natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The next two graphs present data related to the situational reaction model. 
Tablica 2. donosi usporedni prikaz ocjene demokracije u matičnoj zemlji.
Consequently, one should be cautious in interpreting the differences between countries with a longer democratic tradition and those with relatively little experience of democratic rule. 
U tom smislu valja biti oprezan u tumačenju razlika između zemalja sa solidnom demokratskom tradicijom i onih s razmjerno malim iskustvom demokratske vlasti.
It is possible that the threshold of sensitivity to mistakes and abuse in the democratic procedure is lower in the first group, simply because the citizens have become accustomed to high standards of political behaviour and general political stability. 
Moguće je, naime, da je prag osjetljivosti na pogreške i zlouporabe demokratske procedure u prvim zemljama niži naprosto zato što su građani naučeni na visoke standarde političkog ponašanja i opću političku stabilnost.
According to our results, there are significant differences in the assessment of the state of democracy between the three groups of countries (F = 3121.11, p<.001). 
Prema rezultatima, značajne razlike u ocjeni stanja demokracije postoje između sve tri skupine zemalja (F = 3121.11; p < .001).
Contrary to the "greater sensitivity" assumption, the greatest satisfaction is displayed by the EU respondents. 
Bez obzira na pretpostavljenu veću osjetljivost, najveće zadovoljstvo iskazuju upravo ispitanici iz EU-a.
Predictably, the least satisfied were respondents from non-EU countries where the evasion of democratic procedures is most frequent and most flagrant. 
Predvidljivo, najmanje je zadovoljstvo zabilježeno u zemljama izvan EU-a, u sredinama u kojima su zaobilaženje i zlouporabe demokratskih procedura ne samo najkrupnije već i najčešće.
Here, Croatia is closer to the non-EU average than to the average score of accession countries. 
Za razliku od prethodnih analiza, u ovoj se Hrvatska nalazi bliže prosjeku zemalja izvan EU-a nego prosjeku zemalja pridruženih članica.
It should be emphasized that Croatian data were collected in April 1999, eight months before the general elections characterized by the widespread dissatisfaction with the ruling party. 
Valja podsjetiti da su podaci u Hrvatskoj prikupljani u travnju 1999. godine, osam mjeseci prije posljednjih izbora.
The next indicator, satisfaction with current government activities, is shown in Figure 7. 
Sljedeći pokazatelj, zadovoljstvo trenutačnom političkom vlašću, prikazuje slika 7.
As in the previous case, all three groups of countries differ significantly (F = 3064.62, p<.01). 
Kao i u prethodnom primjeru, sve se tri skupine zemalja značajno razlikuju (F=3064.62; p<.01).
The level of satisfaction is highest in the EU countries, and lowest in the non-EU countries. 
Razina zadovoljstva najviša je u zemljama EU-a, a najniža u zemljama izvan EU-a.
Again, the average value for Croatia is lower than the mean value of the accession countries. 
I ta je prosječna vrijednost za Hrvatsku niža od prosjeka pridruženih zemalja.
Of all the countries included in the analysis, only in three countries (Lithuania, Russia and Turkey) the satisfaction is lower than in Croatia. 
Od svih prikazanih zemalja samo je u tri zemlje (Litvi, Rusiji i Turskoj) zabilježeno niže zadovoljstvo vlašću od onoga u Hrvatskoj.
Summing up the findings of the analyses carried out so far, it should be pointed out that in almost all the measured value dimensions significant differences among the three groups of countries exist. 
Želimo li sažeti nalaze do sada prikazanih analiza, valja ustvrditi kako u gotovo svim mjerenim vrijednosnim dimenzijama postoje značajne razlike između tri skupine zemalja.
The differences co-exist with many overlaps, which are the consequence of the important cultural, historical and political within-group differences (Laitin, 2002). 
