natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Salonika Council (2003) stated that “the pace of negotiations (with Bulgaria and Romania) will be maintained, and these will continue on the same basis and principles that applied to the ten acceding states with each candidate judged on its own merits. 
Europsko je vijeće u Solunu navelo da će se” ... pregovori s Bugarskom i Rumunjskom nastaviti na istoj osnovi i načelima koji su se primjenjivali za deset pristupnih država tako da će se svaki kandidat procjenjivati na temelju vlastitih mjerila.
Building on significant progress achieved, the Union supports Bulgaria and Romania in their efforts to achieve the objective of concluding negotiations in 2004, and invites them to step up their preparations on the ground. 
Na temelju značajnog postignutog napretka Unija podržava Bugarsku i Rumunjsku u njihovim naporima da postignu cilj dovršetka pregovora tijekom 2004, te ih poziva da nastave svoje pripreme.
Discussions or agreement on future policy reforms, or the new financial perspective, will neither impede the pursuit and conclusion of accession negotiations nor be prejudged by the outcome of these negotiations.” 
Rasprava ili dogovor o budućim reformama politike ili novog financijskog okvira neće ograničiti napredak pregovora i zaključivanje pristupnih pregovora niti prejudicirati ishod tih pregovora“.
The Copenhagen Council (2002) recalled its decision from Helsinki (1999) that Turkey is a “candidate state destined to join the Union on the basis of the same criteria as applied to the other candidate states”. 
Europsko je vijeće u Kopenhagenu (2002) ponovilo svoju odluku iz Helsinkija (1999) da je Turska “kandidatkinja određena da se pridruži Uniji na osnovi istih kriterija koji su se primjenjivali na druge zemlje“.
When Croatia was given the candidate status, the Council in Brussels stated following “The European Council... confirms that the negotiations will be based on Croatia's own merits and that the pace of accession will depend solely on Croatia's progress in meeting the requirements for membership”. 
Kad je Hrvatska dobila status kandidatkinje, Europsko je vijeće u Briselu priopćilo: “Europsko vijeće... potvrđuje da će se pregovori temeljiti na individualnoj sposobnosti Hrvatske i da će napredak pristupanja ovisiti isključivo o napretku Hrvatske u ispunjavanju uvjeta za članstvo.”
So the European Council confirms that the criteria will be the same, but differences in wording might lead to conclusion that it acknowledges that the EU is a moving target and that the timeframe does matter. 
Dakle, Vijeće je potvrdilo da će kriteriji ostati isti, ali razlike u tekstu upućuju na zaključak da Vijeće pokazuje kako je EU “pokretna meta” i kako je vrijeme pristupanja važno.
vi This is evaluated upon functioning of the institutions designed to respect liberty, democracy and human rights (parliament, executive, judiciary). 
vi To se vrednuje na temelju funkcioniranja institucija koje trebaju osigurati poštovanje slobode, demokracije i ljudskih prava (parlament, izvršna vlast, sudstvo).
They have to be stable and guarantee the rule of law, i.e. they protect individual rights and freedom in practice. 
One moraju biti stabilne i jamčiti vladavinu prava, tj. poštovati prava i slobode pojedinaca u praksi.
vii The European Commission evaluates the effectiveness of a market economy on the basis of following: the equilibrium between supply and demand established by the free interplay of market forces (prices and trade liberalization); absence of significant barriers to market entry (establishment of new firms) and exit (bankruptcies, liquidations); the legal system, including the regulation of property rights; macroeconomic stability achieved, including price stability, sustainable public finances and external accounts; the existence of broad consensus about the essentials of economicpolicy and sufficiently developed financial sector to channel savings towards productive investments. 
vii Europska komisija vrednuje djelotvornost tržišnoga gospodarstva na temelju ravnoteže između ponude i potražnje uspostavljene djelovanjem tržišnih sila (liberalizacijom cijena i trgovine), nepostojanja većih zapreka za ulazak (otvaranje novih poduzeća) i izlazak s tržišta (u smislu stečaja i likvidacije postojećih); uspostavljenog sustava tržišnih zakona (uključujući regulative vlasničkih odnosa);postignute makroekonomske stabilnosti, uključujući stabilnost cijena, održivost javnih fnancija i bilancu plaćanja s inozemstvom; postojanja konsenzusa o ključnim pitanjima gospodarske politike zemlje i dovoljno razvijenoga financijskog sektora koji može usmjeriti štednju prema proizvodnom ulaganju.
viii This date corresponds with the planned date for finalizing preparations in Croatia. 
viii Taj datum odgovara planiranom datumu za dovršetak priprema u Hrvatskoj.
