natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Croatia is bound to meet the Copenhagen criteria pursuant to the SAA; the results achieved in this area will be considered in the next chapter. 
Hrvatska je na ispunjavanje kopenhaških kriterija obvezana SSP-om; rezultati postignuti na tom području razmatraju se u sljedećem poglavlju.
Since considerable financial resources are necessary for accepting the acquis and meeting the other conditions for membership, the European Council earmarked up to 3.12 billion euros in its financial plan for 20002006 for assistance to applicant countries (European Commission, 2001). 
Budući da su za prihvaćanje acquisa i ispunjavanje drugih uvjeta za pristup EU potrebna znatna financijska sredstva, Europsko je vijeće u financijskom planu za 2000-2006. izdvojilo do 3,12 mlrd. eura godišnje pomoći zemljama kandidatkinjama (European Commission, 2001).
From 1993 to 2000, Croatia received a total of 358 million euros in assistance from the EU, and the value of the CARDS programme for 2001 amounted to 60 million euros (European Commission, 2002b).v 
Hrvatska je od 1993. do 2000. primila ukupno 358 mil. eura pomoći od EU, a vrijednost tzv. CARDS programa za 2001. iznosila je 60 mil. eura (European Commission, 2002b).
Joining the European Monetary Union 
Pristup Europskoj monetarnoj uniji
The eleventh Copenhagen criterion provides for the implementation of the objectives of economic and monetary union in the medium term. 
Jedanaesti kopenhaški kriterij predviđa provedbu ciljeva ekonomske i monetarne unije u srednjem roku.
Unlike the current members of the EU who have not joined the EMU - Denmark, Sweden and the UK - the countries of CEE will not be able to opt out of membership in EMU when they have met the conditions for joining laid down in the Maastricht Treaty of 1992. 
Za razliku od sadašnjih članica EU koje još nisu pristupile EMU - Danske, Švedske i Velike Britanije - zemlje središnje i istočne Europe neće se moći suzdržati od članstva u EMU jednom kada ispune uvjete za pristup utvrđene Ugovorom iz Maastrichta iz 1992.
These conditions are as follows: 
Ti su uvjeti sljedeći:
• Inflation. 
• Inflacija.
Inflation shall be measured by means of the consumer price index on a comparable basis, taking into account differences in national definitions 
Stopa inflacije mjerit će se indeksom potrošačkih cijena, a uzimat će se u obzir razlike u nacionalnim definicijama.
• Interest rate. 
• Kamatna stopa.
• Exchange rate. 
• Tečaj.
A Member State has to respect the normal fluctuation margins provided for by the exchange-rate mechanism of the European Monetary System without severe tensions for at least the last two years before the examination. 
Tijekom najmanje dvije godine prije provjere spremnosti za članstvo kandidat za EMU mora održavati tečaj domaće valute prema euru unutar granica od 15% iznad ili ispod srednjega tečaja po kojemu će se zemlja priključiti Tečajnome mehanizmu (Exchange rate mechanism, ERM) Europskoga monetarnog sustava.
In particular, the Member State shall not have devalued its currency on its own initiative for the same period. 
Kad je jednom unutar ERM-a, kandidat za EMU ne smije tijekom dvije godine devalvirati svoju valutu na vlastitu inicijativu.
• The general government deficit may not exceed 3% of GDP, or should be falling substantially or only be temporarily above though still close to this level; 
• Deficit proračuna opće države ne može prelaziti 3% BDP-a, ili mora biti u tendenciji znatnog opadanja, ili može samo privremeno biti iznad (ali još uvijek blizu) razine od 3% BDP-a.
• Gross general government debt may not exceed 60% of GDP at market prices, or must at least show a sufficiently diminishing (rate) and approaching the reference value at a satisfactory (rate). 
• Razina bruto zaduženosti opće države (izražena u tržišnim cijenama) ne može prelaziti 60% BDP-a, ili mora pokazivati tendenciju dovoljno brzog opadanja prema toj razini.
