv rijeke Greggio u Italiji podijelili su u pet kategorija: 0 - 10 %, 10 - 20 %, 20 - 40 %, 40 - 60 % i 60 - 80 %, ali su izostavili prijedlog za evaluaciju padina većih od 80 posto.
By Globevnik et al. [14] Land cover classification 
Prema Globevnik i dr. [14] Klasifikacija pokrova tla
Artificial surfaces, Inland water 
Umjetne površine, vodna tijela
Broad-leaved forest, Mixed forest 
Širokolisne šume, mješovite šume
Heterogeneous agricultural areas 
Heterogena poljoprivredna područja
Transitional woodland shrub 
Prijelazno područje šuma s prevladavajućom vegetacijom - grmljem
Pastures, Natural grassland 
Pašnjaci, livade
Permanent crops 
Trajni nasadi
Arable land 
Obradiva tla
Bare rocks, Areas under erosion 
Gola stijena, područja zahvaćena erozijom
By Fanetti and Vezzoli [15] Land use categories 
Prema Fanetti i Vezzoli [15] Kategorije namjene tla
Scattered urbanisation 
Prostorno neujednačena urbanizacija
Rare urbanisation, Copse broad-leaved wood 
Rijetka urbanizacija, širokolisne šume
Discontinuous urbanisation 
Diskontinuirana urbanizacija
Continuous urbanisation 
Kontinuirana urbanizacija
Dense urbanisation, Copse broad-leaved and coniferous wood 
Gusta urbanizacija, širokolisne šume i šume crnogorice
Coniferous wood 
Šume crnogorice
Meadow and pasture with isolated arboreous elements 
Livade i pašnjaci s izoliranom, povremenom vegetacijom drveća
Meadow and pasture 
Livade i pašnjaci
Suggested modifications by Fanetti and Vezzoli [15] for evaluation of Gavrilović method parameters 
Predložene modifikacije prema Fanneti i Vezzoli [15] za evaluaciju parametara Gavrilovićeve metode
4. Review of Gavrilović method application 
4. Pregled primjene Gavrilovićeve metode
The most commonly calculated method output (82 % of the catchments) is the total annual volume of soil Wa. 
Najčešće računan izlaz iz metode (na 82 posto slivova) jest ukupna godišnja produkcija erozijskog nanosa Wa.
The value varies from 50 m3/km2/year for Rokava, Slovenia, [14, 18, 19] to 12,252 m3/km2/year for Khiav Chav, Iran [35, 38]. 
Njezine vrijednosti variraju od 50 m3/km2/godišnje za sliv Rokava u Sloveniji [14, 18, 19] do 12,252 m3/km2/godišnje za Khiav Chav u Iranu [35, 38].
The actual sediment yield, or sediment transported downstream, given for 38 % of the catchments, ranges from 37 m3/km2/year to 2495 m3/km2/year. 
Godišnja količina transportiranog vučenog i suspendiranoga erozijskog nanosa riječnom mrežom prikazana je za 38 posto slivova, i to u rasponu vrijednosti od 37 m3/km2/ godišnje do 2495 m3/km2/godišnje.
A small number of analysed case studies (14 % of the analysed catchments) only provide an assessment of the erosion coefficient Z, thus giving insight the into erosion severity/ intensity for certain catchments, while not providing information about the expected sediment production [40]. 
Mali broj analiziranih slivova (njih 14 posto) daje samo procjenu koeficijenta erozije Z te time uvid u intenzitet erozije na nekome slivu, ali ne i očekivane vrijednosti produkcije erozijskog nanosa (npr. [40]).
Depending on characteristics of a catchment area, drainage density in particular, final results for the actual sediment yield can vary from quite small to the values similar to those estimated for the total annual volume of soil, or yearly amount of sediment available for detachment. 
Ovisno o karakteristikama sliva, posebice gustoći riječne (drenske) mreže, rezultati godišnjih količina transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa mogu varirati od vrlo malih vrijednosti pa sve do istih procijenjenih vrijednosti za ukupnu godišnju produkciju erozijskog nanosa.
In no case should the values obtained for the actual sediment yield result in values that are larger than those calculated for the total annual volume of soil [21]. 
