natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regardless of the transformation of the Croatian trade pattern, the estimated gravity model suggests that home-country bias in trade with former Yugoslav republics remains significant. 
Bez obzira na promjenu hrvatske trgovinske strukture, gravitacijski model sugerira kako i dalje postoje značajne pristranosti u trgovini s bivšim jugoslavenskim republikama.
Moreover, the conclusion of numerous preferential trade agreements initiated the restoration of the old trade patterns and strengthened the trade links with the former Yugoslav republics, working against further trade diversification. 
Štoviše, zaključivanje brojnih ugovora o slobodnoj trgovini zapravo je potaknulo obnovu trgovinskih veza s bivšim jugoslavenskim republikama i porast pristranosti u trgovini, a ne nastavak njezine diversifikacije.
The considerable Croatian delay in trade integration with the old EU members and the CEEC seems to be related to the high and even rising biases in trade with the former Yugoslav republics. 
Značajno kašnjenje Hrvatske u trgovinskoj integraciji s EU u usporedbi sa zemljama srednje i istočne Europe, kao i još uvijek visoke, pa čak i rastuće pristranosti u trgovini s bivšim jugoslavenskim republikama, čine se povezanima.
Brenton and Di Mauro (1998) conclude that liberalized access to some of the CEEC on the EU's internal market might result in the crowding out of the other CEEC since they are direct competitors. 
Brenton i Di Mauro (1998) zaključuju kako slobodniji pristup tržištu EU za neke zemlje srednje i istočne Europe može rezultirati istiskivanjem drugih zemalja jer su upravo te zemlje izravni konkurenti na tržištima EU.
Such a view is opposite to the previous fears in some of the old EU members, especially the southern countries (Portugal, Spain, Italy and Greece), of competition from the CEEC, which generally proved to be unfounded. 
Takvo je viđenje suprotno dotadašnjem strahu od konkurencije zemalja srednje i istočne Europe, posebno izraženome u “južnim” članicama EU (Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Grčkoj), koji se umnogome pokazao neutemeljenim.
A change in the attitude of the European Commission is especially visible in the willingness to grant more favorable access to the EU market with respect to sensitive products than was previously the case with the new members. 
Promjena u stajalištu Europske komisije vidljiva je i iz omogućivanja bitno slobodnijeg pristupa zemljama jugoistočne Europe za izvoz osjetljivih proizvoda na tržište EU nego novim članicama na njihovu putu integracije, što su za sada sklapanjem trgovinskih sporazuma iskoristile samo Hrvatska i Makedonija.
So far, only Croatia and Macedonia have managed to conclude preferential trade agreements in order to exploit this change in the Commission's attitude. 
Hrvatsko gospodarstvo, koje je zbog kašnjenja u trgovinskim integracijama izgubilo stečene pozicije na tržištu EU, iskorištava povlašteni pristup tržištima zemalja jugoistočne Europe, odnosno bivših jugoslavenskih republika.
The Croatian economy, which lost ground on the EU market due to delays in integration processes, is still making use of its favorable access to the markets of former Yugoslav republics. 
Takva pozicija zapravo omogućuje samo kratkoročno utočište prije nego se i te zemlje otvore i omoguće ravnopravan pristup ostalim hrvatskim konkurentima, što dugoročno povećava troškove restrukturiranja trgovine.
Notwithstanding the Commission's assessment, the pattern and dynamics of Croatian trade still exhibit a strong bias towards the former Yugoslav republics, Bosnia and Herzegovina and Macedonia in particular, although there is a stable bias towards Slovenia and a growing bias towards Serbia and Montenegro. 
Za razliku od razmjerno povoljnog mišljenja Komisije, struktura i dinamika hrvatske razmjene još uvijek pokazuju postojanje snažnih pristranosti prema bivšim jugoslavenskim republikama, među kojima prednjače Bosna i Hercegovina i Makedonija, ali je očita i stabilna pristranost u trgovini sa Slovenijom, kao i rastuća pristranost u trgovini sa Srbijom i Crnom Gorom.