Dakako, te razlike postoje usporedno s brojnim preklapanjima koja su posljedica zamjetnih razlika unutar svake pojedine skupine zemalja (Laitin, 2002).
Do our findings support an optimistic (Zielonka and Mair, 2002; Laitin, 2002) or a pessimistic (Fuchs and Klingemann, 2002; Rohrschneider, 2002) view of the outcome of the future enlargement of the EU? 
Treba li na temelju tih nalaza gledati na ishod širenja i budućnost EU-a s optimizmom (Zielonka i Mair, 2002; Laitin, 2002) ili s pesimizmom (Fuchs i Klingemann, 2002; Rohrschneider, 2002)?
Regarding post-materialism and social capital in Croatia, their levels are most often similar to those of the accession countries, that is, they differ considerably from the non-EU averages. 
Kada je riječ o postmaterijalizmu i društvenom kapitalu u Hrvatskoj, njihove su razine uglavnom identične prosjeku zemalja pristupnica, odnosno značajno odstupaju od prosjeka zemalja izvan EU-a.
To say that they are situational effects, a reflection of the widespread dissatisfaction with the way the transition processes were managed in the nineties, does not mean that they cannot have more lasting consequences - especially if dissatisfaction with the government becomes chronic. 
Dakako, time ne želimo reći da situacijski učinci ne mogu imati trajnije posljedice, osobito ako nezadovoljstvo vlašću postane kronično obilježje.
As Misler and Rose (1997:441) argue, an evaluation of the government is closely related to trust and explains the greater percentage of its variance than indicators of “cultural inertia” (socialist heritage). 
Kao što Misler i Rose (1997:441) pokazuju, procjena vlasti usko je povezana s povjerenjem i objašnjava veći postotak njegove varijance nego pokazatelji tzv. kulturne inercije (naslijeđe socijalizma).
RESULTS II: TRUST IN THE EUROPEAN UNION 
REZULTATI II: POVJERENJE U EUROPSKU UNIJU
In the second part of the paper we test trust in the EU, which we consider crucial for the debate about the dynamics and consequences of EU enlargement and the positioning of Croatia within this process. 
Naš je sljedeći zadatak ispitati povjerenje u EU, koje smatramo ključnim za raspravu o dinamici (i posljedicama) širenja EU-a i ulasku Hrvatske u taj proces.
First we present the differences in trust in the EU, and then proceed with an interpretation based on an analysis of the factors affecting it. 
Najprije ćemo pokazati razlike u povjerenju u EU, a zatim ih nastojati rastumačiti analizirajući prediktorsku strukturu, tj. čimbenike koji utječu na povjerenje.
The distribution of trust in the EU in the three groups of countries shown in Figure 8 indicates differences between the EU and the accession countries on the one hand, and the non-EU countries on the other. 
Postojanje povjerenja u EU u tri skupine zemalja, što se vidi na slici 8, pokazuje razlike između zemalja EU-a i pridruženih članica s jedne, te zemalja koje ne pripadaju EU s druge strane.
Trust is highest in the member countries and then in the associate countries. 
Povjerenje je najviše upravo u zemljama članicama, a potom u pridruženim članicama.
The difference between these two groups does not attain statistical significance, but both differ from the non-EU countries (F=75.95, p<.01). 
Razlika između te dvije skupine zemalja ne doseže statističku značajnost, no obje se razlikuju od posljednje (F=75.95; p<.01).
Trust in the EU is lowest in the countries outside the EU. 
Povjerenje u EU najmanje je, dakle, u zemljama izvan EU-a.
What is the situation in Croatia? 
Kakva je situacija u Hrvatskoj?
The figures are encouraging. 
Podaci ohrabruju.
The level of trust in the EU in Croatia is comparable to the average levels in the EU countries and the accession countries. 
Povjerenje u EU u nas je na razini prosjeka zemalja EU-a i pridruženih zemalja.