Since these conditions are more precisely defined than the other Copenhagen criteria, they have become in economic and business literature a synonym for the readiness of applicant countries to join the EU. 
Budući da su navedeni uvjeti preciznije definirani od ostalih kopenhaških kriterija, u ekonomskoj i poslovnoj literaturi postali su sinonim za spremnost zemalja kandidatkinja za pristup EU.
For this reason, this paper will also devote considerable attention to the comparison of Croatia's macroeconomic performance with the Maastricht criteria. 
Stoga će i u ovom radu znatna pozornost biti pridana pitanju koliko makroekonomske performanse hrvatskoga gospodarstva zadovoljavaju kriterije Ugovora iz Maastrichta (v. pogl.
Although at first glance these conditions seem to have been laid down very precisely, there is a certain amount of flexibility in them. 
Iako su na prvi pogled uvjeti postavljeni vrlo precizno, u njih je ugrađena određena fleksibilnost.
This pertains in particular to the size of public debt, or the tendency of the debt to decline. 
To se osobito odnosi na visinu javnoga duga odnosno tendenciju smanjenja duga.
As a criterion for EMU entry, the European Commission accepted the promise (later fulfilled) that the deficit for 1997 and 1998 would be lower than 3%. 
Stoga je kao kriterij za ulazak u EMU uzeto obećanje (naknadno ispunjeno) da će deficiti za 1997. i 1998. biti manji od 3%.
However, as far as Croatia is concerned, it would be wiser not to rely on such precedents and meet all the criteria from the outset, for the probability that the European Commission in an enlarged EU would-be particularly well-disposed towards Croatia is very small. 
No kada je u pitanju Hrvatska, bilo bi mudrije ispuniti sve kriterije, jer je vjerojatnost da će Europska komisija u proširenoj EU biti posebno blagonaklona prema Hrvatskoj vrlo malena.
THE READINESS OF THE CROATIAN ECONOMY FOR THE EU 
SPREMNOST HRVATSKOGA GOSPODARSTVA ZA EU
After the main economic criteria for Croatia's accession to the EU have been laid out, i.e., the objectives that the Croatian economy should aim for in order to join the EU, this chapter considers the initial conditions on the road to EU, i.e., to what extent the Croatian economy lags behind or has any initial advantages over the EU applicant countries. 
Nakon što su utvrđeni glavni ekonomski kriteriji za pristup Hrvatske EU, drugim riječima, nakon što je preciziran cilj kojemu hrvatsko gospodarstvo treba težiti ako želi pristupiti EU, u ovom se poglavlju razmatra pitanje "početnog stanja" na putu prema EU, tj. koliko hrvatsko gospodarstvo zaostaje ili ima početnu prednost pred kandidatima za članstvo u EU.
The analysis is divided into four parts: (i) a review of the basic economic indicators of Croatia, the CEE countries, and the less developed current members (Ireland, Greece, Portugal, Spain); (ii) the evaluation of the EU concerning SAA implementation; (iii) a review of EBRD transition indicators, which, to a certain extent, quantify the Copenhagen criteria on the functioning of the market and the competitive strength of the economy; (iv) an evaluation of the macroeconomic performance of the Croatian economy based on the Maastricht criteria. 
Analiza je podijeljena u četiri dijela: (i) pregled osnovnih ekonomskih pokazatelja Hrvatske, srednjoeuropskih zemalja i manje razvijenih sadašnjih članica (Irske, Grčke, Portugala, Španjolske); (ii) ocjena Europske komisije o provođenju SSP-a; (iii) pregled tranzicijskih pokazatelja EBRD-a koji u određenoj mjeri kvantificiraju kopenhaške kriterije o funkcioniranju tržišta i konkurentskoj sposobnosti gospodarstva; (iv) ocjena makroekonomskih performasi hrvatskoga gospodarstva prema kriterijima Ugovora iz Maastrichta.
