natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The basic reasons are the inadequate and inconsistent application of the financial system laws and regulations, in particular inadequate protection of the interests of creditors and owners and problems with bankruptcy laws and procedures, because of which legal uncertainty prevails. 
Osnovni su razlozi neadekvatna i nekonzistentna primjena zakona i propisa, neadekvatna zaštita interesa kreditora i vlasnika te problemi sa stečajnim pravom i postupkom, zbog čega prevladava pravna nesigurnost.
• There is also a considerable delay in the introduction of market principles in the infrastructure, which covers energy, road and rail transportation, telecommunications and water supply. 
• Izraženo je i zaostajanje u uvođenju načela tržišnog poslovanja u infrastrukturu, koja pokriva energetiku, cestovni i željeznički promet, telekomunikacije i vodoopskrbu.
Low values of transition indicators are statistically highly correlated with the private sector share of GDP. 
Zanimljivo je da su tranzicijske slabosti, tj. niske vrijednosti tranzicijskih pokazatelja statistički usko povezane s udjelom privatnog sektora.
Croatia had in 2000 the lowest private sector share in GDP of all the central European countries, only 60%, the same as Macedonia, Ukraine and some Central Asian economies. 
Hrvatska je od svih srednjoeuropskih zemlja 2000. godine imala najniži udio privatnog sektora u BDP-u, samo 60%, jednako kao i Makedonija, Ukrajina i neke kavkaske i srednjoazijske države.
Figure 1. 
1).xi
In competition policy, it took these countries 3.5 years on average for this increase, and in non-bank financial institutions 3.8 years. 
U politici tržišnog natjecanja za taj je pomak bilo u prosjeku potrebno 3,5 godina, a za tržište vrijednosnica 3,8 godina.
Convergence to the EMU 
Konvergencija prema EMU
To what extent do Croatia and the CE transition economies already meet the macroeconomic conditions for joining the EMU? 
Koliko Hrvatska i tranzicijska gospodarstva središnje Europe već sada ispunjavaju makroekonomske uvjete za pristup EMU?
To answer this question it is necessary to recall that the decision on the initial members of the EMU was made in 1998 based on the data for 1997, and that enlargement of the EU to Cyprus, Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia is expected in 2004. 
Za odgovor na to pitanje treba se prisjetiti da je odluka o inicijalnim članicama EMU donesena 1998. na osnovi podataka za 1997. godinu, te da se proširenje EU zemljama tzv. prvog vala - Cipar, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija - očekuje 2004. godine.
At that time, the Maastricht criteria had not been elaborated, so data for Germany served as the reference value (Table 3). 
U to vrijeme nisu još bili razrađeni maastrichtski kriteriji, pa su podaci za Njemačku služili kao referentna vrijednost (tabl.
This relates above all to public debt, which in all the transition economies is below 60% of GDP (though Croatia and Hungary are approaching the critical level), while in Greece, Ireland, Portugal and Spain the public debt amounted to 61-109% of GDP. 
To se posebice odnosi na javni dug, koji je u svim tranzicijskim zemljama ispod razine od 60% BDP-a (iako se u Hrvatskoj i Mađarskoj približava kritičnoj razini), dok je u Grčkoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj javni dug iznosio 61-109% BDP-a.
Croatia, the Czech Republic and Poland also meet the conditions for inflation, and Croatia, the Czech Republic and Slovenia the condition for the long-term interest rate on government bonds. 
Hrvatska, Češka i Poljska također ispunjavaju uvjet za inflaciju, a Hrvatska, Češka i Slovenija uvjet za dugoročnu kamatu na državne obveznice.
All the six CE countries meet the condition for exchange rate stability. 
Svih šest srednjoeuropskih zemalja ispunjava uvjet stabilnosti tečaja.
Croatia had a deficit of as much as 6.6% of GDP, highest in central Europe in 2001.xii However, transition economies were again much closer to meeting this criterion than Greece, Ireland, Portugal and Spain five years before they joined the EMU. 