Those biases evolved from inherited trade patterns that were supported by the early conclusion of preferential trade agreements with some of those countries. 
Takve su pristranosti proistekle iz naslijeđenih trgovinskih struktura, a bile su podržane i razmjerno ranim zaključivanjem ugovora o slobodnoj trgovini upravo s tim zemljama.
Such a position with respect to trade integration can probably best be explained by loss of ground in the market of the EU on account of the competitors from the group of the CEEC that advanced faster in trade integration. 
Opisana pozicija Hrvatske s obzirom na trgovinsku integraciju u usporedbi sa zemljama srednje i istočne Europe vjerojatno se najbolje može objasniti gubljenjem udjela na tržištu EU na štetu onih konkurenata koji su brže napredovali u trgovinskim integracijama.
The lost ground cannot be recovered in the short run, but trade integration with the EU should be accelerated in order to reduce the existing biases and the long-term costs of trade restructuring. 
Izgubljene pozicije nije moguće vratiti u kratkom roku, a kako bi se ublažile preostale pristranosti i smanjili dugoročni troškovi restrukturiranja robne razmjene, valjalo bi ubrzati dovršetak trgovinske integracije.
The existing system of bilateral trade relations actually means that a large portion of trade between Croatia and the EU is not carried out within a free trade regime, which inhibits manufacturing FDI and hinders Croatian integration into European production chains. 
Takav sustav bilateralnih trgovinskih odnosa zapravo znači da se značajan dio razmjene između Hrvatske i zemalja članica EU ne ostvaruje u režimu slobodne trgovine, što umnogome slabi inozemne investicije u proizvodni sektor i otežava integraciju Hrvatske u europske proizvodne lance.
Since a high level of trade integration has been considered in this paper not only as a precondition for successful economic integration but also as a consequence of the efficient removal of institutional barriers to trade, in order to facilitate trade integration with EU members it would be desirable for Croatia to join the EU as quickly as possible. 
Kako se u ovome radu visoka razina trgovinske integracije ne promatra samo kao pretpostavka gospodarske integracije već i kao posljedica brzoga uklanjanja institucionalnih zapreka razmjeni, nužnost smanjivanja zaostataka u trgovinskoj integraciji sugerira što brži ulazak u članstvo EU.
Finally, in order to resolve the existing trade biases, it would be more important to increase trade with countries where there is no excess above the “potential” (especially EU members as well as other countries that are not particularly emphasized in the analysis) than to decrease trade with the former Yugoslav republics and with some of the CEEC. 
Konačno, za ispravljanje trgovinskih pristranosti uputnije bi bilo povećati razmjenu sa zemljama s kojima ne postoji višak razmjene iznad “potencijala” (osim članica EU, to su i sve ostale zemlje koje nisu posebno izdvajane u analizi), nego smanjiti razmjenu s bivšim jugoslavenskim republikama i zemljama srednje i istočne Europe.
Increased trade with those countries would also raise the level of trade openness, in which Croatia also lags behind. 
Rast razmjene s tim bi grupama zemalja trebao povećati razinu ukupne otvorenosti, prema kojoj Hrvatska također zaostaje.
Empirical evidence that points to the link between structural reforms and trade openness suggests that fostering those reforms would be the correct way to increase trade openness. 
Empirijski nalazi koji upućuju na vezu između strukturnih reformi i trgovinske otvorenosti sugeriraju da bi ispravan način za postizanje toga cilja bilo ubrzavanje i jačanje strukturnih reformi.
According to the EBRD transition index, Croatia, despite some recent improvements, still lags behind seven of the new EU membersx in conduct of the reforms (EBRD, 2004). 
Prema EBRD-ovu indeksu tranzicije, Hrvatska je, unatoč određenom napretku, i u 2004. godini zaostajala u provođenju strukturnih reformi za sedam novih članica EUx (EBRD, 2004).