U ni jednome slučaju dobivene vrijednosti za godišnju količinu transportiranoga vučenog i suspendiranog nanosa ne mogu biti veće od vrijednosti dobivenih za ukupnu godišnju produkciju erozijskog nanosa (npr. [21]).
One of the reasons for this outcome lies in the use of a different formula for the sediment delivery ratio that includes the drainage density parameter. 
Jedan od uzroka takvog rezultata proizlazi iz primjene različitih formula za izračun koeficijenta retencije erozivnog nanosa koji u obzir uzima parametar gustoće riječne (drenske) mreže.
In the original form of the Gavrilović method, a constant value of 4 was used instead of the drainage density formula. 
U originalnoj Gavrilovićevoj metodi umjesto formule za gustoću riječne mreže primjenjuje se konstantna vrijednost 4.
Later on, the model was modified, and the drainage density was taken to be the ratio between the primary and secondary river length and the contributing/catchment area. 
Kasnije je metoda modificirana, a gustoća riječne (drenske) mreže uzeta je kao odnos između ukupne duljine primarnog i svih sekundarnih vodotoka i pripadajuće površine/površine sliva.
Results such as those for the Upper Sezar River can be obtained using the constant value instead of the length/area ratio. 
Rezultati poput onih dobivenih za gornji tok rijeke Sezar mogu se dobiti primjenom konstantne vrijednosti umjesto omjera duljine
Overall, 37 % 
i površine.
of catchment results showing the actual sediment yield are based on a constant value of the drainage density coefficient. 
Sveukupno, na 37 posto slivova za koje je izračunana godišnja količina transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom primijenjena je konstantna vrijednost umjesto parametra gustoće riječne (drenske) mreže.
Gavrilović method, GIS and remote-sensing data 
Gavrilovićeva metoda, GIS i daljinska istraživanja
According to Thieken et al. and Vogt et al. [61, 62], the reliability of final GIS based results is strongly correlated with the accuracy and level of detail of input data (topographic, land-use, and soil-data sources). 
Prema Thieken i dr. [61, 62], pouzdanost konačnih rezultata unutar GIS okruženja usko je povezana s točnošću i rezolucijom ulaznih podataka (izvorima informacija za topografiju, namjenu zemljišta i vrstu tla).
Newer technologies, namely areal and satellite remote-sensing data, can be used to provide a substantially greater level of detail, and therefore simplify the erosion assessment procedure in the area of interest [15]. 
Novije tehnologije, posebice prostorni podaci i podaci satelitskih daljinskih istraživanja, mogu se primijeniti kako bi se dobili znatno veći detalji i time pojednostavila procedura za procjenu erozije u područjima od interesa [15].
These technologies provide an improvement by enabling defragmentation of catchments to arbitrary cell sizes. 
Te tehnologije poboljšavaju postupke raščlanjivanja slivova na ćelije proizvoljne veličine.
For example, Bagherzadeh et al. [16, 17] subdivided a catchment into eight homogeneous terrain units based on a visual interpretation of satellite images and field observations. 
Na primjer, Bagherzadeh i dr. [16, 17] podijelili su sliv na osam homogenih jedinica pokrova tla prema vizualnoj interpretaciji satelitskih snimaka i terenskih opažanja.
Additionally, Globevnik et al. [14] and Milevski et al. [22] analysed applicability of the Gavrilović method in combination with a GIS technique. 
Nadalje, Globevnik i dr. [14] te Milevski i dr. [22] analizirali su mogućnost primjene Gavrilovićeve metode u kombinaciji s GIS tehnologijom.
Their results demonstrated the decrease in predicted values for sediment production caused by erosion processes if calculated using parameters as a spatial variant, which is in contrast with the results obtained using the traditional/automatic method/catchment-oriented soil erosion map. 
Rezultati njihovih istraživanja pokazali su smanjenje predviđenih vrijednosti produkcije erozijskog nanosa uzrokovanih erozijskim procesima pri primjeni prostorno promjenjivih parametara u odnosu na rezultate dobivene primjenom tradicionalne metode usmjerene na cjelokupni sliv kao homogenu cjelinu.