Originally, it was targeted so as to catch up Bulgaria and Romania in the “next” round of enlargement. 
Izvorno je planirano “hvatanje” Bugarske i Rumunjske, kako bi im se Hrvatska mogla pridružiti u “drugom” krugu proširenja.
ix SAP conditions include conditions defined in the so-called “regional approach”, i.e. conditions defined by the Council in its Conclusions of 29 April 1997 and 21-22 June 1999, the content of the final declaration of the Zagreb Summit of 24 November 2000 and Salonika agenda. 
ix Proces stabilizacije i pridruživanja obuhvaća uvjete definirane tzv. regionalnim pristupom, tj. uvjete definirane zaključcima Vijeća od 29. travnja 1997. i 21-22. lipnja 1999, deklaracijom Zagrebačkog summita od 24. studenoga 2000. i Solunskom agendom.
They include co-operation with the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY), regional cooperation and other related issues (such as refugee return, fight against corruption etc). 
Ti dokumenti podrazumijevaju suradnju s Međunarodnim sudom u Haagu (ICTY), regionalnu suradnju i ostala pitanja povezana s tim (npr. povratak izbjeglica, borba protiv korupcije itd.).
x Such an approach can be explained by the fact that in the period before accession significant progress was made in terms of negative integration, i.e. elimination of customs duties and quantitative restrictions. 
x Takav pristup može se objasniti činjenicom da je prije pristupanja postignut značajan napredak u smislu negativne integracije, tj. uklanjanja carina i kvantitativnih ograničenja.
Effects of other integration policies are likely to be felt in a longer period. 
Učinci ostalih politika integracije trebali bi se osjetiti u duljem roku.
A similar approach is also used in numerous studies, such as, Baldwin, Francois and Portes, 1997; Keuschingg and Kohler, 1999; European Commission, 1997; Gros, Crum and Turmann, 2004. 
Sličan je pristup korišten u brojnim studijama, npr. u Baldwin, Francois, Portes, 1997; Keuschingg i Kohler, 1999; European Commission, 1997; Gros, Crum, Turmann, 2004.
For summarized findings of these approaches see Boromisa (2004b:14). 
Za sažeti prikaz tih istraživanja vidjeti Boromisa (2004b:14).
xi Integration into the EUmeans inclusion into the internal market, i.e.free movement of goods, persons, services and capital. 
xi Integracija u EU podrazumijeva uključivanje u jedinstveno tržište, tj. u slobodno kretanje roba, usluga, osoba i kapitala.
However, in this paper we examine only product market integration. 
U ovom radu razmatramo samo integraciju tržišta proizvoda.
Removal of trade barriers means dismantling of existing barriers (e.g. tariffs, quotas, voluntary export restrictions) and harmonization of policies (e.g. agriculture, competition, trade and industrial). 
Uklanjanje trgovinskih prepreka znači uklanjanje postojećih ograničenja (npr. carina, kvota, dobrovoljnih ograničenja izvoza) te usklađivanje politika (npr. poljoprivredne, politike tržišnog natjecanja, trgovinske i industrijske).
xii Negative integration denotes the removal of discrimination in economic rules and policies, while positive integration refers to the transfer to common institutions. 
xii Negativna integracija označava uklanjanje diskriminacije u pravilima i ekonomskim politikama, dok pozitivna integracija označava prijelaz na zajedničke institucije.
For more see Pelkmans (1997). 
Više o tome vidjeti u Pelkmans (1997).
xiii Ex ante estimation ofpotential economic effects of enlargement is dealt with under the heading Economic impact of enlargement. 
xiii Više o ex ante procjeni potencijalnog ekonomskog učinka proširenja vidjeti u Ekonomski učinci proširenja.
xiv This part of the paper relies on calculations in my Ph. D. thesis, while the data used are mainly Eurostat, and to the lesser extent IMF and Croatian Bureau of Statistics. 
xiv Ovaj dio rada temelji se na izračunu sadržanome u doktorskoj disertaciji (Boromisa, 2004b).
If no source is explicitly stated, the default is Boromisa (2004b). 
Korišteni podaci uglavnom su podaci Eurostata, a manje IMFa i Državnog zavoda za statistiku.
xv One of the indices that can be used for measuring intra-industry trade (IIT) is the Grubell-Lloyd index (GL) (more about IIT indices see Gullstrand, 2002). 
xv Jedan od pokazatelja koji se može iskoristiti za mjerenje intraindustrijske razmjene (IIT) jest Grubell-Lloydov indeks (GL) (više opokazateljima IIT vidjeti u Gullstrand, 2002).