The fact that the more successful transitional countries show a higher level of trust in the EU than the less successful seems to be based on the belief of the citizens that integration is a guarantee for the continuation of reforms which they view favourably. 
Činjenica je da uspješnije tranzicijske zemlje iskazuju veće povjerenje u EU od manje uspješnih, najvjerojatnije stoga što građani u integraciji vide jamstvo nastavka reformi kojima su zadovoljni.
Using another database (Central and Eastern European Eurobarometer), Tucker et all., 
Koristeći se drugom bazom podataka (Central and Eastern European Eurobarometar), Tucker i sur.
(2002) show that this holds at the national level too, that is within each individual transitional country. 
(2002) pokazuju da isto vrijedi i na mikrorazini, odnosno unutar svake pojedine tranzicijske zemlje.
As their analyses show, successful states (the winners) are characterized by greater trust in the EU than the unsuccessful (the losers). 
Kao što njihove analize pokazuju, uspješniji individualni akteri (winners) imaju veće povjerenje u EU od manje uspješnih {losers).
Transitional specifics of the dynamics of trust in the EU are emphasized in a research study (Alvarez, 2003) showing that union membership is negatively correlated to the trust in the EU in Western European countries, but is positively correlated to it in Eastern European countries. 
Na tranzicijsku specifičnost dinamike povjerenja u EU upućuje i Alvarezovo {2002) istraživanje, koje pokazuje, primjerice, da članstvo u sindikatu u zapadnim zemljama smanjuje, a u istočnima povećava povjerenje u EU.
How can one explain the differences in trust in the EU? 
Kako objasniti razlike u povjerenju u EU?
To identify the factors affecting the trust, we included all the three explanatory models (the post-materialist changes, social capital and situational reaction models) in a regression equation, adding an additional indicator of situational reaction (opportunism index) and the measure of economic development (per capita GDP). 
Da bismo identificirali čimbenike koji su najsnažnije povezani s povjerenjem i odgovorili na početno pitanje, u regresijsku smo jednadžbu uvrstili pokazatelje svih triju eksplanatornih modela {modela postmaterijalističke promjene, modela društvenog kapitala i modela situacijske reakcije), dodatni pokazatelj situacijske reakcije {indeks oportunizma) i mjeru gospodarske razvijenosti (BDP po stanovniku).
The results of this multivariate analysis are shown in Table 3. 
Rezultate provedene multivarijatne analize prikazuje tablica 3.
Although because of the size of the overall sample (about 35,000 respondents) seven of the nine indicators reach the level of statistical significance set in advance (p<.01), the most powerful predictor of trust in the EU is trust in the national institutions. 
Premda zbog veličine ukupnog uzorka {oko 35 000 ispitanika) sedam od devet pokazatelja doseže unaprijed zadanu razinu statističke značajnosti {p<.01), najsnažniji je prediktor povjerenja u EU povjerenje u institucije unutar zemlje.
This finding corroborates Anderson's thesis (1998), according to which citizens, when they do not have enough information about the EU, use an evaluation of local (national) institutions and government as proxy. 
Taj se nalaz poklapa s već spomenutom Andersonovom tezom (1998), prema kojoj se građani, zbog nedostatka informacija o EU, koriste procjenom lokalnih institucija i vlasti kaoproxyjem.
Contrary to our expectations, the effect of the economic development indicator (GDP) on trust in the EU is rather small. 
Protivno očekivanju, pokazatelj gospodarske razvijenosti (BDP) nije se pokazao čimbenikom koji snažno utječe na povjerenje u EU.
How should this be interpreted? 
Kako to protumačiti?
Setting aside the issue of how reliable an indicator of the state of economy the GDP is, it is possible that GDP has an indirect, rather than direct, influence expressed through non-economic or exogenous variables.ix The analysis of the cross-correlations points to the significant linkages between the degree of economic development and socio-cultural indicators. 