GIS is used in 66 % out of the total of fifty-one (51) analysed catchments. 
Od pedeset i jednog analiziranog sliva na 66 posto slivova primijenjena je GIS tehnologija.
In other papers, the use of GIS is not clear or GIS is not used at all, and 42 % use a remote sensing technology for the land cover parameter determination. 
U drugim radovima primjena GIS-a nije jasna ili se uopće ne primjenjuje, a 42 posto za determinaciju parametra definiranog pokrovom tla koristi tehnologiju daljinskog očitanja.
Land use/cover change and erosion mitigation measures 
Pokrov tla/promjene u pokrovu i mjere ublažavanja erozije
Since their development, GIS technologies have enabled analysis of land use/cover maps in greater spatial detail, while remote sensing technologies have facilitated generation of new and varied data sources for the same parameter. 
Od njezina razvoja GIS tehnologija omogućila je uvid u veće detalje u analizama karata namjene zemljišta/pokrova tla, a tehnologije daljinskih istraživanja omogućile su generiranje novih i raznovrsnih izvora podataka za isti parametar.
Solaimani et al. [24, 25] analysed the effect of applying the change in land use as an erosion mitigation and land management measure, and showed that the output of the model predicts an 89.24 % decrease in erosion sediment yield. 
Solaimani i dr. [24, 25] analizirali su posljedice primjene različitih namjena zemljišta kao dio mjera usmjerenih na smanjenje erozije i upravljanje tlom te su pokazali da rezultati modela upućuju na smanjenje produkcije erozijskog nanosa za 89,24 posto.
Although the authors did not analyse the sensitivity of outputs obtained by the Gavrilović method, this paper is the first one that refers to a significant oscillation in the predicted erosion sediment quantities that depends on the change in the soil protection coefficient representing the land use component in the Gavrilović model. 
Iako autori nisu proveli analizu osjetljivosti rezultata Gavrilovićeve metode, taj rad prvi je koji se osvrće na znatne oscilacije u predviđenim vrijednostima erozijskog nanosa uzrokovanim promjenama u koeficijentu zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom koji čini komponentu pokrova tla u Gavrilovićevu modelu.
In another application of the Gavrilović method in Iran [29], an attempt was made to define relations between the slope 
Zorn i Komac [27, 28] u svojemu su istraživanju istaknuli to da se primjenom različitih karata namjene zemljišta smanjuju vrijednosti u ukupnoj godišnjoj produkciji erozijskog nanosa za 2000. (izvor podatka: Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i
Soil type 
Vrsta tla
Limestone: moderate erosion resistance 
Vapnenci: srednja otpornost na eroziju
Alluvial deposit: little erosion resistance 
Aluvijalni depozit: mala otpornost na eroziju
Glacial deposit: very little erosion resistance 
Glacijalni depozit: vrlo mala otpornost na eroziju
Average slope angle 
Srednji pad padine
Literature 
Literatura
Analyzed basin 
Analizirani sliv
Size [km2] 
Veličina [km2]
Calculated output, Wa [m3/km2] 
Izračunani izlazi iz metode, [m3/km2]
Upper Sezar River 
Gornji tok rijeke sezar
Upper part of Bregalnica 
Gornji dio sliva rijeke bregalnica
Republic of Macedonia 1124,7 
Makedonija
Upper Soča 
Gornja soča
Republic of Srpska 
Republika srpska
Jam and Riz 
Jam i riz
Plots in Serbia 
Pilot polja u Srbiji
Bosnia and Herzegovina 1498,48 632,3 (1980); 551,3 (2010) 306,06 (1980); 247,47 (2010) 
Bosna i Hercegovina 1498,48 632,3 (1980); 551,3 (2010) 306,06 (1980); 247,47 (2010)
Celje reservoir 
Akumulacija Celije
Eastern Srbija 
Istočna Srbija
Slovenja 
Slovenija
91 292,44 (1971); 119,30 (1994) *In the following units: Mt/catchment/year, ** Only calculated method output derived from the analysis 
91 292,44 (1971); 119,30 (1994) *U slijedećim mjernim jedinicama: Mt/slivu/godišnje, ** Jedini izračunani rezultat iz metode generiran provedenom analizom
Overview of application of Gavrilović method 
Pregled primjene Gavrilovićeve metode
gradient and land use in order to reduce erosion in the Jam and Riz basins. 
prehrane Republike Slovenije) u odnosu na prethodnu godinu (1999.; izvor podataka: katastar).