The GL index, calculated on the two-digit level of combined nomenclature, for Croatia towards EU-15 was 0.46, while towards the EU-25 is 0.5 (Boromisa, 2004b). 
GL indeks, izračunat na dvoznamenkastoj razini kombinirane nomenklature za Hrvatsku prema EU-15 iznosi 0,46, a prema EU-25 raste na 0,5 (Boromisa, 2004b).
IIT towards the EU-25 is greater than towards EU-15. 
Dakle, razina IIT prema EU-25 se povećava u odnosu na EU-15.
xvi Issue of the size of the next enlargement round is dealt with under heading Capacity of enlarged European Union to absorb new members. 
xvi Pitanja povezana s veličinom idućeg kruga proširenja razmatrana su u dijelu Sposobnost Europske unije da prihvati nove članice.
xvii This concerns multilateralization of individual free trade agreements. 
xvii To se odnosi na multilateralizaciju individualnih ugovora o slobodnoj trgovini.
It should be noted that Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland may also apply for membership. 
Usto valja napomenuti da Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska također mogu zatražitiprimanje u članstvo.
Ukraine, Belarus, Moldova and some Black Sea countries, as well as Russia may also eventually become candidates. 
Konačno, Rusija, Ukrajina, Bjelorusija, Moldavija i neke crnomorske države možda također mogu postati kandidatkinje.
Such a development, if Croatia does not intensify its efforts for economic reform, can significantly jeopardize its competitiveness on these markets and EU market. 
Takav razvoj događaja, ako Hrvatska ne provede ekonomske reforme, može ugroziti konkurentnost njezinih proizvoda na tim tržištima, ali i na tržištu EU.
xxi Openness is defined as share of trade/proportion of GDP. 
xxi Otvorenost je definirana kao udio trgovine u BDP-u.
Percentage of exports in GDP in the same period decreased from 49 to 24%. 
Udio izvoza u BDP-u u istom je razdoblju pao s 49 na 24%.
xxii This can be illustrated by unit export price defined as value of total exports (in euros) over its quantity (in kg). 
xxii To se može ilustrirati jediničnom izvoznom cijenom definiranom kao omjer ukupne vrijednosti izvoza (u eurima) i njegove količine (u kg).
xxiii We would not speculate on date of accession, since it depends on too many factors, some of which are identified here. 
xxiii Nećemo spekulirati o datumu pristupanja jer on ovisi o prevelikom broju činitelja, od kojih smo neke naveli.
For the dates by which we consider Croatia is likely to be evaluated by the European Commission as capable of meeting membership criteria see, for instance Boromisa (2002). 
O roku u kojemu bi Komisija mogla procijeniti da Hrvatska ispunjava uvjete za članstvo vidjeti npr. Boromisa (2002).
It should also be noted that the risk of delays in the ratification procedure rises with the number of the EU member states (i.e. number of national parliaments that have to ratify the accession treaty). 
Ujedno treba naglasiti da s brojem članica EU (tj. brojem nacionalnih parlamenata koji moraju potvrditi ugovor) raste i rizik za dugotrajan (ili čak neuspješan) postupak ratifikacije pristupnog ugovora.
xxiv This statement relies on the fact that there is no obligation go contribute to the EU budget before full membership. 
xxiv Ta tvrdnja, koju bi trebalo podrobnije analizirati, temelji se na činjenici da nema obveze uplaćivanja u proračun EU prije punopravnog članstva.
xxv However, one should be aware that some of the necessary, but politically tough decisions are “justified” as requirements for the EU. 
xxv Neke nužne, ali politički teške odluke “opravdavaju ” se zahtjevima EU.
If other options are considered, new “excuses” for unpopular decisions such as decreasing public expenditure are to be found. 
Ako se razmatraju drugačije opcije, moraju se naći novi “izgovori ” za nepopularne odluke, kao one o smanjenju javne potrošnje.
This might lead to the government losing popularity, which is not the favorite option of (any) government. 
To može rezultirati gubitkom potpore Vladi, što nije omiljena opcija nijedne Vlade.
TRADE INTEGRATION AND CROATIAN ACCESSION TO THE EUROPEAN UNION 
TRGOVINSKA INTEGRACIJA I PRIDRUŽIVANJE HRVATSKE EUROPSKOJ UNIJI
This paper assesses the trade criteria for EU membership and the extent to which Croatia fulfills those criteria. 
Svrha rada je pobliže ispitivanje trgovinskih kriterija za članstvo u EU i mjere u kojoj ih Hrvatska ispunjava.
The relationship between trade criteria and the economic ability to pursue EU accession is discussed and a gravity model of Croatian trade is constructed in order to measure the level of trade diversification achieved in an objective manner. 