Since these institutions are vital for the normal functioning of the market economy and competitiveness of the corporate sector, it can be estimated that, provided macroeconomic stability is preserved, Croatia will need another four to five years of structural reforms to catch up with the level of readiness for EU already achieved by the advanced transition economies. 
Budući da su ti segmenti bitni za normalno funkcioniranje tržišta i za konkurentsku sposobnost poduzeća, može se procijeniti da je Hrvatskoj, uz održavanje postignute makroekonomske stabilnosti, potrebno još 4-5 godina sustavnog provođenja strukturnih reformi da dosegne razinu spremnosti za EU koju iskazuju napredne tranzicijske zemlje.
The main economic indicators 
Glavni ekonomski pokazatelji
The per capita income of the Czech Republic was 30% higher, and that of Slovenia 130% higher, while compared with Slovakia per capita income in Croatia was a quarter higher. 
Dohodak Češke po stanovniku bio je, međutim, 30% viši, a dohodak Slovenije čak 130% viši od hrvatskoga, dok je u odnosu prema Slovačkoj dohodak Hrvatske po stanovniku bio za četvrtinu viši.
Greece, Ireland and Spain had a considerably higher per capita income (in terms of EU average) before joining the EU.vii However, Portugal had in 1986 the same per capita income in terms of EU average as Croatia in 2001. 
Grčka, Irska i Španjolska imale su neposredno prije priključenja EU znatno viši per capita dohodak po stanovniku mjeren prosjekom EU.vii Ali Portugal je 1986. imao jednak dohodak u odnosu prema prosjeku EU kakav danas ima Hrvatska.
Judging by this basic indicator of development, then, Croatia does not lag substantially behind the other applicants for EU membership. 
Sudeći prema tom osnovnom pokazatelju razvijenosti, Hrvatska, dakle, ne zaostaje bitno za ostalim kandidatima za članstvo u EU.
Also surprising is the fact that Croatia does not lag behind in terms of two other basic indicators: GDP growth and labour productivity growth. 
Također iznenađuje podatak da Hrvatska ne zaostaje ni po drugima dvama temeljnim pokazateljima: po stopi gospodarskog rasta i stopi rasta produktivnosti rada.
With a productivity growth of 5.4% in the 1995-2001 period, Croatia was in the first place among the countries considered; productivity growth of more than 4% per annum was achieved only in Poland and Ireland. 
Uz rast produktivnosti rada od 5,4% Hrvatska je u razdoblju 1995-2001. bila na prvome mjestu; rast produktivnosti veći od 4% godišnje ostvarile su još samo Poljska i Irska.
Wages rose twice as fast as productivity, however (by 11.4% a year in real terms), so the competitiveness of the Croatian economy was considerably reduced according to this criterion. 
Plaće su, međutim, u promatranom razdoblju rasle dvostruko brže, za 11,4% godišnje u realnom iznosu, tako da je konkurentska sposobnost hrvatskoga gospodarstva prema tom kriteriju znatno smanjena.
Rapid growth in productivity was partly achieved through reduction in employment, on average by 1.3% a year, highest among the countries in central Europe.ix Together with Poland and Slovakia, Croatia also stands out in terms of very high unemployment; the other central European countries have reduced their rate of unemployment to below 10% and thus have converged with the EU average. 
Brzi rast produktivnosti ostvaren je djelomično i zbog smanjenja zaposlenosti, u prosjeku za 1,3% godišnje, po čemu je Hrvatska, nažalost, prednjačila među promatranim zemljama.ix Zajedno sa Slovačkom i Poljskom, Hrvatska također odskače po vrlo visokoj nezaposlenosti; ostale srednjoeuropske zemlje smanjile su stopu nezaposlenost ispod 10% i tako se približile prosjeku EU.
By far the best economic performance among the countries in Table 1 was achieved by Ireland. 
Uvjerljivo najbolje ekonomske performanse među promatranim zemljama ostvarila je Irska.
With a growth of as much as 9.2% pa, the real GDP of Ireland increased by 70% between 1995 and 2001, and per capita income by 44% (from 18,500 to 26,600 USD). 
