natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Like the Agency, it is founded on the model of kindred bodies in the EU with which in the future it will be in closer cooperation. 
Kao i Agencija, ustrojen je po uzoru na slična tijela u EU s kojima će u budućnosti usko surađivati.
Both bodies are legal bodies with public authorities, and are totally independent of the Ministry of the Environment. 
Oba su tijela pravne osobe s javnim ovlastima, potpuno neovisne o Ministarstvu zaštite okoliša.
All the major international instruments have already received ratification in Croatia, but there are some others that are still waiting to be ratified. 
Svi važniji međunarodni instrumenti ipak su već ratificirani u Hrvatskoj, ali ima dosta i onih koji još čekaju ratifikaciju.
The reason for this is the many changes necessary for making a given regulation. 
Uzrok tome su brojne promjene potrebne za donošenje određenog propisa.
Apart from the actual change in legislation, a common problem is to earmark the substantial financial resources required and then to initiate and carry through the major administrative and institutional changes, since the implementation of a given international legal instrument is very often in the hands of various government departments. 
Osim samih zakonodavnih promjena, učestali je problem izdvojiti i znatna financijska sredstva, a zatim pokrenuti i obaviti velike administrativno-institucionalne promjene jer je provedba određenoga međunarodnog pravnog instrumenta vrlo često u nadležnosti različitih državnih tijela.
In spite of this, Croatia has signed some of the thirty or so most important documents, such as the Ozone Layer Protection Convention (Vienna, 1985), the Montreal Protocol on substances that damage the ozone layer (Montreal, 1987), the UN Climate Change Outline Convention (Kyoto, 1998), the Biodiversity Convention (Rio, 1992), the Geneva Convention on Mediterranean protected areas and biological diversity, the Nuclear Safety Convention (Vienna, 1994), and the Cross-border Environmental Impact Assessment Convention (Espoo, 1991). 
Bez obzira na to, Hrvatska je potpisnica tridesetak najvažnijih dokumenata kao što su Konvencija o zaštiti ozonskog omotača (Beč, 1985), Montrealski protokol o tvarima koje oštećuju ozonski omotač (Montreal, 1987), Okvirna konvencija UN-a o promjeni klime (Rio de Janeiro, 1992), Kyotski protokol uz Okvirnu konvenciju UN-a o promjeni klime (Kyoto, 1997), Konvencija o biološkoj raznolikosti (Rio de Janerio, 1992), Protokol o posebno zaštićenim područjima Sredozemnog mora i o biološkoj raznolikosti Sredozemnog mora (Zeneva, 1982), Konvencija o nuklearnoj sigurnosti (Beč, 1994), Konvencija o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Espoo, 1991).
Information system 
Informacijski sustav
A precondition for effective functioning of environmental protection is a high-quality information system. 
Preduvjet za efikasno funkcioniranje zaštite okoliša jest kvalitetan informacijski sustav.
This should be based on proper monitoring and numbers of social and economic data; however, in Croatia there is unfortunately a very clear shortage of basic data about the situation in the environment. 
Sustav bi se trebao temeljiti na adekvatnom monitoringu i brojnim socioekonomskim podacima, ali, nažalost, u Hrvatskoj je evidentan nedostatak osnovnih podataka o stanju u okolišu.
From this follows the lack of quality processed statistical data. 
Iz toga slijedi i nedostatak već obrađenih i kvalitetnih statističkih podataka.
A poor or non-existent information system is a weakness of all the transitional countries that have only recently, assuming the obligations enshrined in various international conventions, taken on the obligation to convey various data and reports to given international institutions. 
Slab ili nikakav informacijski sustav boljka je svih tranzicijskih zemalja koje tek odnedavno, preuzimajući obveze raznih međunarodnih konvencija, preuzimaju i obvezu prosljeđivanja raznih podataka i izvješća određenim međunarodnim ustanovama.