Ostavljajući po strani raspravu o tome koliko je BDP pouzdan pokazatelj gospodarskog stanja, moguće je da je utjecaj BDPa neizravan, tj. da se većim dijelom iskazuje utjecajem negospodarskih, tzv. egzogenih varijabli.ix Analiza tablice korelacija upućuje na značajnu poveznost stupnja gospodarske razvijenosti sa sociokulturnim pokazateljima.
11 To test this hypothesis fully an application of the modelling techniques will be required (Arminger and Clogg, 1995)* 
x Dakako, za provjeru teze o neizravnom učinku bit će potreban novi rad i primjena tehnika modeliranja (Arminger & Clogg, 1995).
In a summary of the findings of the analysis of trust in the EU, it is important to stress two things. 
Sažimljući nalaze analiza povjerenja u EU, važno je naglasiti dvije stvari.
Firstly, trust in the EU is significantly greater in the set of successful transition countries. 
Prvo, povjerenje u EU značajno je veće u skupini tranzicijski uspješnih zemalja.
Countries still searching a way out of the transition-caused recession and anomie are markedly more distrustful of the EU. 
Zemlje koje još uvijek traže izlaz iz tranzicijske recesije i anomije obilježava veće nepovjerenje.
Secondly, our analysis indicates that socio-cultural dimensions are important predictors of the trust. 
Drugo, naše analize pokazuju da su sociokulturni čimbenici važan prediktor razine povjerenja.
Nevertheless, since a series of methodological restrictions rendered distinguishing between economic and non-economic effects impossible, the domination of the latter in the regression analysis should be taken with caution. 
Budući da zbog niza metodoloških ograničenja nije moguće precizno odrediti (ni razdvojiti) ukupni utjecaj gospodarskih i negospodarskih čimbenika, prevlast posljednjih u prikazanoj regresijskoj analizi valja uzeti s oprezom.
In the previous sections we have attempted to answer two questions: how far is Croatia, value-wise, from the EU, and what determines trust in the EU? 
U prethodnim smo odjeljcima nastojali odgovoriti na dva pitanja: koliko je Hrvatska u vrijednosnom smislu udaljena od EU-a i što, zapravo, utječe na povjerenje u EU.
The answer to the first question is that in most of the dimensions - with an exception of satisfaction with the government Croatia seems to be similar to the 10 accession countries. 
Odgovor na prvo pitanje jest da smo u većini dimenzija - izuzetak je zadovoljstvo političkom vlašću - identični društvima koja upravo postaju članice EU-a (10 zemalja pristupnica).
When trust in the EU is considered, the crucial factor turned out to be the confidence of the respondents in the institutions of their own societies. 
Kada je pak riječ o povjerenju u EU, temeljnim se čimbenikom pokazalo povjerenje ispitanika u institucije matičnih društava.
Anderson (1998) offered an explanation of this finding: we make an assessment of institutions we do not have enough information or experience about according to an assessment of the work of comparable institutions about which we do have information. 
Anderson (1998) ponudio je logično tumačenje tog nalaza: procjenu institucija o kojima nemamo dovoljno informacija i/ili iskustva donosimo na temelju procjene rada usporedivih institucija o kojima imamo podatke.
In other words, respondents, particularly those with lower levels of education, often judge transnational institutions on the basis of their perception of national institutions. 
Drugim riječima, ispitanici, osobito oni slabijeg obrazovanja, o transnacionalnim institucijama često sude na temelju stajališta o nacionalnima.
Both our answers indicate the importance of measures that would help increasing convergence in values with the EU. 
Oba naša odgovora jasno upućuju na važnost mjera kojima bi se povećala vrijednosna konvergencija s EU-om.
The point of such measures, of course, is not just to facilitate and speed up Croatian integration into the EU, but, primarily, to achieve a greater level of social trust, economic success and political stability. 
Smisao tih mjera, dakako, nije samo olakšanje i ubrzanje integriranja Hrvatske u EU već, ponajprije, ostvarenje veće razine društvenog povjerenja, gospodarske uspješnosti i političke stabilnosti.
