natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are some small differences in age group used for calculating population by education attainment. 
Postoje neke manje razlike u dobnim skupinama i razredima korištenim za izračunavanje strukture stanovništva prema najvišem završenom stupnju obrazovanja.
In some countries and situations, ISCED classifications are not strictly adhered. 
U nekim zemljama i situacijama nije potpuno poštovana ISCED klasifikacija.
iv Even in Sweden, the country with the highest percentage of literate people, 8% of the adult population had a severe literacy deficit. 
iv Cak i u Švedskoj, zemlji s najvišim postotkom pismenih osoba, 8% odraslog stanovništva ima ozbiljan nedostatak pismenosti.
In some other countries the percentage even rises to some 25%, so a huge part of the population is incapable of understanding and using the information contained in brochures, information bulletins and simple instructions for working place appliances (UNESCO, 2000). 
U nekim drugim zemljama spomenuti postotak raste i do 25%, tako da je velik dio populacije nesposoban razumjeti i primijeniti informacije sadržane u brošurama, letcima i jednostavnim uputama za uporabu uređaja na radnome mjestu (UNESCO, 2000).
v Note for population: 1 - Age 25-35, de jure population; 2 - Age 25-29; 3 - Age 2534; excluding population still in school and population whose level of education is unknown; 4 - Age 25-34, excluding expatriate workers and their families; 5 - Age 25-34, excluding population still in school. 
v Napomene za stanovništvo: 1 - dob 25-35 godina, de iure stanovništvo; 2 - dob 2529 godina; 3 - dob 25-34 godine, bez stanovništva koje je još na školovanju i stanovništva čija je obrazovna razina nepoznata; 4 - dob 25-34 godine, bez osoba na privremenom radu u inozemstvu i članova njihovih obitelji; 5 - dob 25-34 godine, bez stanovništva koje je još na školovanju.
vi There is a serious problem with international comparisons of drop-out rates because there are no reliable data or they are not adequate for international comparison. 
vi Postoji ozbiljan problem s međunarodnim usporedbama stopa ispadanja iz obrazovnog sustava jer nema pouzdanih podataka ili su oni neodgovarajući za međunarodnu usporedbu.
Also, although drop-out rate data exist for some countries (for example Bulgaria around 6-7% of the total school population), there is the further problem of hidden drop-outs, the unexcused absences per year (around one-third of Bulgarian students). 
Osim toga, iako postoje stope ispadanja za pojedine zemlje (npr. za Bugarsku ona iznosi 6-7% ukupne školske populacije), postoji i problem prikrivenog ispadanja, neopravdanih sati neprisustvovanja nastavi (koji u Bugarskoj obuhvaća oko trećinu učenika).
These children are often not accounted as drop-outs, but in reality they miss nearly one-half of their school time and inevitably their attainment is seriously affected (OECD, 2003). 
Ta se djeca često ne navode kao ispali iz obrazovnog sustava, ali su u stvarnosti propustili polovicu nastavnih sati i slijedom toga njihov je školski uspjeh i rezultat ozbiljno ugrožen (OECD, 2003).
vii The mentioned conclusion is derived from different discussion with experts from Croatian Employment Service as well as the author's analysis of the trends on Croatian labour market. 
vii Navedenu je spoznaju autor stekao tijekom mnogih razgovora sa stručnjacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, kao i praćenjem trendova na hrvatskom tržištu rada.
viii Thus, Institute for Social Research - Zagreb and Centre for Educational Research and Development, finished the Draft of Analysis on State Second School-leaving Examination that should enable a whole range of strategic objectives to be introduced into the educational system. 
viii Tako su Institut za društvena istraživanja - Zagreb i Centar za istraživanje i razvoj obrazovanja završili dokument Državna matura - prijedlog nacionalnog pristupa koji bi trebao omogućiti uvođenje niza strateških ciljeva u obrazovni sustav.
These goals are important for its inner transformation and the permanent improvement of education quality. 