Posebno zabrinjava pozicija Hrvatske, koja je s deficitom od čak 6,6% BDP-a najdalje od ispunjenja te norme.xiii Međutim, i za taj je kriterij prosječna vrijednost za tranzicijske zemlje povoljnija nego za Grčku, Irsku, Portugal i Španjolsku pet godina prije njihova pristupanja EMU.
One should also point out that the transition economies have to meet much more stringent inflation and interest rate criteria than Ireland, Portugal and Spain in the mid-nineties. 
Treba također istaknuti da tranzicijske zemlje danas trebaju ispuniti mnogo strože kriterije za inflaciju i kamatnu stopu nego što su morale Irska, Portugal i Španjolska sredinom devedesetih godina.
At the time, inflation and interest rates in the reference country, Germany, were considerably higher because of the macroeconomic pressures following German reunification. 
Tada je, naime, u Njemačkoj kao referentnoj zemlji inflacija (a s njome i kamatne stope) bila znatno viša zbog makroekonomskih pritisaka vezanih za ujedinjenje Zapadne i Istočne Njemačke.
Compared with the other CE countries, Croatia is in a sound position with respect to three criteria: inflation (it had the lowest rate of inflation in the first half of 2002, only 2.5%), long-term interest rates, and exchange rate stability. 
U odnosu prema drugim srednjoeuropskim zemljama, Hrvatska je u solidnoj poziciji glede triju kriterija: inflacije (Hrvatska je imala najnižu stopu inflacije u prvoj polovici 2002. godine, samo 2,5%), dugoročne kamate i stabilnosti tečaja.
However, together with the Czech Republic and Poland, Croatia needs to undertake considerable fiscal adjustment: the budget deficit needs to be cut by more than 3.5% of GDP. 
Međutim, zajedno s Češkom i Poljskom, Hrvatsku očekuje znatno fiskalno prilagođavanje: proračunski deficit potrebno je smanjiti za više od 3,5% BDP-a.
Another cause for concern is the high level of public debt (52% of GDP), particularly if one takes into account the rapid increase in debt in the second half of the nineties. 
Također zabrinjava visoka razina javnog duga od 52% BDP-a, pogotovo ako se uzme u obzir tendencija brzog porasta zaduženosti u drugoj polovici devedesetih godina (v. pogl.
This question is addressed in the next chapter. 
To se pitanje obrađuje u sljedećem poglavlju.
IDENTIFICATION OF MACROECONOMIC VULNERABILITIES 
IDENTIFIKACIJA MAKROEKONOMSKE RANJIVOSTI
The experience of some current members of EMU indicates that hopes about a steady fulfilment of the convergence criteria can unexpectedly and suddenly go sour. 
Iskustvo članica EMU pokazalo je da se nade o postojanom ispunjavanju kriterija konvergencije mogu neočekivano i naglo izjaloviti.
At the beginning of the nineties, when it seemed that the convergence process was almost complete, the EMS did not survive the burden of speculative attacks. 
Početkom devedesetih godina, kada se činilo da je proces konvergencije uspješno završen, Europski monetarni sustav (EMS) nije izdržao teret špekulativnog udara.
The grounds for the speculation were doubts that arose in financial markets that some members of the EMS would be able to mobilise adequate political support for the implementation of the remaining fiscal adjustment. 
Povod za špekulaciju bile su sumnje koje su se pojavile na financijskim tržištima da će članice EMS-a mobilizirati dovoljnu političku potporu za provedbu preostaloga fiskalnog prilagođavanja.
There were also concerns that exchange rates of some currencies within the EMS were overvalued. 
Također se pojavilo uvjerenje da je tečaj nekih valuta unutar EMS-a precijenjen.
The experience of Spain is particularly instructive. 
Osobito je poučan primjer Španjolske.
At the beginning of the nineties Spain was growing very rapidly, it enjoyed the confidence of international capital markets and attracted large inflows of foreign capital. 
Ona se početkom devedesetih godina vrlo brzo razvijala, uživala povjerenje međunarodnih financijskih tržišta i privlačila velike pritoke stranog kapitala.
Convergence seemed within striking distance. 
Konvergencija se činila neupitnom.