Fostering reforms such as privatization, strengthening the rule of law and reduction of the role of the state in the economy are therefore necessary to increase trade integration as well as competitiveness, both being preconditions for successful accession to the EU. 
Nastavak i ubrzavanje reformi poput privatizacije, jačanja vladavine prava i smanjivanja zadiranja države u gospodarske tokove stoga su zapravo nužne za jačanje trgovinske povezanosti i konkurentnosti, što su preduvjeti uspješne integracije u EU.
i The Europe agreements arranged between the transition countries that became EU members in 2004 and the EU are the first generation of Association agreements designed for the transition countries. 
i Europski sporazumi između tranzicijskih zemalja koje su 2004. postale članice i Unije prva su generacija sporazuma o pridruživanju za tranzicijske zemlje.
Those agreements were concluded between 1993 and 1996, while they came into force in 1994 (Hungary and Poland), 1995 (Czech and Slovak Republics), 1998 (the three Baltic Republics) and 1999 (Slovenia). 
Ti su sporazumi zaključivani između 1993. i 1996. godine, da bi na snagu stupili 1994. godine (Mađarska i Poljska), 1995. godine (Češka i Slovačka), 1998. godine (tri pribaltičke zemlje) i 1999. godine (Slovenija).
ii Surplus on the services account of the balance of payments compensates to a large extent for the exceptionally high Croatian trade deficit. 
ii Izuzetno visok vanjskotrgovinski deficit Hrvatska uvelike nadoknađuje suficitom na računu usluga platne bilance.
Unfortunately, it is not possible to include trade in services into the gravity analysis because there are no data on the geographic pattern on trade in services, although it would be more than justified in the case of Croatia. 
Trgovinu uslugama, nažalost, nije bilo moguće uključiti u gravitacijsku analizu zbog nedostatka statističkih pokazatelja o njezinoj geografskoj strukturi, iako bi to u slučaju Hrvatske bilo i te kako opravdano.
Analysis of the current account deficit, or comparison of the actual current account deficit with the expected deficit on the basis of GDP level and GDP growth (or demand for foreign savings), access to the international financial markets (supply of foreign capital), would therefore be a more comprehensive approach to the analysis of the trade deficit. 
Sveobuhvatni pristup razmatranju problema vanjskotrgovinskog deficita stoga bi bila analiza deficita tekućeg računa platne bilance, odnosno usporedba njegove stvarne razine s očekivanom razinom na temelju razine razvoja i dinamike rasta (odnosno potrebe za uvozom kapitala), stupnja pristupa međunarodnim financijskim tržištima (raspoloživosti inozemnog kapitala) i sl.
Economic integration can fuel capital inflows, increasing the current account deficit and seemingly leading to a deterioration in competitiveness, while higher foreign investments at the same time foster productivity growth (Blanchard and Giavazzi, 2002). 
U skladu s time, gospodarska integracija može potaknuti priljeve kapitala, što povećava deficit tekućeg računa platne bilance i naoko pogoršava konkurentnost, ali veće inozemne investicije istodobno potiču rast produktivnosti (Blanchard i Giavazzi, 2002).
iii Usually only imports are included into gravity models because it is assumed that their statistical coverage is better, due to the collection of customs. 
iii U gravitacijski se model obično uključuju samo uvozni tokovi jer se pretpostavlja da zbog prikupljanja carina zemlje statistički kvalitetnije prate uvoz nego izvoz, a kako se promatraju svi bilateralni odnosi, takav pristup ujedno znači i pokrivanje izvoznih tokova.
Since a single country gravity model is utilized in this paper, imports and exports will be treated separately, as well as total trade, or the sum of imports and exports. 
Kako se u ovom radu konstruira gravitacijski model samo za Hrvatsku, promatrat će se izvoz i uvoz zasebno, kao i ukupna razmjena, odnosno zbroj izvoza i uvoza.
v Although it is undisputable that borders reduce trade, there are different explanations how and why this happens. 