The authors predicted an up to 58.3 % decrease in erosion for the entire catchment (from 2327.4 m3/km2/year to 970.4 m3/km2/year) if adequate land-use management measures are implemented. 
Autori su predvidjeli smanjenje erozijskog nanosa na području cijelog sliva do 58,3 posto (od 2327,4 m3/km2/godišnje na 970,4 m3/km2/ godišnje) ako se primijene odgovarajuće mjere gospodarenja namjenom zemljišta.
In their research, they discovered that the areas used for irrigation farming are not situated in the most appropriate catchment zones. 
U svojim istraživanjima otkrili su to da područja koja se trenutačno koriste za navodnjavanje nisu smještena u za to najprikladnijim zonama sliva.
The results showing the decrease in sediment production derive from changing these areas to range lands and consequently decreasing the area used for irrigated farming. 
Rezultati pokazuju da bi smanjenje produkcije erozijskog nanosa nastupilo ako bi se ta područja prenamijenila u zemljišta pod prirodnom vegetacijom, a posljedično bi se smanjila površina područja prekrivena navodnjavanjem.
The impact of four different biological activities (agro-foresting, tree plantation, seeding, and sowing) and 16 different vegetation management scenarios in the Ramian catchments in Iran is analysed by Sadoddin et al. [37]. 
Utjecaj četiriju različitih bioloških aktivnosti (agrošumarstva, sadnje drveća, sijanja i sjetve) i šesnaest (16) različitih scenarija upravljanja vegetacijom na slivovima Ramian u Iranu analizirali su Sadoddin i dr. [37].
One of the objectives was a cost-benefit analysis that demonstrated the economic and social impact upon soil erosion for a time period of 80 years. 
Jedan od ciljeva bila je analiza troška i koristi koja je pokazala ekonomske i socijalne utjecaje na eroziju tla u razdoblju od 80 godina.
Dragičević et al. [51] were the first to analyse uncertainties in the magnitude and spatial distribution of annual sediment production predictions in the Dubračina catchment, Croatia, where several alternative land cover/use inputs were applied. 
Dragičević i dr. [51] bili su prvi koji su analizirali nesigurnost u veličini i prostornoj distribuciji predviđenih vrijednosti za godišnju produkciju erozijskog nanosa na slivu Dubračine u Hrvatskoj, gdje su primijenili nekoliko različitih ulaznih podataka za pokrov tla/namjenu zemljišta.
They used three different land cover/use data sets: a CORINE land cover map, a Spatial Plan, and a Landsat 8 scene, and demonstrated the Gavrilović method sensitivity to different land cover/use inputs. 
Primijenili su tri različita seta podataka za pokrov tla/namjenu zemljišta, i to CORINE kartu pokrova tla, prostorni plan i Landsat 8 snimke, te su pokazali osjetljivost Gavrilovićeve metode s obzirom na promjenu ulaznog podatka za pokrov tla/namjenu zemljišta.
Ristić et al. [39] analysed the effect of the change of hydrological conditions by restoring the catchment upon erosion and flood processes to define effective erosion mitigation and protection measures. 
Ristić i dr. [39] analizirali su utjecaj promjene hidroloških uvjeta obnavljanjem slivnog područja nakon erozije i poplava kako bi definirali utjecaj mjera ublažavanja i zaštite od erozije.
They compared the outputs from the Kalimanska River catchment in Serbia for two time periods: 1967, before the restoration works, and 2010, after implementation of mitigation measures. 
Usporedili su rezultate dobivene za sliv rijeke Kalimanska u Srbiji za dva perioda: 1967., odnosno prije obnove, i 2010., nakon implementacije mjera ublažavanja.
The model showed a decrease in predicted volume of detached soil, and in erosion sediment transport via the river network. 