However, wages began to rise rapidly in an environment of expansion, leading to higher inflation and undermining competitiveness of the economy, so that in 1992 Spain was forced to devalue the peseta. 
Međutim, plaće su u uvjetima ekspanzije počele vrlo brzo rasti, što je povećalo inflaciju i ugrozilo konkurentnost gospodarstva, tako da je Španjolska bila prisiljena 1992. devalvirati pesetu.
Since Croatia and the other CE countries also face high current account and fiscal deficits, and inflows of capital are creating a more or less constant pressure on exchange rates and monetary policy, the question arises as to whether they too will face a similar fate, irrespective of the high degree of macroeconomic stability already achieved. 
Budući da Hrvatska i druge srednjoeuropske zemlje također imaju problema s visokim deficitima tekuće bilance plaćanja i državnog proračuna, te da priljev stranog kapitala stvara više-manje neprekidan pritisak na tečaj i monetarnu politiku, postavlja se pitanje čeka li i njih slična sudbina, bez obzira na to što su po mnogočemu već postignule zavidnu makroekonomsku stabilnost.
To answer this question, it is necessary to establish the actual degree of macroeconomic stability and the main points of vulnerability at the macroeconomic level. 
Za odgovor na to pitanje potrebno je utvrditi realni stupanj makroekonomske stabilnosti te glavne točke "ranjivosti" na makroekonomskoj razini.
This paper deals with four questions: the outlook for rapid and sustainable long-term growth, the outlook for low inflation; external vulnerability, and the dynamics of budget deficits and public debt. 
Ovaj se rad bavi s četiri pitanja: perspektivom brzog i održivog rasta u dugom roku, izgledima da se inflacija zadrži na sadašnjoj niskoj razini; tzv. vanjskom ranjivošću gospodarstva (external vulnerability) te dinamikom proračunskih deficita i javnog duga.
Outlook for long-term growth 
Perspektive dugoročnog rasta
What are the perspectives for long-term growth in Croatia and the other countries of CE? 
Kakve su perspektive dugoročnog rasta za Hrvatsku i ostale zemlje središnje Europe?
Domestic demand - final consumption and gross investment - has in all the countries (with the exception of Hungary) made a greater contribution to GDP growth (1.2 percentage points a year) than net exports. 
Domaća potražnja - konačna potrošnja i bruto investicije - u svim je zemljama osim u Mađarskoj dala veći doprinos rastu BDP-a (1,2 postotka godišnje) nego neto izvoz.
In other words, only in Hungary have net exports been sufficiently large to contribute to the growth of GDP. 
Drugim riječima, samo je u Mađarskoj izvoz bio dovoljno snažan u odnosu prema uvozu da bi pridonio rastu BDP-a.
By contrast, negative contribution of net exports has reduced the growth of GDP in Croatia and Slovakia by an average of 1.5 percentage points a year. 
Nasuprot tome, negativne promjene salda izvoza i uvoza smanjile su rast BDP-a Hrvatske i Slovačke u prosjeku za 1,5 postotka godišnje.
This implies that domestic demand has grown too fast, and exports too slow, for the current composition of sources of growth in Croatia and Slovakia to be sustainable over the long term. 
Stoga se nameće zaključak da je domaća potražnja u Hrvatskoj (kao i u Slovačkoj) u proteklih sedam godina rasla prebrzo, a izvoz presporo, da bi sadašnja struktura izvora rasta bila dugoročno održiva.
This conclusion is supported by an analysis of the sources of saving and investment. 
Taj zaključak podupire i analiza izvora štednje i investiranja.
During 1995-2001, Croatia achieved an average investment rate of 24% of GDP. 
Hrvatska je tijekom 1995-2001. ostvarila prosječnu stopu investiranja od 24% BDP-a.
Since the rate of domestic saving was less than 18% of GDP, it was necessary to “import” more than 6% of GDP of foreign capital per year in order to close the gap between domestic investment and saving.xiii In this period, only Slovakia relied more heavily on foreign borrowing. 
Budući da je stopa domaće štednje iznosila manje od 18% BDP-a, bilo je potrebno svake godine "uvesti" više od 6% BDP-a inozemnog kapitala da bi se premostio jaz između domaće štednje i investicija.xiv Samo se Slovačka u tom razdoblju više oslanjala na pozajmljivanje iz inozemstva.
