natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The enlargement of the EU will also have a powerful effect on agricultural policy, because the budgetary costs will become too large for it to be maintained. 
Proširivanje EU također će imati snažan učinak na poljoprivrednu politiku jer će proračunski troškovi za njezino održavanje biti preveliki.
Instead of by market price supports, the farm sector will be aided by direct payments, most likely tied to natural resources (the environment) or the level of agricultural income, and not to actual farm production. 
Umjesto tržišnocjenovne potpore, poljoprivredni će se sektor podupirati izravnim plaćanjima, što će se najvjerojatnije vezati za prirodne resurse (okoliš) ili za razinu poljoprivrednog dohotka, a ne uz poljoprivredne proizvode.
Nor can the current form of payment according to acreage of productive land be a lasting solution. 
Ni sadašnji oblik plaćanja prema proizvodnim površinama nije trajno rješenje.
In the EU it is increasingly obvious that the health of the agricultural sector depends on the chances of people finding employment in the non-farm sector, starting off the process of the desirable structural changes. 
U EU postaje sve očitije kako “zdravlje” poljoprivrednog sektora ovisi o mogućnostima zapošljavanja u nepoljoprivrednom sektoru, čime započinje proces poželjnih strukturnih promjena.
The legal provisions in this area refer to the great many special programmes, wide in scope, such as for irrigation, afforestation and regional programmes of incentives to agriculture in the underdeveloped areas. 
Zakonske odredbe u tom području odnose se na mnoštvo posebnih programa širokog opsega kao što su programi irigacije, pošumljivanja ili regionalni programi poticanja poljoprivrede u nerazvijenim područjima.
This particularly refers to the economic and social linkage of EU objectives to diminish the differences between regions, to aid to areas in which making a living in farming is more difficult, to areas of depopulation and so on. 
Posebice se to odnosi na gospodarsku i društvenu povezanost ciljeva EU kojima bi se smanjile razlike između regija, na potpore područjima s težim uvjetima gospodarenja u poljoprivredi, depopulacijskim područjima i sl.
Increasing attention is attracted by the question of environmental protection, that is, the need to integrate concern for the environment into the agricultural policy of the EU. 
Sve veću pozornost privlače pitanja zaštite okoliša, odnosno potreba integriranja brige za okoliš u poljoprivrednu politiku EU.
This can also be said of issues of rural development, and it is believed that in the future the CAP will develop into the Common Rural Policy for Europe ( Zimbrek et al., 1999). 
To se može reći i za pitanja ruralnog razvoja, pa se vjeruje da će u budućnosti ZPP prerasti u Zajedničku ruralnu politiku za Europu (Zimbrek i sur.,
The European Union 
Europska unija
The land area of the fifteen EU members abounds in varied environments and is marked by great geological, relief and climate differences, which make possible the production of a broad-ranging supply of plant and animal products; the centuries-old inherited practices, together with the social and economic characteristics, have set their marks on the numerous production systems. 
Područje petnaest zemalja članica EU obiluje raznolikim okolišem i obilježeno je velikim geološkim, orografskim i klimatskim razlikama, što omogućuje proizvodnju široke ponude biljnih i stočarskih proizvoda, a stoljetno naslijeđe, društvene i gospodarske značajke obilježavaju brojne proizvodne sustave.
In the EU, 135 million hectares of agricultural land are cultivated. 
U EU se obrađuje 135 mil. ha poljoprivrednog zemljišta.
About 80% of this area lies in only five countries: Spain, France, the UK, Germany and Italy. 
Oko 80% tih površina nalazi se na području pet država: Španjolske, Francuske, Ujedinjenog Kraljevstva, Njemačke i Italije.
Production too is concentrated in a limited number of countries, with 80% of all production being accounted for by six countries (France, Italy, Germany, Spain, the UK and Holland). 
I proizvodnja je koncentrirana u ograničenom broju država, tako da se 80% vrijednosti proizvodnje ostvaruje u samo šest zemalja (Francuskoj, Italiji, Njemačkoj, Španjolskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu i Nizozemskoj).
In terms of monetary value, animal husbandry leads (40%) followed by fruit and vegetables (16%) and cereals (9%). 
Po vrijednosti proizvodnje prednjači stočarska proizvodnja (40%), proizvodnja voća i povrća (16%) te proizvodi od žita (9%).
Within the EU there are considerable differences in the levels of farm income, both in given countries, and regionally. 
Unutar EU znatne su razlike u razinama poljoprivrednog dohotka, kako u pojedinim zemljama, tako i regionalno.
Farm economies are structurally very diverse. 
Poljoprivredna su gospodarstva strukturno vrlo različita.