Slovenija nije uključena u tu skupinu jer se pristranosti u razmjeni s njom zasebno ocjenjuju.
vi The jump of TOR after the proclamation of independence in part arises from the reduction of foreign currency value of non-tradables due to hyperinflation and in part also from the conversion of trade with former Yugoslav republics to international trade (the difference between the full and the dotted line in the figure). 
vi Skok koeficijenta trgovinske otvorenosti nakon osamostaljenja djelomično proizlazi iz smanjenja vrijednosti međunarodno neutrživih dobara u stranoj valuti zbog hiperinflacije, a dijelom iz pretvaranja trgovine s bivšim republikama u međunarodnu trgovinu (razlika između pune i isprekidane linije).
vii For example, Helliwell (1998) found that during the period 1993-96 the Canadian provinces traded 12 times more among themselves than with US federal states, accounting for the differences in incomes and distance. 
vii Primjerice, Helliwell (1998) nalazi kako je trgovina između kanadskih provincija bila 12 puta veća od trgovine s pojedinim federalnim državama SAD-a, kada se uzmu u obzir udaljenost i gospodarski potencijal.
viii Croatia concluded the first preferential trade agreement with Bosnia and Herzegovina. 
viii Prvi ugovor o slobodnoj trgovini zaključen je s Bosnom i Hercegovinom.
However, the agreement was abolished in 1998 due to IMF demands for Bosnia to increase custom revenues, but it was restored in January 2001 on an asymmetrical basis. 
Taj je ugovor otkazan 1998. godine zbog zahtjeva MMF-a da Bosna i Hercegovina poveća prihod od carina, ali je obnovljen u siječnju 2001. godine na asimetričnoj osnovi.
A preferential trade agreement with Slovenia has been in force since January 1998 and with Macedonia from October 1997. 
Ugovor o slobodnoj trgovini sa Slovenijom na snazi je od siječnja 1998. godine, a s Makedonijom od listopada 1997. godine.
ix Including Luxembourg. 
ix Uz Luksemburg.
x Slovenia is the eighth country from that group and the only country with a somewhat weaker transition index than Croatia. 
x Slovenija je osma iz te skupine zemalja koja je imala nešto slabiji pokazatelj EBRDova indeksa tranzicije od Hrvatske.
FREEDOM OF MOVEMENT OF WORKERS IN THE ENLARGED EUROPEAN UNION AND ITS EFFECT ON CROATIA 
SLOBODA KRETANJA RADNIKA U PROŠIRENOJ EUROPSKOJ UNIJI I NJEZIN UTJECAJ NA HRVATSKU
Croatian Competition Agency Zagreb 
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja Zagreb
This paper deals with the free movement of workers in the context of EU enlargement with specific focus on the transitional period. 
U radu se obrađuje sloboda kretanja radnika u kontekstu proširenja EU, s posebnim naglaskom na tranzicijskom razdoblju.
With regard to legal harmonization, the paper gives an overview of the EU rules and Croatian legislation dealing with the free movement of workers. 
U vezi s usklađivanjem zakonodavstva rad daje pregled propisa EU i hrvatskih zakona kojima se uređuje sloboda kretanja radnika.
In order to explain the effect of the movement of workers in the enlarged EU on Croatia, it is necessary to look at the trends of labour migration in the EU and Croatia. 
Za razumijevanje utjecaja kretanja radnika u proširenom EU na Hrvatsku nužno je imati uvid u trendove kretanja radnika u EU i u Hrvatskoj.
The other important issue is the transitional arrangement agreed with the new EU member states, for a similar arrangement might be proposed to Croatia during accession negotiations. 
Tranzicijski aranžman dogovoren s novim članicama EU drugi je važan element koji treba uzeti u obzir jer bi sličan tranzicijski aranžman mogao biti predložen i Hrvatskoj tijekom pregovora za pristupanje EU.
employment, enlargement, European Union, labour mobility, migration, negotiations, transitional period 
Europska unija, kretanje radne snage, migracije, pregovori, proširenje Europske unije, tranzicijsko razdoblje, zapošljavanje
The free movement of workers is one of the founding principles of the EU that constitutes one of the four fundamental freedoms of the Internal Market. 