Ti su ciljevi važni za unutarnju preobrazbu sustava i stalno poboljšavanje kvalitete obrazovanja.
The Institute is also working on the projects Development of Lifelong Education Model for Teachers, Evaluation of Syllabus and Development of Curriculum Model for Compulsory Education, and Feasibility Study for the Compulsory Education Model. 
I Institut za društvena istraživanja, među ostalim, radi na projektima Razvoj modela cjeloživotnog obrazovanja učitelja i nastavnika, Evaluacija nastavnih programa i razvoj modela kurikuluma za obavezno obrazovanje i Model obveznog školovanja - studija izvodljivosti.
ix The long-term nature of education means that it cannot be driven by current demand only but has to meet latent or future demand as well. 
ix Dugoročna priroda obrazovanja znači da ono ne može biti vođeno samo sadašnjim nego i mogućim i budućim potrebama.
This effectively means that supply side should also have its place in planning education needs. 
To znači da ponuda također treba imati svoje mjesto u planiranju obrazovnih potreba.
This is an obvious point given the limitations of the market in providing educational services. 
To očito ograničava djelovanje tržišta u pružanju obrazovnih usluga.
For this remark the author is grateful to an anonymous reviewer. 
Za navedenu napomenu autor je zahvalan anonimnom recenzentu.
EVALUATION OF CROATIAN INNOVATION CAPABILITY 
OCJENA HRVATSKOGA INOVACIJSKOG POTENCIJALA
The Institute of Economics Zagreb 
Ekonomski institut Zagreb
In this paper we try to assess and evaluate Croatian innovation capability thorough the framework of the European Innovation Scoreboard (EIS), a system of innovation indicators. 
U ovome smo radu nastojali ocijeniti i vrednovati hrvatski inovacijski potencijal u svjetlu Europske ljestvice uspjeha u inoviranju, koja se može opisati kao sustav pokazatelja inovativnosti.
Economic theory perceives innovation as a source of national competitiveness and the EU set the ability to compete within the single market as the main economic criterion for EU accession. 
U ekonomskoj je teoriji inovacija prihvaćena kao izvor nacionalne konkurentnosti, a EU postavlja sposobnost konkuriranja unutar jedinstvenoga tržišta kao glavni ekonomski kriterij pridruživanja EU.
Through the use of EIS indicators we are able to compare and rank Croatia's achievements in innovation policy against EU and Central and Eastern Europe countries (CEEC). 
Primjenom pokazatelja Europske ljestvice uspjeha u inoviranju moguće je usporediti i rangirati hrvatska ostvarenja u inovacijskoj politici s onima u zemljama EU i središnje i istočne Europe.
Croatia ranks well by European standards in comparison to other CEEC, in particular Bulgaria and Romania, but has not made a significant progress in its innovation potential and policy with respect to the EU. 
Prema europskim standardima, Hrvatska ima dobar položaj u usporedbi sa zemljama središnje i istočne Europe, osobito s Bugarskom i Rumunjskom, ali nije učinila znatniji napredak u svom inovacijskom potencijalu i politici s obzirom na EU.
Croatia's economic policy has since the beginning of the transition devoted a lot of attention to macroeconomic policies and reforms, while innovation policy has developed under the umbrella of research and development (R&D) policy. 
Ekonomska je politika u Hrvatskoj od početka tranzicije mnogo pozornosti pridavala makroekonomskim izazovima tako da je inovacijska politika razvijana pod okriljem politike istraživanja i razvitka.
This approach has neglected the potential of innovation policy to contribute to higher economic growth. 
Takvim je pristupom zanemaren potencijal inovacijske politike za davanje doprinosa ekonomskome rastu.
The first elements of innovation policy in the form of technological programs appeared only few years ago. 
Prvi elementi samostalne inovacijske politike pojavili su se prije nekoliko godina u obliku tehnoloških programa.
The focus of this paper has been placed, accordingly, on assessment of the elements and setup of innovation policy in Croatia. 