Although it may sound trivial, it should be emphasized that the desire for a value change must not be motivated by political correctness, or the need to present ourselves more favourably to those whose club we want to enter, but by efforts to improve the Croatian reality. 
Premda se to može činiti trivijalnim, potrebno je jasno istaknuti kako želja za promjenom nekih vrijednosnih sklopova nije motivirana “političkom korektnošću”, odnosno potrebom da se dopadnemo onima u čiji klub želimo ući, već nastojanjem da se unaprijedi hrvatska stvarnost.
Six brief recommendations we present in conclusion are based on the previous analyses, as well as on authors' earlier research (Štulhofer, 2001; Štulhofer and Rimac, 2002). 
Zajedničku EU kulturu autori rada ne shvaćaju kao vrijednost po sebi, već kao nešto što svakodnevni život u okupljenim društvima čini ugodnijim i uspješnijim.
Fight against corruption. 
Borba protiv korupcije.
The objective is to halt the spread of cynicism and opportunism, particularly among youth (Štulhofer and Rimac, 2002). 
Cilj je zaustaviti širenje cinizma i oportunizma, osobito među mlađim generacijama (Štulhofer i Rimac, 2002).
In order to achieve this it is necessary to step up the work of the existing institutions (particularly the recently established office against corruption) and their presence in the media. 
Kako bi se to postiglo, potrebno je intenzivirati djelovanje postojećih službi, osobito novog odjela za borbu protiv korupcije, dijelom i medijskom zastupljenošću.
Anti-corruption campaign must be systematic, meaning that it should start in one sector, and then move to others. 
Kampanja bi trebala biti sustavna, što znaci da je valja započeti u jednom sektoru, a potom prenositi u druge.
Improving the openness and independence of the media, as well as their analytical scope and responsibility. 
Unaprjeđivanje otvorenosti i neovisnosti, ali i kritičnosti i odgovornosti medija.
The objective is to facilitate a better understanding of social decisions and to improve, through public awareness and pressure, the process by which they are made. 
Cilj je omogućiti bolje razumijevanje društvenih odluka i, pritiskom javnosti, unaprijediti proces njihova donošenja.
Higher quality media can help the growth of trust in institutions in two ways: by increasing trust in one's own work, and by increasing the quality of the political decision-making, which will result in an increase in trust the citizens place in the government. 
Kvalitetniji mediji utječu na povećanje povjerenja u institucije na dva načina: povećavajući povjerenje u vlastiti rad, te povećavajući kvalitetu donošenja odluka, što (dugoročno) rezultira rastom povjerenja građana u vlast.
Increasing the effectiveness of the judiciary. 
Povećanje djelotvornosti pravosuđa.
The objectives are to increase the trust of the citizens in institutions and particularly to increase generalised trust. 
Ciljevi su povećanje povjerenja građana u institucije i, osobito, poticanje generaliziranog povjerenja.
As is well known, generalised trust cannot develop in a society in which it can be easily taken advantage of. 
Činjenica je, naime, da se povjerenje ne može razvijati u sredini u kojoj se može lako izigrati.
If free riders are not effectively sanctioned, trust and spirit of cooperation will evaporate. 
Ako tzv. neplatiše (free riders) nisu brzo i učinkovito sankcionirani, povjerenje i kooperativnost kopne.
At the moment, the duration of legal procedures in Croatia is pushing social trust to the edge of irrationality. 
Trenutačno, trajanje sudskih procesa u Hrvatskoj gura društveno povjerenje prema rubu iracionalnosti.
Increasing public information about the EU. 
Povećanje informiranosti javnosti o EU.
The objective is to improve the quality of trust in the EU via better knowledge of its role and activities, and greater use of its programmes and services. 