Sloboda kretanja radnika svrstava se među temeljna načela EU i jedna je od četiri slobode unutarnjeg tržišta, a istodobno je među najvažnijim pravima Zajednice.
Croatia as a candidate country will soon start negotiations for membership in the EU. 
Hrvatska će kao zemlja kandidatkinja uskoro započeti pregovore o članstvu u EU.
Under Chapter II of the negotiations, on freedom of movement of persons, the free movement of workers is included. 
Poglavlje II. pregovora o slobodi kretanja osoba obuhvaća i slobodu kretanja radnika.
The purpose of this paper is to present two main challenges that Croatia will face during the negotiations of this chapter: harmonization of its legislation and the EU request for a transitional period regarding the movement of Croatian workers after the accession. 
Svrha je ovog rada predstaviti dva temeljna izazova s kojima će se Hrvatska susresti tijekom pregovora o navedenom poglavlju: usklađivanje zakonodavstva i tranzicijsko razdoblje koje će EU zahtijevati za kretanje hrvatskih radnika nakon pristupanja Hrvatske EU.
This paper deals with the free movement of workers in the context of EU enlargement with specific emphasis on the transitional period. 
U radu se obrađuje sloboda kretanja radnika u kontekstu proširenja EU, s posebnim naglaskom na tranzicijskom razdoblju.
In the first part, the text gives a brief overview of the EU legislative context for the free movement of workers, which enshrines the principle of the free movement of labour in the EU. 
U prvom dijelu teksta daje se kratak prikaz pravne osnove slobode kretanja radnika u EU i utvrđuje ostvarivanje slobode kretanja radne snage unutar EU.
The second part deals with the level of labour migration between new and old EU member states^ looking at mobility of workers in some of them. 
Drugi se dio bavi razinom kretanja radne snage između novih i starih država članica EUi te se analizira mobilnost radnika u pojedinim državama.
Countries used as examples include Slovenia, Austria and Hungary. 
Kao primjeri navedene su Slovenija, Austrija i Mađarska.
The choice of the countries was made because of their geographical closesness to Croatia and also because of their enlargement experience. 
Te su države članice EU izabrane zbog zemljopisne blizine Hrvatskoj i zbog njihova iskustva u pristupanju EU.
The third part of this text focuses on the transitional period as an inevitable request for the workers from new member states (NMS). 
Treći dio teksta usredotočen je na tranzicijsko razdoblje koje je nezaobilazan zahtjev EU za radnike iz novih država članica.
Since Croatia will almost certainly be asked to accept a transitional period for its workers as well, this chapter presents the transitional arrangements in the case of the last EU enlargement and explains what is meant in practical terms. 
S obzirom na to da se s velikom vjerojatnošću može pretpostaviti kako će i od Hrvatske biti zatraženo tranzicijsko razdoblje, to poglavlje obrađuje tranzicijski aranžman dogovoren u posljednjem krugu proširenja EU i objašnjava što to znači u praksi.
The state of the negotiations with Bulgaria and Romania on the free movement of workers is considered because of their future accession to the EU, possibly at the same time as Croatia. 
Obrazlaže se i stanje pregovora o slobodnom kretanju radnika s Bugarskom i Rumunjskom zbog mogućnosti pristupanja tih zemalja EU zajedno s Hrvatskom.
Part four addresses the current situation in Croatia focusing on the legal framework, current employment trends and the mobility of Croatian workers. 
Četvrti dio teksta obrađuje trenutačnu situaciju u Hrvatskoj prikazujući pravni okvir, aktualne trendove zapošljavanja i mobilnost hrvatskih radnika.
At the end, the text explains the effect of the transitional arrangements of the NMS on Croatia and offers some recommendations. 
U posljednjem dijelu rada objašnjava se utjecaj tranzicijskih aranžmana novih država članica EU na Hrvatsku i daju određene preporuke.