By contrast, Slovenia financed more than 95% of its investment from domestic saving (Croatia, only 74%). 
Suprotno tome, Slovenija je više od 95% investicija financirala iz domaće štednje (Hrvatska samo 74%).
High current account deficits are not necessarily harmful to economic growth, provided that investment goods rather than consumer items are imported. 
Visoki deficiti tekuće bilance plaćanja sami po sebi nisu štetni za ekonomski rast, uz uvjet da se uvoze kapitalna, a ne potrošna dobra.
The main producers of such goods are usually small and medium-sized firms, often in cooperation with foreign partners. 
Najveći proizvođači takvih dobara u većini su zemalja specijalizirana mala i srednja poduzeća, najčešće u suradnji s inozemnim partnerima.
It follows that the dynamic development of this sector and the acceptance of the principle of specialisation and globalisation in production are necessary to achieve long-term sustainable growth. 
Stoga su dinamičniji razvoj toga sektora i prihvaćanje načela specijalizacije i globalizacije u proizvodnji nužni za dugoročno održivi rast.
Together with Poland and Hungary, Croatia has achieved a similar efficiency of investment as the USA in 1993-99, i.e., an average growth rate of 4% with a rate of investment of about 20% of GDP (Andersen, Ho and Mihaljek, 2001). 
Po efikasnosti investiranja, Hrvatska je (zajedno s Poljskom i Mađarskom) vrlo slična SAD-u, koji je 1993-1999. ostvario prosječan rast BDP-a veći od 4%, uz stopu investiranja od otprilike 20% (Andersen, Ho i Mihaljek, 2001).
Since investment efficiency in the EU is considerably lower (with a rate of investment of 20% of GDP, the EU realised an average growth rate of only 2.5% pa during 1993-99), there are good prospects that Croatia will speed up its real convergence to the EU compared with the other CE countries if it increases the rate of investment in the mid-term. 
Budući da je efikasnost investiranja u EU znatno niža (uz stopu investiranja od 20% EU je tijekom 1993-1999. ostvarila prosječni rast od samo 2,5% godišnje), postoje dobri izgledi da će Hrvatska, ako poveća stopu investiranja u srednjem roku, ubrzati realnu konvergenciju prema EU u usporedbi s drugim srednjoeuropskim zemljama.
The question that arises in this context is how the additional investment could be financed. 
Postavlja se, naravno, pitanje kako financirati nove investicije.
Further reliance on foreign borrowing is limited by the high level of external indebtedness. 
Još veće oslanjanje na uvoz kapitala nije moguće zbog visoke razine vanjske zaduženosti.
It follows that it will be necessary to increase domestic saving. 
Slijedi zaključak da je nužno povećati domaću štednju.
This, in turn, requires the development of domestic financial markets, which are still in their infancy in Croatia. 
To pak zahtijeva razvoj domaćih financijskih tržišta, osobito tržišta vrijednosnica, koja su u Hrvatskoj još uvijek u povojima.
What are the prospects for achieving the GDP growth necessary for the convergence of per capita income to the average of the less developed EU countries? 
Kakve su realne mogućnosti hrvatskoga gospodarstva da ostvari rast potreban da se dohodak po stanovniku u razumnom roku (10-15 godina) približi prosjeku manje razvijenih europskih zemalja, uz pretpostavku da vlada provodi optimalnu ekonomsku politiku?
The answer to this depends on the degree of convergence one wishes to achieve. 
Odgovor na to pitanje ovisi o stupnju konvergencije koji se želi postići.
In an earlier paper by this author it was shown that with an average growth rate of 5.5%, in the next 13 years, Croatia could double its current real per capita income to 10,000, USD and thus reach 50% (instead of 33% at present) of the average per capita income of Greece, Ireland, Portugal and Spain (Mihaljek, 2000). 