Model je pokazao smanjenje predviđenih vrijednosti produkcije erozijskog nanosa te količina transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom.
In another paper, Ristić et al. [43] predicted a 44.1 % decrease in annual sediment production of eroded material if a specific combination of biotechnical, technical and administrative measures were to be implemented in the Jalešnica catchment in Serbia. 
U drugome rad, Ristić i dr. [43] predvidjeli su smanjenje ukupne godišnje produkcije erozijskog nanosa od 44,1 posto ako se specifična kombinacija biotehničkih, tehničkih i administrativnih mjera primijeni na slivu Jalešnica u Srbiji.
During their research, they noticed that the land use is closely related to erosion processes, and that it is the key to erosion mitigation and protection. 
Tijekom istraživanja primijetili su da je namjena zemljišta usko povezana s erozijskim procesima i ključ je ublažavanja i prevencije od erozije.
Although technical structures in the riverbed are often applied as the erosion and torrent flood mitigation measures, they are not highly effective if used as the only measure in the catchment. 
Iako su tehničke građevine u koritu vodotoka često primijenjene kao mjere ublažavanja posljedica od erozije i bujica, one nisu dovoljno učinkovite ako se primjenjuju kao jedina mjera u slivu.
The same analysis was conducted for the Manastirica and Kamišna catchments in Serbia [45]. 
Ista analiza provedena je i na slivovima Manastirica i Kamišna u Srbiji [45].
The 40-year change in erosion sediment production caused by the impact of anti-erosion measures applied at the Celije reservoir in Serbia was analysed by Milovanović et al. [50]. 
Četrdesetogodišnju promjenu u produkciji erozijskog nanosa koja je nastala kao posljedica primjene antierozijskih mjera u akumulaciji Celije u Srbiji analizirali su Milovanović i dr. [50].
Both studies revealed a decrease in erosion sediment production due to abandonment of agricultural lands, followed by vegetation change in these areas to bush and forest lands. 
Oba istraživanja pokazala su smanjenje produkcije erozijskog nanosa zbog napuštanja poljoprivrednih područja koje je pratila promjena vegetacijskog pokrova tih područja u grmlje i šume.
These changes were simultaneously backed by implementation of erosion control measures such as weirs, dams, special vegetation protection, bank stabilisation, etc., all of which has contributed to a substantial decrease in annual erosion sediment production. 
Te promjene praćene su istodobnom primjenom antierozijskih mjera poput ustava, brana, zaštitne vegetacije, stabilizacije nasipa i drugih, a sve navedeno doprinijelo je znatnijem smanjenju godišnje produkcije erozijskog nanosa.
Other applications of Gavrilović method 
Druge primjene Gavrilovićeve metode
Lakicevic and Srdjevic [48] analysed connection between socialeconomic conditions and erosion processes in small catchments in Serbia, while Tošić et al. [49] analysed anthropogenic effects (demographic changes) on erosion processes in form of changes in population over time. 
Lakicevic i Srdjevic [48] analizirali su povezanost između socioekonomskih uvjeta i erozijskih procesa na malim slivovima u Srbiji, dok su Tošić i dr. [49] analizirali antropogene utjecaje (demografske promjene) u obliku promjena u populaciji tijekom vremena na erozijske procese.
Both papers concluded that human emigration leading to abandonment of agricultural land leads to a decrease in the intensity of erosion processes and sediment production in that area. 
U oba rada zaključeno je to da ljudska emigracija, uslijed koje se napuštaju poljoprivredna zemljišta, dovodi do smanjenja intenziteta erozijskih procesa i produkcije erozijskog nanosa na tome području.
Barmaki et al. [35, 36] registered a 41 % increase in drainage density from 1968 to 2007 due to rill erosion and an increase in agricultural practices caused by population increase in the Khiav Chay catchment, Iran. 
Barmaki i dr. [35, 36] upozorili su na povećanje gustoće riječne (drenske) mreže za 41 posto u periodu od 1968. do 2007. djelovanjem brazdaste erozije i povećanjem poljoprivrednih aktivnosti, što je posljedica povećanja broja stanovnika na području sliva Khiac Chav u Iranu.