Cilj je povećanje kvalitete povjerenja u EU boljim poznavanjem njegove uloge i aktivnosti, te većim korištenjem njegovih programa i pravosudnih usluga.
Although according to the data of the Ministry for European Integration more than 95% of citizens have heard of the EU, the knowledge of the Croatian public about the activities, structure and procedures of the EU is still very modest. 
Premda je, prema podacima Ministarstva za europske integracije, više od 95% građana čulo za EU, znanje hrvatske javnosti o djelatnostima, strukturi i procedurama EU-a, prema našemu mišljenju, još je uvijek skromno.
The formal educational system in Croatia has to assume a central role in providing systematic information about the EU. 
Najvažniju ulogu u sustavnom informiranju o EU mora preuzeti obrazovni sustav.
Improving the educational level of the population. 
Unaprjeđivanje obrazovne i civilizacijske razine populacije.
The objectives are to increase value convergence and improve the capacity of the public to obtain and understand relevant information (***, 2003a). 
Ciljevi su poticanje vrijednosne konvergencije i povećanje kapaciteta javnosti za pribavljanje i razumijevanje informacija.
In order to accomplish this, a fundamental reform of the educational system, at all levels, is necessary. 
Za ostvarivanje tih zadataka nužna je temeljita reforma obrazovnog sustava na svim razinama.
Bearing in mind that Croatia is lagging behind the educational average of the EU (10% of college educated people, in comparison to the EU average of 17%, *** 2003a:5; ***, 2003b: 13), it is of particular importance to introduce fundamental changes in the system of higher education. 
Imajući na umu da Hrvatska izrazito zaostaje za obrazovanim prosjekom EU-a (10% visokoobrazovanih u Hrvatskoj prema 17% u EU; ***, 2003a: 5; ***, 2003b: 13), osobito važnim smatramo promjene u sustavu visokog obrazovanja.
In order to achieve this, a number of actions must be carried out with the task of: 
Kako bi se to postiglo, nužno je provesti niz akcija sa zadatkom:
• attaining greater professionalism in the public services, which, apart from setting up a cult of expertise and professional ethics, also requires an effective division of political from economic roles; where interests of the ruling party are above the public ones, professionalism is necessarily in short supply; 
• ostvarivanja veće profesionalnosti ljudi na vlasti, što, osim uspostave kulta stručnosti i profesionalne etike, obuhvaća i brižljivo razdvajanje političkih od gospodarskih uloga (usp. stranačko nominiranje ravnatelja javnih poduzeća); u sredini u kojoj su stranački interesi iznad javnih, profesionalnost je nužno deficitarna;
• creating greater transparency of the work in the ministries and other government offices and establishing a more timely and comprehensive dialogue between the decision-makers and the public; 
• ostvarivanja veće transparentnosti rada ministarstava i Vlade, te, poglavito, ažurnijega i potpunijeg obraćanja javnosti kako bi se objasnili i argumentirali razlozi za donošenje određene odluke;
• personalising responsibility for decisions made; faulty decisions and inadequate practices for which no one is liable remain the basic source of the lack of trust in institutions. 
• stroge personalizacije odgovornosti za propuste i pogreške učinjene u “zoni odgovornosti” pojedinog djelatnika/djelatnice - bez obzira na to je li riječ o neadekvatnoj institucionalnoj praksi ili pogrešnoj odluci; promašaji vlasti za koje nitko ne odgovara i neresponzivnost institucija sustava temeljni su izvor nepovjerenja građana.
I Inglehart recently demonstrated that the West and the East differ significantly in their levels of post-materialism (Inglehart and Baker, 2000). 
I Inglehart je nedavno pokazao kako se “Zapad” i “Istok” zamjetno razlikuj-u u zastupljenosti postmaterijalističkih vrijednosti (Inglehart & Baker, 2000).
II For empirical confirmation cf Deflem and Pampel (1996). 
II Za empirijsku potvrdu usp. Deflem i Pampel (1996).