At base, two types of agriculture can be distinguished (Corvino and Mariani, 1999): the southern European model, in which there are small holdings run by mostly older farmers (most of them in Greece, Italy, Portugal and Spain) and the northern European model, with mainly medium-sized and large businesses (the UK, Germany, Denmark, France and Ireland). 
U osnovi se razlikuju dva tipa poljoprivrede (Covino i Mariani, 1999): južnoeuropski model, u kojemu prevladavaju sitna gospodarstva kojima upravljaju uglavnom stariji poljoprivrednici (većinom u Grčkoj, Italiji, Portugalu i Španjolskoj), te sjevernoeuropski model poljoprivrede, s pretežito srednjim i velikim gospodarstvima (u UK, Njemačkoj, Danskoj, Francuskoj i Irskoj).
Particularly large farms, of more than 200 ha, are to be found in what used to be the DDR. 
Osobito velika gospodarstva, s više od 200 ha, nalaze se na području bivše Njemačke Demokratske Republike.
These have developed on the base of the great collective farms of the socialist era, and they are run, mainly, by young farmers. 
Nastala su od velikih kolektiviziranih imanja tijekom socijalizma, a vode ih uglavnom mladi poljoprivrednici.
The countries of Central and Eastern Europe 
Zemlje središnje i istočne Europe
In the countries of CEE, agriculture is relatively more important than in the EU countries with respect to land use, proportion in GDP and, particularly, in its share in overall employment (Table 1). 
U zemljama središnje i istočne Europe (SIE), poljoprivreda je razmjerno važnija nego u zemljama EU s obzirom na poljoprivredno zemljište, doprinos BDP-u te, poglavito, u udjelu u ukupnoj zaposlenosti (tabl.
In most of these countries the private ownership of farms, land and equipment was dominant, with the proviso that most of the new landowners were small farmers. 
U većini tih zemalja uvelike je prevladavalo privatno vlasništvo poljoprivrednih gospodarstava, zemljišta i opreme, s tim da su većina novih zemljovlasnika bili sitni poljoprivrednici.
Many studies have shown that it is these small farms that are a major limitation in the way of the development of the agriculture of these countries. 
Brojne studije upravo ta sitna gospodarstva ističu kao bitno ograničenje razvoja poljoprivrede tih zemalja.
Difficulties in the transformation of the economic systems of the CEE countries, taking them from being centrally planned to market oriented economies, have overshadowed the real capacities of the agricultural sector. 
Teškoće u pretvorbi gospodarskih sustava zemalja SIE iz centralnoplanskih u tržišno usmjerena, zasjenile su stvarne mogućnosti poljoprivrednog sektora.
The consequences of rejecting the command economy and bringing in price, production and trade liberalisation have led to a drastic fall in incomes, and hence a fall in the consumption of most food items. 
Posljedice odbacivanja centralnoplanskoga gospodarstva i uvođenje liberalizacije cijena, proizvodnje i trgovine prouzročile su drastičan pad dohotka, te time i pad potrošnje većine prehrambenih dobara.
The decline in demand, together with the growing input prices, has reduced the production in most of the candidate countries well below the level of before the transformation. 
Smanjena potražnja, zajedno s rastućim cijenama inputa, smanjuju proizvodnju u većini zemalja kandidatkinja znatno ispod razine prije pretvorbe.
One important corollary of market reform in these countries is a deterioration in the balance of trade with the EU. 
Važna posljedica tržišne reforme u tim zemljama jest pogoršanje trgovinske bilance prema EU.
A considerable fall in farm output has reduced the possibilities of exports to the EU, which is, for most of the entrant countries, the most important trade partner. 
Znatan pad poljoprivredne proizvodnje smanjio je mogućnosti izvoza u EU, za većinu zemalja pristupnica najvažnijega trgovinskog partnera.
At the same time, the import of these products from the EU has gone up, partially because of changes in consumer demands with respect to products like tropical or western-style processed food (Josling and Babinard, 1999). 
Istodobno se povećao uvoz tih proizvoda iz EU, dijelom zbog promjene potrošačkih zahtjevnosti prema nekim proizvodima poput tropskih ili zapadnjački prerađene hrane (Josling i Babinard, 1999).
Although aid to agriculture has gone up slightly in the CEE countries, because of intervention and foreign trade measures, in most cases the supported prices are still lower than those in the EU. 
Premda je potpora poljoprivredi u zemljama SIE blago porasla zbog intervencijskih i vanjskotrgovinskih mjera, u većini slučajeva podržavane su cijene još uvijek niže od onih u EU.