Stoga smo naše promatranje fokusirali na ocjenu elemenata i postavki inovacijske politike u Hrvatskoj.
The paper consists of two major parts. 
Rad se sastoji od dva dijela.
In the first part, we explain why it is important to activate the national innovation policy and in the second part we try to recognize the strengths and weaknesses of Croatia's innovation potential and policy. 
U prvome objašnjavamo zašto je važno aktivirati nacionalnu inovacijsku politiku, a u drugom dijelu pokušavamo prepoznati snage i slabosti hrvatskoga inovacijskog potencijala i politike.
The significance of innovation policy for the economy has traditionally been recognized more strongly in advanced economies. 
Značenje inovacijske politike za gospodarstvo tradicionalno je više prepoznato u naprednijim gospodarstvima.
In the Lisbon European Council in March 2000, the EU set out its long-term strategy of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world. 
EU je u ožujku 2000. donio dugoročnu stratešku odluku da postane najkonkurentnije i najdinamičnije gospodarstvo zasnovano na znanju.
Innovations are therefore perceived as a foundation of the transition to a knowledge-based society and innovation policy has become the central strategic tool in achieving competitiveness in industries and consequently, in the maintenance and stimulation of economic growth in the EU. 
U tom se smislu inovacije percipiraju kao osnova za prelazak u društvo zasnovano na znanju, a inovacijska je politika postala središnje strateško sredstvo za postizanje konkurentnosti industrija i, kao rezultat toga, za održavanje i stimuliranje gospodarskoga rasta u EU.
In the light of the enlargement of the EU, all CEEC, including Croatia, must establish and develop a modern national innovation system (NIS). 
U okolnostima proširenja EU, zemlje središnje i istočne Europe, uključujući i Hrvatsku, moraju uspostaviti i razviti suvremeni nacionalni inovacijski sustav.
This should also help Croatia create the key conditions for achieving long-term economic development. 
To bi također trebalo pomoći Hrvatskoj u stvaranju ključnih uvjeta za postizanje dugoročnoga ekonomskog razvoja.
We assess Croatian innovative capability through the European Innovation Scoreboard which consists of a number of standardized indicators of innovative performance. 
Hrvatski inovacijski potencijal ocjenjujemo uz pomoć Europske ljestvice uspjeha u inoviranju (European Innovation Scoreboard), koja se sastoji od niza standardiziranih pokazatelja inovacijskih aktivnosti.
Detailed analysis of Croatia's innovation policy and potential provides encouraging results in some areas of human resources development, for example, the share of science and engineering (S&E) graduates of the 20-29 year age class. 
Detaljna analiza hrvatske inovacijske politike i potencijala u nekim područjima razvitka ljudskih potencijala pokazuje ohrabrujuće rezultate, npr. u udjelu diplomiranih stručnjaka u djelatnostima znanosti i inženjerstva u dobi od 20 do 29 godina.
However, another important aspect of human resource development - life-long learning - is totally neglected and sees Croatia at the end of CEEC and EU rankings. 
Ipak, aspekt razvoja ljudskih potencijala - cjeloživotno obrazovanje - potpuno je zanemaren i svrstava Hrvatsku na kraj liste zemalja središnje i istočne Europe i zemalja EU.
While the hightech services sector appears relatively developed in Croatia, the hightech manufacturing sector is clearly underdeveloped. 
Dok se sektor usluga visoke tehnološke razine u Hrvatskoj čini relativno razvijenim, sektor proizvodnje visoke tehnološke razine čini se nerazvijenim.
Knowledge creation is an area where policies have obviously failed - expenditures on R&D, both public and business, are insufficient. 
Stvaranje znanja područje je u kojemu su politike očito zakazale - izdaci za istraživanja i razvoj, kako javni tako i poslovni, nisu dostatni.
Also, European Patent Office (EPO) applications by Croatian residents are the lowest in CEEC. 
Također, prijave hrvatskih rezidenata Europskom uredu za patente (European Pattent Office, EPO) najniže su među zemljama središnje i istočne Europe.