U autorovu ranijem radu pokazano je da uz prosječnu godišnju stopu rasta od 5,5% Hrvatska u idućih 13 godina može udvostručiti sadašnji realni dohodak po stanovniku na 10 000 USD i time dosegnuti polovicu (umjesto sadašnje trećine) prosječnog dohotka po stanovniku Grčke, Irske, Portugala i Španjolske (Mihaljek, 2000).
This test is important for the credibility of the previous estimates because in 1999 Croatia went through a recession, while in a revision of GDP data published in September 2002 earlier growth estimates for 1999-2001 were reduced. 
Ta je provjera važna za vjerodostojnost prijašnjih procjena jer je Hrvatska tijekom 1999. prošla kroz recesiju, a revizijom u rujnu 2002. stope rasta za 1999-2001. dodatno su smanjene.
Together with Slovakia and Slovenia, Croatia is thus in the group of the economies with the highest potential for long-term growth in CE. 
Hrvatska se, dakle, zajedno sa Slovačkom i Slovenijom, nalazi u skupini gospodarstava s višim potencijalom dugoročnog rasta u središnjoj Europi.
Potential growth rate of the Croatian economy, 1994-2002. 
Potencijalna stopa rasta hrvatskoga gospodarstva
Outlook for inflation 
Izgledi za inflaciju
Recent academic and policy discussions have challenged the rationale for the Maastricht criterion of inflation for the transition economies. 
U stručnim raspravama posljednjih su se godina pojavile sumnje u opravdanost kriterija niske inflacije za tranzicijske zemlje.
Doubts about this criterion derive from the observation that less developed countries have a considerably higher growth rate of productivity in the process of catching up with the developed economies. 
Te sumnje polaze od opažanja da manje razvijene zemlje ostvaruju znatno viši rast produktivnosti u procesu dosezanja razvijenih gospodarstava.
Faster productivity growth, especially in the advanced sectors exposed to international competition (“tradables”), enables a rapid rise in wages and, since labour is mobile, wages will also rise in protected sectors (or “non-tradables”, such as personal services, construction, domestic transport). 
Viši rast produktivnosti, osobito u "naprednim" sektorima izloženima međunarodnoj konkurenciji, omogućuje brži porast plaća, a budući da je tržište rada jedinstveno, plaće rastu i u "zaštićenim" sektorima (osobne usluge, graditeljstvo, domaći transport).
In order to retain profitability, the less productive sectors are forced to increase the prices of their products, which results in a higher inflation than in the developed countries (assuming that the prices of advanced products are determined on the world market). 
Da bi održali profitabilnost, manje produktivni sektori prisiljeni su povećati cijene svojih proizvoda, što rezultira višom inflacijom nego u razvijenim zemljama (cijene naprednih proizvoda određene su na svjetskom tržištu).
In such conditions, if inflation resulting from the rapid productivity growth was relatively high, transition economies would be forced to increase interest rates and hence temporarily slow down economic growth in order to achieve the Maastricht criterion on inflation. 
U takvim uvjetima tranzicijska bi gospodarstva bila prisiljena povećati kamate i time privremeno usporiti ekonomski rast da postignu maastrichtsku razinu inflacije.
Accordingly, if the CE countries have problems meeting the inflation criterion, the reason will probably be poor economic policy and not the operation of the Balassa-Samuelson effect. 
Dakle, ako srednjoeuropske zemlje budu imale problema s ispunjavanjem kriterija inflacije, razlog će najvjerojatnije biti neadekvatna ekonomska politika a ne djelovanje Balassa-Samuelsonova efekta.
Price increases in these sectors will probably raise inflation over the medium term. 
Povećanja tih cijena najvjerojatnije će ubrzati inflaciju u srednjem roku.
Therefore, there are strong reasons for monetary policy to remain prudent with regard to inflation. 
Monetarna politika, dakle, s punim opravdanjem i dalje mora ostati vrlo oprezna.
External stability 
Vanjska stabilnost
Croatia has certain advantages in the following indicators: 
Određene prednosti Hrvatska ima u sljedećim pokazateljima.
• Exchange rate stability. 
• Stabilnost tečaja.
The real effective exchange rate of the kuna increased by less than 4% between 1995 and 2001, compared with a 25% increase for the Czech koruna and the Hungarian forint, almost 50% increase for the Polish zloty, and 20% increase for the Slovak koruna. 