What is more, the prices at the level of the farm (production prices) are, in the candidate countries, mostly considerably lower than those in the EU (according to data from 1995, producer prices in these countries ranged in the area of from 40 to 80% of the level of prices in the EU). 
Štoviše, cijene na razini poljoprivrednog gospodarstva (proizvođačke cijene) u zemljama pristupnicama uglavnom su znatno niže od onih u EU (prema podacima iz 1995. godine, proizvođačke cijene u tim zemljama kretale su se od 40 do 80% razine cijena u EU).
With the enlargement of the EU, the total area of agricultural land, with the new members, would by increased by 60 million ha, and would come to almost 200 million hectares. 
Proširenjem EU poljoprivredna bi se površina s novim članicama povećala za 60 mil. ha, odnosno iznosila bi gotovo 200 mil. ha.
The number of people employed would double, from the current ca 6.6 million, and the average area of available agricultural land per person employed in farming would come to 9 ha as against the 21 ha in the current EU. 
Broj zaposlenih udvostručio bi se sa sadašnjih oko 6,6 mil., a prosječna bi raspoloživa poljoprivredna površina po zaposleniku u zemljama pristupnicama iznosila oko 9 ha u usporedbi s 21 ha u sadašnjem EU.
Inclusion of the CEE countries in the EU would considerably increase the proportion of the overall economy represented by the farm sector. 
Uključivanje zemalja SIE u EU povećalo bi znatno udio poljoprivrednog sektora u ukupnom gospodarstvu.
In the years to come, it is expected that the big differences that exist between the candidate countries and the EU - in the relations in level of protection, the discrepancies in farm prices, legislation and application of internal market requirements - will make it difficult for these countries to implement the acquis unless transitional measures in some form are employed. 
U idućim godinama očekuje se da će velike razlike koje postoje između zemalja pristupnica i EU - u odnosima razine zaštite, nesklada poljoprivrednih cijena, zakonodavstvu i primjeni zahtjeva unutrašnjeg tržišta EU - otežati tim zemljama primjenu pravnog reda (acquis communautaire) ako se ne primijeni neki oblik tranzicijskih mjera.
A considerable pressure towards adjustment will be forced on these countries when they adopt CAP criteria, as well as on EU countries, which will have to find the financing resources in competition with the agricultural sector of the new members. 
Znatan pritisak za prilagodbom nameće se tim zemljama kada usvoje kriterije ZPP-a, kao i članicama EU koje će trebati naći sredstva za financiranje u natjecanju s poljoprivrednim sektorom novoučlanjenih zemalja.
The attitude of the EU towards the candidate countries 
Odnos EU prema zemljama pristupnicama
This relates primarily to pre-accession aid, not only from the PHARE programme (1.5 billion ECU a year), but also to aid for agricultural development (5 billion ECU a year) and structural reform (1 billion ECU a year). 
To se prije svega odnosi na sredstva pristupne pomoći (pre-accession aid), ne samo iz PHARE programa (1,5 mlrd.
The allotment of these resources will be grounded on the following criteria: the farm population, the agricultural area, per capita GDP, purchasing power and the specific situation of a given region. 
Pomoć se odnosi na razdoblje pristupa EU i u skladu je s Odredbom Europskog vijeća od 21. lipnja 1999. godine (SAPARD).
Pursuant to these plans, the European Commission will approve agriculture and rural development programmes for each of the countries, the basic objective being assistance in the preparation of the agricultural sector for full participation in the CAP and the EU internal market. 
Na temelju tih planova Povjerenstvo će odobravati programe poljoprivrednog i ruralnog razvoja svakoj od tih zemalja, s osnovnim ciljem pomoći u pripremi poljoprivrednog sektora za puno sudjelovanje u ZPP-u i unutrašnjem tržištu EU.
The agricultural sector in Croatia 
Poljoprivredni sektor u Hrvatskoj
Trends in the agricultural land of CEE in the transformation period are almost precisely the same as those in the agriculture of Croatia. 
Trendovi u poljoprivredi zemalja SIE u razdoblju pretvorbe gotovo su identični s kretanjima u poljoprivredi Hrvatske.
Certain differences in the characteristics of the domestic agricultural sector derive from the particular heritage of Croatia, which from a social and economic point of view differed quite a lot from the model of the CEE countries (particularly in the agricultural sector, considering ownership structure), as well as because of the aggression of the nineties that marked that period. 
Određene razlike u obilježjima domaćeg poljoprivrednog sektora proizlaze iz specifičnog naslijeđa Hrvatske koje se u društveno-gospodarskom smislu podosta razlikovalo od modela zemalja SIE (osobito u poljoprivrednom sektoru, s obzirom na vlasničku strukturu), ali i zbog agresije devedesetih godina, koja je obilježila to razdoblje.