The transmission and application of new knowledge also require additional progress, especially in promoting a business innovation culture. 
Prijenos i primjena novoga znanja također zahtijevaju dodatni napredak, osobito u promicanju inovacijske kulture.
We conclude that Croatia has not made significant progress in its innovation potential and policy as compared to the EU, but by European standards ranks well in comparison to other CEEC, in particular Bulgaria and Romania. 
Zaključujemo da Hrvatska nije postigla znatniji napredak u svom inovacijskom potencijalu i politici s obzirom na EU, ali ima dobar položaj u usporedbi sa zemljama središnje i istočne Europe, osobito u usporedbi s Bugarskom i Rumunjskom.
INNOVATION POLICY: THE CENTRAL STRATEGIC TOOL IN ACHIEVING COMPETITIVENESS AND GROWTH IN EUROPEAN UNION 
INOVACIJSKA POLITIKA: GLAVNO STRATEŠKO ORUŽJE ZA POSTIZANJE KONKURENTNOSTI I RASTA U EUROPSKOJ UNIJI
The rise of the new economy formed in the context of globalization and the increasing importance of information and communication technologies (ICT), have pushed the EU to establish a long-term strategy to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world. 
Napredak “nove ekonomije” postignut u uvjetima globalizacije, kao i rast važnosti informacijskih i komunikacijskih tehnologija, nagnao je EU da postavi dugoročne odrednice pomoću kojih će postati najkonkurentnije gospodarstvo u svijetu zasnovano na znanju.
The transition towards a knowledge-based society is perceived as a way of keeping pace with the EU's global competitors. 
Prijelaz na društvo zasnovano na znanju smatra se načinom održavanja koraka EU s globalnim konkurentima.
At the Lisbon European Council Summit held in March 2000, innovations were perceived as a foundation of the transition to a knowledge-based society (Council of European Union, 2000a; 2000b). 
Na lisabonskom samitu Vijeća ministara, održanome u ožujku 2000, iskazano je stajalište da inovacije trebaju biti osnovni mehanizam prijelaza u društvo zasnovano na znanju (Council of European Union, 2000a; 2000b).
Therefore, innovation policy has become the central strategic tool in achieving industrial competitiveness and consequently, in maintaining and stimulating economic growth in the EU. 
Prema tome, inovacijska je politika postala glavno strateško sredstvo za postizanje konkurentnosti industrija, a time i za održavanje odnosno stimuliranja ekonomskoga rasta u EU.
The EU approach to innovation policy is multifaceted. 
Pristup inovacijskoj politici EU ima više aspekata.
Elements of innovation policy are found in both industrial and enterprise policy. 
Elementi inovacijske politike sadržani su i u industrijskoj politici i u politici razvoja poduzeća, gdje je naglasak na malim i srednjim poduzećima.
That attitude is reflected in the Lisbon Strategy (the official document of the Lisbon Council Summit), which proposes the establishment of a European Area of Research and Innovation and the creation of an environment friendly to starting up and developing innovative businesses. 
To se stajalište očituje u Lisabonskoj strategiji (kao službenom dokumentu lisabonskog samita Vijeća ministara), u kojoj se predlaže osnivanje Europskoga područja istraživanja i inovacija te stvaranje prijateljskog ozračja za osnivanje i razvoj inovativnih poduzeća.
Small and medium-sized enterprises are seen as drivers of innovations. 
Jednako tako, mala i srednja poduzeća trebaju biti pokretači inovacija.
As a way of ensuring the achievement of these goals, the EU proposed the encouragement of key interfaces in innovation networks: between companies and financial markets, R&D and training institutions, advisory services and technological markets. 
Kao način postizanja tih ciljeva EU predlaže poticanje ključnih veza u inovacijskim mrežama: između poduzeća i financijskih tržišta, istraživanja i razvoja i institucija za obrazovanje, savjetodavnih usluga i tehnoloških tržišta.