U tom se cilju razmatra odnos trgovinskih kriterija i ekonomske spremnosti za članstvo u EU te se konstrukcijom gravitacijskog modela pokušava objektivno ocijeniti stupanj restrukturiranja robne razmjene koji je Hrvatska postigla.
Significant trade biases towards the former Yugoslav republics are found as well as an emerging bias in imports from Central and Eastern European countries (CEEC). 
Nalazi rada upućuju kako u hrvatskoj robnoj razmjeni još uvijek postoje značajne pristranosti prema bivšim jugoslavenskim republikama, a zamjećuje se i pristranost prema uvozu iz zemalja srednje i istočne Europe.
Moreover, the process of trade liberalization that was promoted recently did in general not significantly contribute to trade diversification towards countries with which preferential trade agreements had recently been concluded, rather reinforced existing biases, although there are some differences between export and import flows. 
Također, liberalizacija međunarodne razmjene provedena u posljednjih nekoliko godina nije generalno potaknula nastavak njezina preusmjeravanja prema zemljama s kojima su sporazumi zaključeni, već je ojačala pristranost u trgovini s pojedinim bivšim jugoslavenskim republikama, iako postoje razlike u dinamici između strukture izvoza i strukture uvoza.
In order to mitigate the consequences of delays in the integration processes, reduce long-term costs of trade restructuring and encourage the trade integration with the EU necessary for successful accession, Croatia should seek to eliminate the remaining institutional barriers to trade with the EU. 
Kako bi ublažila posljedice kašnjenja u integracijskim procesima i smanjila dugoročne troškove restrukturiranja robne razmjene te potaknula trgovinsku integraciju s EU nužnu za uspješno članstvo, Hrvatska bi trebala ukloniti preostale institucionalne zapreke trgovini.
Also, the continuation and faster implementation of structural reforms are necessary preconditions for an increase of openness in trade. 
Osim toga, nastavak i ubrzanje strukturnih reformi nužni su za povećanje ukupne trgovinske otvorenosti.
trade integration, preferential trade agreements, gravity analysis, Croatia 
trgovinska integracija, preferencijalni trgovinski ugovori, gravitacijski model, Hrvatska
The fall of the Iron Curtain and the subsequent integration of CEEC into the EU economy can probably best be traced through the dynamics of trade integration. 
Pad željezne zavjese i integraciju zemalja srednje i istočne Europe u gospodarstvo EU koja je uslijedila vjerojatno se najbolje moglo pratiti praćenjem dinamike trgovinske integracije.
The conclusion of Association agreementsi in mid-1990s liberalized trade among them and created the opportunity for the expansion of bilateral trade. 
Sporazumima o pridruživanju sredinom 1990-ih liberaliziran je trgovinski režim između tih zemalja, što je stvorilo prilike za snažnu ekspanziju međusobne razmjene.
The transition countries that were the fastest and most successful in implementing economic reforms also managed to make the best use of the new opportunities to expand trade. 
1 Tranzicijske zemlje koje su bile najbrže i najuspješnije u provođenju reformi ujedno su i najbolje uspijevale iskoristiti novonastale prilike za ekspanziju razmjene.
However, trade integration was not always a success story. 
Naravno, trgovinska integracija nije bila samo priča o uspjehu.
Fears of rapid expansion of labor-intensive imports (so called “sensitive products”) from the CEEC and resulting employment losses in labor-intensive industries prompted the EU to keep barriers on imports of sensitive products. 
Strah od ekspanzije uvoza tzv. osjetljivih, radnointenzivnih proizvoda iz zemalja srednje i istočne Europe i gubitka zaposlenosti potaknuo je članice EU na zadržavanje barijera za njihov uvoz dugo nakon početka trgovinske liberalizacije.
Thus EU policies towards the candidates did not always support rapid and complete integration. 
Stoga se ne može reći da su politike EU prema zemljama kandidatkinjama uvijek poticale njihovu brzu i potpunu integraciju.
The consequences of delays in the integration processes on the part of Croatia are discussed and proposals for policies to reduce the biases identified in Croatian trade patterns are provided as well. 
Razmatramo, također, i posljedice kašnjenja Hrvatske u integracijskim procesima te donosimo preporuke za uklanjanje pristranosti koje nalazimo u hrvatskoj međunarodnoj razmjeni.
In the first chapter the economic criteria for EU accession and the role of trade integration in fulfilling those criteria are discussed. 
U prvom poglavlju raspravljamo o ekonomskim kriterijima za pridruživanje EU i njihovu utjecaju na trgovinsku integraciju.