About two thirds of all agricultural land is owned by family farms, and the remaining third is accounted for by state-owned land. 
Oko dvije trećine ukupnog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu je obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, a preostalu trećinu čini državno zemljište.
More than 70% of these holdings have less than 3 ha, and as a rule this is made up of very small fields; the level of technology is low; and there are very few vital and market-oriented farms capable of standing up to the competition of imports. 
Više od 70% tih gospodarstava ima manje od 3 ha, i to po pravilu vrlo usitnjenih poljoprivrednih površina, niske razine tehnologije, te je malo vitalnih i tržišno usmjerenih gospodarstava koja bi se mogla ravnopravno nositi s uvoznom konkurencijom.
The shock of the transition to a market economy in the agriculture and food industry too resulted in a fall of production and employment, indebtedness, technological backwardness, a deterioration in the balance of payments, and insolvency. 
Tranzicijski šok prijelaza na tržišno gospodarstvo i u poljoprivredno-prehrambenom kompleksu rezultirao je padom proizvodnje i zaposlenosti, zaduženošću, tehnološkim zaostajanjem, pogoršanjem bilance trgovinske razmjene i nelikvidnošću.
Deferral of necessary policy reforms in certain areas and of stronger economic integration can partially be justified by the war. 
Odgađanje nužne reforme politike u pojedinim područjima i jačega gospodarskog integriranja, djelomice se mogu opravdati ratom u Hrvatskoj.
Alas, the cessation of the war brought no turnabout in the implementation of economic policy with respect to the countryside and agricultural producers, in line with their strategic importance. 
Nažalost, prestanak rata nije donio zaokret u provedbi gospodarske politike prema selu i poljoprivrednim proizvođačima, u skladu s njihovim strateškim značenjem.
Farm policy in Croatia in the last decade has been characterised by an inappropriate system of financial and institutional aid; although it was officially on the side of the farmer, in practice, directly and indirectly, it still moves government money into ineffective and inert systems. 
Poljoprivrednu politiku Hrvatske u posljednjem desetljeću obilježava neodgovarajući sustav financijske i institucijske potpore, koji, iako deklarativno na strani poljoprivrednika, u praksi izravno i neizravno i dalje prelijeva državni novac u neučinkovite i trome sustave.
High external costs of production, a rigid tax system, an absence of cheap capital, an irrational trading and distribution system, and inadequate budgetary support are some of the main factors behind the fall in production, low level of self-sufficiency (below 60%), and high prices for agricultural and food products. 
Visoki eksterni troškovi proizvodnje, kruti porezni sustav kronični nedostatak jeftinog kapitala, neracionalan trgovinski i distribucijski sustav, te nedostatna proračunska potpora neki su od glavnih čimbenika pada proizvodnje, niske samodostatnosti (ispod 60%), te visokih cijena poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.
The market for that most important agricultural resource, land, is restricted by the current disorder in the land registers, and the functioning of the market for agricultural and food products is limited by unfair competition and patchy legislation. 
Tržište zemljištem kao najvažnijim poljoprivrednim resursom ograničava postojeća nesređenost zemljišnih knjiga, a funkcioniranje tržišta poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ograničava nelojalna konkurencija i manjkava legislativa.
Something a bit more has been done in the recent period in the area of legislation and in reforms in protection of and incentives to domestic production. 
Nešto više učinjeno je u proteklom razdoblju u području legislative i reformi u politici zaštite i poticaja domaće proizvodnje.
During the years, the scope and structure of products to which incentives are given have changed. 
Tijekom godina mijenja se obuhvat i struktura poticanih proizvoda.
In the new incentives system of 1999, plant production was stimulated by incentives given to producers according to productive areas (and not according to volume of products, as hitherto) and payments for laying down long-term plantations in fruit farming and viticulture, while animal husbandry was encouraged by payments for breeding stock and fat stock, particularly in the regions of special national concern. 
Novim sustavom poticaja iz 1999. godine biljna se proizvodnja stimuliranjem proizvođača prema proizvodnim površinama (a ne prema količini proizvoda kao dotad) i isplatama za podizanje višegodišnjih nasada u voćarstvu i vinogradarstvu, dok se stočarstvo potiče selektivnim isplatama za rasplodnu stoku i tovljenike, poglavito u područjima posebne državne skrbi.
Altogether, 130 types of incentive were brought in. 
Ukupno je uvedeno više od 130 vrsta poticaja.
Since Croatia, like other new members of WTO, cannot employ export subsidies or special protective measures during the import of agricultural products, the competitiveness of domestic products on the domestic market is further jeopardised. 