Realni efektivni tečaj kune povećao se između 1995. i 2001. za manje od 4%, u usporedbi s 25% u Češkoj i Mađarskoj, gotovo 50% u Poljskoj i 20% u Slovačkoj.
Only the Slovenian tolar has depreciated in real effective terms (and then only slightly) in the last five years. 
Samo je Slovenija neznatno poboljšala konkurentnost tečaja u posljednjih sedam godina.
• Improving exports and current account. 
• Tendencija poboljšanja izvoza i bilance tekućih plaćanja.
Contrary to the widespread beliefs, Croatian exports of goods and services have been rising relatively fast in the last few years: by almost 9% pa in dollar terms during 2000-2001, and about 3% in the first five months of 2002 due to the slowdown in the world economy. 
Nasuprot uvriježenom uvjerenju, hrvatski izvoz roba i usluga posljednjih godina raste relativno brzo: gotovo 9% godišnje u dolarskom iznosu tijekom 2000-2001, te oko 3% zbog usporavanja svjetskoga gospodarstva u prvih pet mjeseci 2002.
The current account balance has improved considerably, with the deficit of about 3% of GDP in 2001 being much lower than in the Czech Republic, Poland and Slovakia (5-6% of GDP). 
Znatno je poboljšana bilanca tekućih plaćanja tako da je deficit te bilance (3,1% BDP-a u 2001) mnogo niži nego u Češkoj, Poljskoj i Slovačkoj (5-6% BDP-a).
• Relatively large inflows of foreign direct investment (FID). 
• Relativno visokpritokdirektnih stranih ulaganja.
As in other CE countries, the current account deficit in Croatia has been easily covered by FDI inflows. 
Kao i u drugim srednjoeuropskim zemljama, deficit bilance tekućih plaćanja u Hrvatskoj lako se pokriva direktnim stranim ulaganjima.
Moreover, FDI has increased in Croatia in recent years to 6.2% of GDP, larger amounts having been drawn in only by the Czech Republic (9.2% of GDP). 
Štoviše, u Hrvatskoj su direktna strana ulaganja u tendenciji porasta (6,2% BDP-a), a veće iznose privukla je u 2000-2001. samo Češka (9,2% BDP-a).
• High official reserves. 
• Visoke devizne pričuve.
At the end of 2001, disposable foreign currency reserves of the CNB covered more than five months of imports of goods and services, the same as in Poland. 
Krajem 2001. raspoložive devizne pričuve Hrvatske narodne banke pokrivale su više od pet mjeseci potrebnog uvoza roba i usluga, jednako kao i u Poljskoj.
In 2002, the import coverage rose to 6.7 months, the highest in the region. 
Pokrivenost uvoza deviznim pričuvama povećala se tijekom 2002. na čak 6,7 mjeseci, po čemu je Hrvatska prva u regiji.
High foreign currency reserves along with low inflation, a sound growth in exports and further foreign direct investment provide solid insurance for continued exchange rate stability. 
Visoke devizne pričuve uz nisku inflaciju, solidan rast izvoza i daljnji pritok direktnih stranih ulaganja najbolje su jamstvo stabilnosti tečaja.
However, foreign indebtedness and credit rating indicators are less favourable than those of the other CE countries, with the exception of Slovakia. 
Međutim, pokazatelji vanjske zaduženosti i kreditnog boniteta nepovoljniji su u odnosu prema ostalim srednjoeuropskim zemljama, osim u Slovačkoj.
• Total foreign debt as percentage of GDP is the second highest in the region and came to 56% of GDP at the end of 2001; only Hungary was more indebted (65% of GDP). 
• Ukupni inozemni dug u postotku BDP-a drugi je po visini u regiji i iznosio je 56% BDP-a na kraju 2001; zaduženija je za sada samo Mađarska (65% BDP-a).
A particular concern is the tendency for the external debt to increase rapidly, by 7% of GDP during 1999 and 2001. 
Osobito zabrinjava tendencija porasta vanjskoga duga, za 7% BDP-a između 1999. i 2001.