Uz rast od čak 9,2% godišnje, realni BDP Irske povećan je između 1995. i 2001. godine za 70%, a dohodak po stanovniku za 44% (sa 18 500 na 26 600 USD).
Moreover, Ireland achieved a growth rate of employment of more than 5% a year, resulting in a decline in unemployment from about 15% at the beginning of the nineties to only 3.8% in 2001. 
Štoviše, Irska je ostvarila stopu rasta zaposlenosti veću od 5% godišnje, a nezaposlenost se smanjila s otprilike 15% početkom devedesetih godina na samo 3,8% u 2001.
Ireland can therefore justly stand as a model for the transition economies. 
Irska, dakle, s pravom može poslužiti kao model tranzicijskim zemljama.
Evaluation of the European Commission from April 2002 
Ocjena Europske komisije iz travnja 2002.
In its first stabilisation and association report on Croatia from April 2002, the European Commission evaluated that Croatia had continued to make progress in the process of transition to a free market economy (European Commission, 2002c). 
Europska je komisija u svom prvom izvješću o stabilizaciji i pridruživanju iz travnja 2002. ocijenila da Hrvatska postojano napreduje u procesu tranzicije (European Commission, 2002c).
Concerning regional cooperation - the main additional condition for Croatia's accession to the EU - the European Commission judged that the government accepted the need to normalise relations and strengthen bilateral cooperation with neighbouring countries. 
U vezi s regionalnom suradnjom - glavnim "dodatnim" uvjetom za pristup Hrvatske EU - Europska je komisija ocijenila da vlast prihvaća potrebu normalizacije odnosa i jačanja bilateralne suradnje sa susjednim zemljama.
Regarding fulfilment of the Copenhagen criteria, the following judgements of the European Commission should be noted. 
O ispunjavanju kopenhaških kriterija potrebno je izdvojiti sljedeće ocjene Europske komisije.
As for the political conditions, the European Commission is concerned by the situation in the judiciary, which are characterised by serious organisational problems, inefficiency of procedures, lack of expertise and long delays in the conclusion of cases. 
Od političih uvjeta Europsku komisiju zabrinjava stanje u sudstvu, koje karakteriziraju ozbiljni organizacijski problemi, nedjelotvornost postupaka, nedostatak stručnosti i dugi zastoji u zaključivanju sporova.
“Radical reforms are needed but no substantial progress has been made. 
"Potrebne su radikalne reforme ali nije učinjen nikakav bitni pomak.
• Agricultural products (10% of Croatia's total imports, of which 42% comes from the EU, and 14% of total exports, of which 10% goes to the EU) are considered uncompetitive on the EU market. 
• Poljoprivredni proizvodi (10% ukupnog uvoza, od čega 42% iz EU, te 14% ukupnog izvoza, od čega 10% u EU) smatraju se nekonkurentnima na europskim tržištima.
• Regarding industrial products, the Commission notes that implementation of the Interim Agreement (through which trade with the EU was liberalised in 2000) has not raised problems so far. 
• U vezi s industrijskim proizvodima navodi se da provedba Privremenog sporazuma (kojim je od 2002. liberalizirana trgovina s EU) do sada nije stvorila probleme.
Since Croatia is the largest exporter to the EU from south-eastern Europe, it is expected to be by far the most significant beneficiary of EU trade liberalisation. 
Budući da je Hrvatska najveći izvoznik u EU među zemljama jugoistočne Europe, ocjenjuje se da će režim slobodnog izvoza u EU hrvatskoj industriji donijeti znatne koristi.
But the international competitiveness of small and medium sized enterprises is still low, and their orientation to foreign markets is small (ibid., p. 24). 
• Stanje je nešto povoljnije u sektoru malih i srednjih poduzeća, koji ostvaruje gotovo 45% društvenog proizvoda i polako se počinje dinamizirati.
The Commission is also concerned by the fall in the production of domestic oil and gas and the faster rise in the consumption than in the production of electricity (ibid. pp., 26-17). 