S obzirom na to da Hrvatska, kao ni ostale nove članice WTO-a, ne može primjenjivati ni izvozne subvencije ni posebne zaštitne mjere pri uvozu poljoprivrednih proizvoda, dodatno se ugrožava konkurentnost domaćih proizvođača na domaćem tržištu.
Most of the total aid was of the market price kind, and the causes of the reductions during the period were mainly changes in prices on the world market. 
Većina ukupne potpore bila je tržišnocjenovna, a uzroci sniženja tijekom razdoblja uglavnom su bile promjene cijena na svjetskom tržištu.
Foreign trade protection of basic agricultural products was maintained at a high level even after the reform of 1999. 
Vanjskotrgovinska zaštita osnovnih poljoprivrednih proizvoda zadržala se na visokoj razini, čak i nakon reforme 1999. godine.
The comparison tells us that in the protection of domestic agriculture, Croatia followed the trends of the applicant countries. 
Usporedba nam govori da Hrvatska u zaštiti domaće poljoprivrede prati trendove zemalja pristupnica.
This is perhaps in line with the Uruguay Round, but if we compare the protection indicators with those in the EU, it is clear that Croatia, like the other transition countries, will find it very hard to take part in the market competition with the much more developed and more protected agriculture of Western Europe. 
To je možda u skladu sa zahtjevima iz Urugvajskog kruga pregovora, ali usporedimo li pokazatelje zaštite s onima u EU, jasno je da će i Hrvatskoj, kao i ostalim zemljama u tranziciji, biti vrlo teško sudjelovati u tržišnoj utakmici sa znatno razvijenijom i jače štićenom poljoprivredom Zapadne Europe.
POINTS OF VULNERABILITY 
IDENTIFIKACIJA KLJUČNIH TOČAKA RANJIVOSTI
The competitiveness of Croatian agriculture 
Konkurentnost hrvatske poljoprivrede
Like most other countries, including the EU as a whole, the basic aim of Croatian agriculture is to ensure food security to the population, to the greatest possible extent with domestic competitive products. 
Kao i u većini drugih zemalja, uključujući i EU, hrvatskoj je poljoprivredi osnovni cilj ostvariti prehrambenu sigurnost stanovništva u što većem opsegu domaćim konkurentnim proizvodima.
The goals of domestic agricultural policy stress the need to achieve effectiveness in agriculture in the conditions of the world market competition as well as protection and development of the domestic rural area. 
Ciljevi domaće poljoprivredne politike naglašavaju potrebu ostvarenja konkurentnosti poljoprivrede u uvjetima svjetskoga tržišnog natjecanja, kao i zaštitu i razvoj domaćega ruralnog prostora.
The results of analysesv reveal the basic limitations in the achievement of a higher level of competitiveness for Croatian agriculture: the monopolist position of input providers, the poor access to commercial loans, payments in kind, undeveloped market and institutional infrastructure, absence of economy of scale in marketing, small average size of holdings, difficulty in purchasing and leasing land, low yields, low level of technology and a non-transparent subsidy system in which measures of agrarian policy often mask market signals. 
Rezultati analizav otkrivaju osnovna ograničenja u postizanju višeg stupnja konkurentnosti hrvatske poljoprivrede: monopolski položaj nabavljača inputa, slab pristup komercijalnim kreditima, isplate u naravi, nerazvijena tržišna i institucijsku infrastrukturu, nedostatak ekonomije veličine u marketingu, malu prosječnu veličinu gospodarstva, teškoće u kupnji i najmu zemljišta, niske prinose, nisku tehnološku razinu i netransparentan subvencijski sustav u kojemu agrarnopolitičke mjere cesto prikrivaju tržišne signale.
Although the poor level of technical equipment is a problem in some sub-sectors in agriculture, the bulk of the problems derive from the ineffectiveness of the market. 
Premda je slaba tehnička opremljenost problem u nekim podsektorima u poljoprivredi, glavnina problema proizlazi iz neučinkovitog tržišta.
The consequences of this kind of situation can be some extent be measured for each sub-sector by the indicator called DRC, domestic resource cost. 
Posljedice takvog stanja mogu se donekle izmjeriti za svaki podsektor pokazateljem odnosa troškova domaćih resursa u proizvodnji (domestic resource cost - DRC)vi.
Results show that the value of domestic resources in most agricultural products is greater than the value of the product itself, measured in world prices. 
Rezultati pokazuju da je vrijednost domaćih resursa u većini poljoprivrednih proizvodnji veća od vrijednosti proizvodnje, mjereno svjetskim cijenama.