In addition to this, the results of more sophisticated studies based on gravity analysis of trade flows are presented. 
Usto navodimo i rezultate nešto sofisticiranijih istraživanja utemeljenih na gravitacijskoj analizi trgovinskih tokova.
Further on, a gravity model of trade flows is utilized in order to assess the trade integration of Croatia with the EU and the biases that characterize Croatian foreign trade. 
Također, koristeći se gravitacijskim modelom trgovinskih tokova, razmatramo razmjere trgovinske integracije Hrvatske u EU i preostale pristranosti koje postoje u hrvatskoj međunarodnoj razmjeni.
Finally, we conclude by proposing policies to reduce identified biases. 
Konačno zaključujemo preporukama za njihovo ublažavanje.
TRADE INTEGRATION AND ECONOMIC CRITERIA FOR EUROPEAN UNION ACCESSION 
TRGOVINSKA INTEGRACIJA I EKONOMSKI KRITERIJI ZA PRIDRUŽIVANJE EUROPSKOJ UNIJI
The European Council in Copenhagen in 1993 decided on a number of criteria for accession to be met by applicant countries. 
Kriteriji koje zemlje kandidatkinje moraju ispuniti utvrđeni su na sjednici Europskog vijeća u Kopenhagenu 1993. godine.
These “Copenhagen criteria” constitute political and economic requirements for membership and requirement of the ability to assume obligations arising from membership or institutional capacity for membership. 
Kopenhaški kriteriji obuhvaćaju političke i ekonomske uvjete za članstvo te sposobnost preuzimanja obveza koje proizlaze iz članstva, odnosno podrazumijevaju postojanje institucionalnog kapaciteta za članstvo.
Economic criteria are defined as “the existence of a functioning market economy” and “the capacity to cope with competitive pressures and market forces within the Union” (European Commission, 2001). 
Ekonomski kriteriji definirani su dvojako, kao “postojanje djelotvornoga tržišnoga gospodarstva” te kao “sposobnost nošenja s konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama unutar Unije” (European Commission, 2001).
Fulfillment of the first criterion, the existence of a functioning market economy, is necessary before the Council can make a positive decision on accession, based on the opinion of the Commission, while it is important that the second criterion, if not yet fulfilled, can be expected in the near future, between the positive decision taking place and the actual moment of accession. 
Pri tome je zadovoljenje prvog kriterija, odnosno ocjena o postojanju djelotvornoga tržišnoga gospodarstva nužna i prije nego Vijeće na temelju mišljenja Komisije donese pozitivnu odluku o pridruživanju EU, dok je zadovoljenje drugog kriterija, ako nije ispunjen, bitno očekivati barem u bliskoj budućnosti, nakon donošenja pozitivne odluke, a prije samoga pridruživanja.
Although straightforward interpretation of the economic criteria might envisage an examination of trade integration between potential candidates and the Union, the Commission actually seeks for a mixture of different, more and less measurable, characteristics of the candidates' economies. 
Iako bi se ti kriteriji u doslovnom tumačenju mogli svesti na provjeru razine trgovinske integracije potencijalnih kandidata u unutrašnje tržište Unije, prema tumačenju Komisije oni su zapravo mješavina različitih, lakše i teže mjerljivih obilježja njihovih gospodarstava.
Concretely, in the first economic criterion, the Commission seeks to assess whether (1) an equilibrium between demand and supply has been established by the free interplay of market forces and whether prices, as well as trade, are liberalized; (2) significant barriers to market entry (establishment of new firms) and exit (bankruptcies) are absent; (3) the legal system, including the regulation of property rights, is in place, with laws and contracts being enforceable; (4) macroeconomic stability has been achieved, including adequate price stability and sustainable public finances and external accounts; (5) there is a broad consensus about the essentials of economic policy; and finally (6) the financial sector is developed sufficiently well to channel savings towards productive investment. 
Konkretno, Komisija u sklopu prvoga kriterija ocjenjuje (1) postojanje ravnoteže između ponude i potražnje, slobodu njihove interakcije i dosegnutu razinu liberalizacije trgovine i cijena, (2) nepostojanje značajnih zapreka za ulazak na tržište i izlazak s njega, (3) sposobnost pravnog sustava za zaštitu vlasničkih prava, provođenje zakona i osiguranje ispunjavanja ugovora, (4) postignuti stupanj makroekonomske stabilnosti i stabilnosti cijena te održivost javnih financija i salda tekućeg računa platne bilance, (5) postojanje širokog konsenzusa o osnovama ekonomske politike i (6) razvijenost financijskog sustava koja bi trebala biti dovoljna da se štednja usmjerava u proizvodne investicije.