The conclusions of the Summit are not likely to remain at the level of declaration, but are rather well envisioned in formal documents in terms of financial planning, effective monitoring, assessing and evaluating. 
Zaključci samita nisu ostali deklarativni nego su i dobro planirani u službenom dokumentu u smislu financijskoga planiranja, učinkovitoga nadgledanja, ocjenjivanja i vrednovanja.
The importance of the strategic determination towards strengthening innovation processes in the EU is visible in the follow-up events. 
Važnost strateških odrednica za jačanje inovacija u EU vidljiva je u sljedećim događajima.
In the conclusions, the Council expanded requirements for R&D spending (aimed to reach about 3% of GDP by 2010, with 2/3 of the investments coming from the private sector). 
U zaključku Vijeće je proširilo zahtjeve za izdacima namijenjenim istraživanju i razvoju (cilj je do 2010. dosegnuti oko 3% BDP-a, s tim da 2/3 investicija trebaju potjecati iz privatnoga sektora).
Moreover, a call was made to strengthen business R&D through an integrated strategy involving increased competition on product markets, better access to venture capital, as well as better protection of intellectual property rights, and improved networking and technology diffusion. 
Nadalje, upućen je poziv za jačanje poslovnih istraživanja i razvoja putem integrirane strategije koja obuhvaća porast konkurencije na tržištima proizvoda, bolji pristup kapitalu za rizičnije pothvate, kao i bolju zaštitu prava intelektualnog vlasništva te unaprijeđeno umrežavanje i širenje tehnologije.
The Commission's Communication on Innovation Policy in 2003 also expanded policy conclusions based on the Lisbon strategy (Council of European Community, 2003d). 
Priopćenjem Povjerenstva o inovacijskoj politici u 2003. također su prošireni zaključci zasnovani na Lisabonskoj strategiji (European Commission, 2003d).
The Communication asked for a broadly-defined concept of innovation, so that policy design would not omit less obvious or known types of innovation. 
Priopćenje se poziva na šire definiranje koncepta inovacija, sa svrhom da politika ne izostavi manje očite ili manje poznate oblike inovacijskih aktivnosti.
It also demanded that innovation policy's interaction with other policy areas such as industrial policy be better coordinated and followed up. 
Također je zahtijevana interakcija inovacijske politike s politikama drugih područja, npr. s industrijskom politikom, što bi trebalo povećati uspješnost same inovacijske politike.
In the Communication “Industrial Policy in an Enlarged Europe” innovation is outlined as a key factor of industrial competitiveness together with knowledge and entrepreneurship (Council of European Community, 2003c; European Commission, 2004c). 
U priopćenju Industrijska politika u proširenoj Europi inovacija je istaknuta kao ključni čimbenik industrijske konkurentnosti, zajedno sa znanjem i poduzetništvom (European Commission, 2003c; 2004c).
The Communication states that European industry needs to become more innovative by constantly initiating, refining and improving its products, services and processes. 
U priopćenju se ističe kako europska industrija treba postati inovativnija neprestanim uvođenjem, usavršavanjem i poboljšavanjem svojih proizvoda, procesa i usluga.
The kind of innovation created through the development of a risk-taking mentality among entrepreneurs is stressed. 
Naglašava se kako je kod poduzetnika potrebno razvijati sklonost riziku u inovacijama.
The Green Paper on Entrepreneurship considers innovation one of the key challenges (Council of European Community, 2003a; 2003g). 
U Zelenoj knjizi o poduzetništvu inovacija se smatra jednim od ključnih izazova (European Commission, 2003c; 2003g).
CROATIA'S INNOVATION POLICY IN THE LIGHT OF THE FUTURE EUROPEAN UNION ENLARGEMENT 
HRVATSKA INOVACIJSKA POLITIKA U SVJETLU BUDUĆEG PROŠIRENJA EUROPSKE UNIJE
Croatia has since the outset of its political transition to democracy been oriented towards joining the EU and has throughout that period made serious steps towards achieving its goal. 