REGULATION AND REQUIREMENTS FOR THE FREE MOVEMENT OF WORKERS IN THE EUROPEAN UNION 
PRAVNO UREĐENJE I ZAHTJEVI ZA SLOBODOM KRETANJA RADNIKA U EUROPSKOJ UNIJI
Legislative framework 
Pravna osnova
The free movement of workers in the EU is regulated by the provisions of the Treaty establishing the European Community, Articles 39-42/Title III Free Movement of Persons, Services and Capital11. 
Slobodno kretanje radnika uređeno je odredbama Ugovora o Europskoj zajednici, cl. 39-42, glava III - Slobodno kretanje osoba, usluga i kapitala.
These principles embody the principle of non-discrimination on grounds of nationality among workers of the member states with regard to hiring, remuneration and other conditions of employment. 
11 Navedene odredbe Ugovora o temelje se na načelu nediskriminacije na osnovi državljanstva za radnike iz država članica s obzirom na njihovo zapošljavanje, naknadu i ostale uvjete rada i zapošljavanja.
Furthermore, the free movement of workers is regulated by secondary legislation, including a number of directives and regulations. 
Sloboda kretanja radnika uređena je i sekundarnim zakonodavstvom EU koje obuhvaća velik broj direktiva i uredbi.
By virtue of its judgements and broad interpretations of the provisions regulating the freedom of movement of workers, ECJ has contributed substantially to the development of this part of the EU law.iv The Europe Agreements, which regulated the relations between candidate countries and the EU, should be mentioned as an important legal basis for NMS. 
Mnogobrojnim presudama i širokim tumačenjem odredbi koje uređuju područje slobode kretanja radnika Sud Europskih zajednica dao je osobito velik doprinos razvoju tog dijela europskog prava.iv Europske sporazume koji su bili pravna osnova odnosa između Europske zajednice i njezinih država članica i zemalja kandidatkinja potrebno je spomenuti kao važan pravni izvor za nove države članice.
The equivalent in Croatia is the Stabilisation and Association Agreement (SAA). 
Ekvivalent za Hrvatsku jest Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP).
According to Community rules contained in the legal documents described above, a worker who moves to another member state has certain rights. 
Prema odredbama opisanih pravnih propisa EU, radnik koji seli u drugu državu članicu ima određena prava.
These rights include in particular: 
Ta prava ponajprije znače:
• right to work without a work permit (except for the workers from NMS covered by transitional period); 
• pravo na rad bez radne dozvole (osim radnika iz novih država članica koje su obuhvaćene tranzicijskim razdobljem),
• equality of treatment in employment compared to nationals of the member state in which the work is carried out; 
• jednakost postupanja u zapošljavanju kao s državljanima članice u kojoj se rad obavlja,
• entitlement to the same social benefits as nationals; 
• pravo na jednake socijalne pogodnosti kakve imaju i državljani članice u kojoj se radnik zapošljava,
• the right of the family to join the worker and to receive family allowances; 
• pravo članova obitelji da se pridruže radniku i da primaju naknadu za obitelj,
• full coordination of social security (pension rights and social security contributions); 
• potpuna koordiniranost sustava socijalne sigurnosti (mirovinska prava i doprinosi za socijalnu sigurnost),
• mutual recognition of professional and vocational qualifications. 
• uzajamno priznavanje kvalifikacija.
This broad selection of rights offered to the nationals of member states confirms the importance of the free movement of workers as one of the fundamental rights of the EU. 
Ta široka paleta prava državljana država članica potvrđuje važnost slobode kretanja radnika kao jednoga od temeljnih prava EU.
It also aims to facilitate the labour mobility between the EU member states as an important tool for the realization of the internal market. 
Cilj navedenih prava jest i poticanje mobilnosti radne snage između država članica EU, što je važan činitelj ostvarivanja unutarnjeg tržišta.
Reality of the labour movement in the European Union 
Kretanje radne snage u Europskoj uniji