Međutim, razočarana je financijskim poslovanjem HEP-a i Ine, što je djelimično posljedica dugogodišnjih nedostatnih investicija u energetsku infrastrukturu.
The new central bank law, which provides for greater independence of the CNB and mandates the central bank to put a strong emphasis on price stability as the basic objective of monetary policy, is also viewed positively. 
U financijskom sustavu povoljno se ocjenjuju rezultati privatizacije i konsolidiranja bankarskog sustava, jačanje povjerenja štediša u banke, te novi zakon o središnjoj banci, kojim je ojačana neovisnost HNB-a i jasnije definiran osnovni cilj monetarne politike s naglaskom na stabilnost cijena.
In connection with public finances it is pointed out that the tax burden on the private sector in Croatia is among the highest in the region, which has lowered profitability and driven some activities off into the grey economy. 
U vezi s javnim financijama ističe se da je porezno opterećenje privatnog sektora u Hrvatskoj među najvišima u regiji, što je smanjilo profitabilnost i dio aktivnosti odvelo u sivu ekonomiju.
The introduction of a single treasury account has improved the management of the budget. 
Uvođenjem jedinstvenog računa riznice poboljšano je upravljanje proračunom.
However, the national budget is not comprehensive and there are weaknesses in the formulation, execution and control of budgetary resources (ibid., p. 17). 
Međutim, državni proračun nije sveobuhvatan i postoje slabosti u formuliranju, izvršenju i kontroli proračunskih sredstava (ibid., str.
However, the timetable, which would require the government to transfer 70% of the acquis in two years, is judged as highly ambitious and, in the light of the experience of other countries, potentially unrealistic. 
Međutim, cilj vlade da prenese 70% acquisa u roku dvije godine ocijenjen je kao iznimno ambiciozan i - u svjetlu iskustava drugih zemalja kandidatkinja - potencijalno nerealan.
Encouraging initial results in the harmonisation of legislation have been achieved in several areas: movement of capital, protection of intellectual property rights, the company law (especially equal treatment of foreign and local investors), accountancy standards etc. In many areas, e.g., in consumer protection, industrial standards, the implementation of the legislation on market competition, the regulation of state aid to industry, considerable progress has yet to be made. 
Dobri početni rezultati u prilagodbi zakonodavstva postignuti su u više područja: kretanju kapitala, zaštiti intelektualnih prava vlasništva, zakonu o poduzećima (osobito u dijelu kojim se izjednačava tretman domaćih i stranih investitora), računovodstvenim standardima itd. U mnogim područjima, npr. u zaštiti potrošača, industrijskim standardima, provedbi zakonodavstva u tržišnom natjecanju, reguliranju državnih potpora industriji - treba ostvariti znatne pomake.
The functioning of the market and the competitiveness of the economy 
Funkcioniranje tržišta i konkurentnost gospodarstva
Is it possible to test independently the evaluations of the European Commission on the functioning of market economy in Croatia? 
Na koji je način moguće provjeriti navedene ocjene Europske komisije o "tržišnoj zrelosti" hrvatskoga gospodarstva?
To assess whether some market economy functions normally and whether the corporate sector can withstand the competitive pressure inside the EU one would need to consider many different macro- and microeconomic indicators. 
Da bi se ocijenilo funkcionira li neko tržišno gospodarstvo normalno i mogu li poduzeća izdržati konkurentski pritisak unutar EU treba uzeti u obzir vrlo velik broj različitih makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja.
But even after such detailed analysis, any final assessment of the preparedness of an economy for the EU would reflect to a certain extent subjective judgement. 
Cak i nakon takve dubinske analize, ocjena spremnosti nekoga gospodarstva za EU odražavala bi u određenoj mjeri subjektivnu prosudbu.
In other words, there is no summary indicator or a completely satisfying set of multidimensional indicators of the degree of “maturity” of a market economy. 