Hrvatska je od početka političke tranzicije bila orijentirana prema pridruživanju EU i tijekom tog razdoblja učinila je znatne napore u postizanju toga cilja.
In its answers to the Questionnaire of the European Commission in 2003, which later served as a base for obtaining candidate status for EU accession, Croatia put the establishment of a modern innovation system among its microeconomic and structural priorities. 
U odgovorima na Upitnik Europske komisije 2003, koji je kasnije poslužio kao osnova za dobivanje statusa kandidata za pridruženje EU, Hrvatska je među mikroekonomske i strukturne prioritete uvrstila uspostavljanje suvremenoga inovacijskog sustava.
This is envisaged as helping Croatia to create the key conditions for achieving long term economic development. 
To bi Hrvatskoj trebalo pomoći u stvaranju ključnih uvjeta za postizanje dugoročnoga gospodarskog razvoja.
The modern innovative system that the country aspires to was defined as a system that encourages cooperation among the educational and scientific system, technology development, government institutions and private enterprises. 
Suvremeni inovacijski sustav kojemu zemlja teži definiran je kao sustav koji potiče suradnju obrazovnoga i znanstvenog sustava, tehnološkog razvitka, vladinih institucija i privatnih poduzeća.
The European Commission granted Croatia candidate status in 2004. 
Europska je komisija 2004. godine dodijelila Hrvatskoj status kandidata.
In its Opinion on Croatia's application for EU membership (Council of European Community, 2004), the Commission regards Croatia as a functioning market economy. 
U svom mišljenju o kandidaturi Hrvatske za članstvo u EU (European Commission, 2004e) Komisija na Hrvatsku gleda kao tržišno gospodarstvo koje funkcionira.
However, the Commission added that greater efforts had to be taken in the field of innovation policy to make the country competitive and efficient at the European level. 
Ipak, Komisija smatra kako bi trebali biti učinjeni veći napori na području inovacijske politike da bi Hrvatska bila konkurentna i učinkovita na europskoj razini.
Firstly, as an overall measure, government expenditure on research and development in Croatia (1.09% of GDP) is below the EU average (1.99%), as is the share of private sector expenditure on research and development (0.45% of GDP in 2002 in comparison with the EU average of 1.3%) (CBS, 2003). 
Ponajprije, kao opća mjera, izdaci države za istraživanje i razvoj (1,09% BDP-a) ispod su prosjeka EU (1,99% BDP-a), kao i udio izdataka privatnoga sektora za istraživanje i razvoj (0,45% BDP-a 2002. u usporedbi s prosjekom EU od 1,3% BDP-a) (DZS, 2003).
The enterprise policy, another complement to modern innovation policy, is assessed as small and mediumsized enterprise (SME) policy in the formal documents. 
Politika poduzeća, još jedna dopuna suvremenoj inovacijskoj politici, u službenim je dokumentima ocijenjena kao politika malih i srednjih poduzeća.
Innovation policy is integral to SME policy in that it has put forward the Croatian Innovation Technology Development Program (HITRA) specifically aimed to support technology transfer to new technology-based firms with financial and non-financial incentives. 
Inovacijska je politika sustavno povezana s politikom malih i srednjih poduzeća na temelju Programa hrvatskoga inovacijskog tehnologijskog razvitka (HITRA), kojim se daje potpora transferu tehnologije poduzećima zasnovanima na novim tehnologijama putem financijskih i nefinancijskih poticaja.
On the national level, a politically independent advisory body that tries to foster and improve Croatia's competitiveness - the National Competitiveness Council (NCC) - put the development of innovativeness and technology as one of the top political and economic priorities. 
Na nacionalnoj je razini, politički neovisno savjetodavno tijelo koje potiče i unapređuje hrvatsku konkurentnost - Nacionalno vijeće za konkurentnost, svrstalo razvoj inovativnosti i tehnologije među najvažnije političke i ekonomske prioritete.