Drugim riječima, ne postoji ni neki sumarni pokazatelj, ni neki potpuno zadovoljavajući skup višedimenzionalnih pokazatelja "tržišne zrelosti".
There are, however, certain approximations that can help make an informed judgement with a fair degree of confidence. 
Postoje, međutim, određene aproksimacije na temelju kojih se takva ocjena može donijeti s nešto više pouzdanosti.
Since 1994, the EBRD has been preparing it's the so-called transition indicators that rank the transition economies on a scale from 1 (the infancy of a market economy) to 4 (developed market economy) according to five groups of criteria - market, enterprises, financial institutions, infrastructure and legal system. 
EBRD još od 1994. priprema tzv. tranzicijske pokazatelje koji prema pet skupina kriterija - tržištu, poduzećima, financijskom sustavu, infrastrukturi i pravnom sustavu - rangiraju tranzicijska gospodarstva na ljestvici od 1 (začeci tržišnoga gospodarstva) do 4 (tržišno gospodarstvo na razini industrijski razvijenih zemalja).
The indicators for Croatia and for five Central European economies are shown in Table 2. 
Indeksi za Hrvatsku i pet srednjoeuropskih zemalja prikazani su u tablici 2.
The last column shows the value of the indicator for Croatia as compared with the average of the other five countries; a value lower than 100 indicates a gap between Croatia and the average of the five accession countries; a value of 100 means that Croatia has an equal starting position; a value greater than 100 indicates an advantage vis-a-vis the other countries. 
U posljednjem stupcu izračunana je vrijednost indeksa za Hrvatsku u odnosu prema prosjeku ostalih zemalja: vrijednost niža od 100 označava zaostajanje Hrvatske od prosjeka zemalja kandidatkinja; vrijednost od 100 označava jednaku startnu poziciju Hrvatske.
According to the aggregate transition indicator, Croatia lags about 10% behind the average of the selected transition economies, and is comparable with Slovakia. 
Prema zbirnom indeksu, Hrvatska, uvjetno rečeno, zaostaje za prosjekom odabranih tranzicijskih zemalja oko 10% i može se usporediti sa Slovačkom.
The greatest progress has been made in trade and foreign exchange system and in small-scale privatisation. 
Najveći napredak ostvaren je u vanjskotrgovinskom i deviznom režimu te u privatizaciji malih poduzeća.
However, in several areas there is a pronounced difference between Croatia and other accession countries: 
Međutim, znatno su izraženija zaostajanja, osobito na sljedećim područjima.
• In competition policy Croatia has scored the lowest value of any indicator in the table (2.3) and lags more than 20% behind the more advanced transition economies. 
• U politici tržišnog natjecanja Hrvatska ima najniži indeks u cijeloj tablici (2,3) i zaostaje više od 20% za naprednim tranzicijskim zemljama.
The low value of this indicator reflects high obstacles to the entry of new firms to the market, and inadequate implementation of the legislation and policy of market competition with respect to firms that have a dominant market position. 
To je posljedica još uvijek visokih prepreka ulasku novih poduzeća na tržište, neadekvatnog provođenja zakonodavstva i politike tržišnog natjecanja naspram poduzeća s dominantnom tržišnom pozicijom.
• In the category of the non-bank financial institutions, Croatia lags as much as 25% behind the average of the applicant countries. 
• U kategoriji tržišta vrijednosnica Hrvatska najviše zaostaje za prosjekom zemalja kandidatkinja (čak 25%).
The low value of this indicator reflects the existence of a shallow securities market and the low level of activity of brokers and other non-bank financial intermediaries, as well as the rudimentary legislative framework for the issuance of and trade in shares and bonds. 
Niska vrijednost indeksa odražava postojanje plitkog tržišta vrijednosnica i slabu aktivnost brokera te drugih posrednika, kao i rudimentarni zakonodavni okvir za izdavanje i trgovinu dionicama i obveznicama.
• In terms of development of the legal system Croatia lags about 20% behind the average. 
• I u pravnom sustavu Hrvatska zaostaje oko 20% za prosjekom.