Croatia halfway manages to meet these obligations by collecting the relevant data that are dispersed in various public and scientific institutions (Ruđer Bošković Institute, Geological Research Institute, National Hydrometeorological Institute, Public Health Institute), or even in some corporations (INA-Naftaplin) and in some thematic centres, like the Croatian Water geo-information system. 
U Hrvatskoj se te obveze polovično uspijevaju ispuniti prikupljanjem relevantnih podataka koji su raspršeni u raznim javnim i znanstvenim ustanovama (u Institutu “Ruđer Bošković”, Institutu za geološka istraživanja), zavodima (Državnome hidrometeorološkom zavodu, Zavodu za javno zdravstvo) ili čak trgovačkim društvima (npr. u INA-Naftaplinu) te u nekim tematskim centrima poput geoinformacijskog sustava u Hrvatskim vodama.
Although provided for in various regulations, in the real sense of the word the ISZO does not yet really exist. 
Iako predviđen raznim propisima, informacijski sustav zaštite okoliša (ISZO) u pravom smislu te riječi za sada ne postoji.
The Environmental Protection Law (NN 82/94), for example, stipulates the obligation of all environmental protection bodies and nature conservation bodies to work on the establishment of the system in coordination with the ministries and other departments. 
Zakon o zaštiti okoliša (NN 82/94), primjerice, propisuje obvezu svim nadležnim tijelima za zaštitu prirode i okoliša da u suradnji s ministarstvima i drugim upravnim tijelima rade na uspostavljanju tog sustava.
In more detail, the ISZO Ordinance (NN 74/99) prescribes the contents, methodology, obligations of the participants and the manner of forwarding data about the environment, as well, finally, as the way in which these data are managed. 
Još detaljnije, Uredba o informacijskom sustavu zaštite okoliša (NN 74/99) propisuje sadržaj, metodologiju, obveze sudionika te način prosljeđivanja podataka o okolišu i, konačno, način upravljanja tim podacima.
According to this ordinance, ISZO covers data about air, soil, sea, water, biological and landscape activities, climate, cultural history, spatial features, waste and other data important for environmental protection. 
Prema toj uredbi, ISZO obuhvaća podatke o zraku, tlu, vodi, moru, biološkoj i krajobraznoj aktivnosti, klimi, kulturnoj baštini, prostornim obilježjima i otpadu te ostale važne podatke o zaštiti okoliša.
The connection of all these data with other social and economic data that have to be dealt with via special indicatorsxvi has still not been settled, with each of these thematic areas likely to be a complex information system in itself. 
Još uvijek nije riješena povezanost tih podataka s drugim društveno-ekonomskim podacima, što će se morati riješiti putem posebnih indikatora™, a svaki od tih tematskih dijelova bit će mali kompleksan informacijski sustav za sebe.
After this comes the special system for linking ISZO with all the other systems, such as the information systems of the Parliament, Government, Presidential Office, economic establishments, economic organisations, with members of the public and everyday users. 
Nakon toga slijedi i poseban sustav povezanosti ISZO-a sa svim ostalim sustavima: informacijskim sustavom Sabora, Vlade, Predsjedničkog ureda, gospodarskih ustanova, međunarodnih organizacija, s građanima te njegovim svakodnevnim korisnicima.
The EPA will have great responsibility because it will be the chief link in the process of adjustment with the EEA information system located in Copenhagen, as well as with EIONET, the European Information and Observation Network, so that the necessary data concerning the environment can be used for the making of correct reports about the situation in Croatia. 
Veliku će odgovornost imati i Agencija za zaštitu okoliša, koja će biti glavna spona u procesu prilagodbe s informacijskim sustavom Europske agencije za okoliš smještene u Kopenhagenu te s Europskom informacijskom i promatračkom mrežom (EIONET-om), kako bi se potrebni podaci o okolišu iskorištavali za izradu ispravnih izvješća o stanju u Hrvatskoj.
Currently there is work on important amendments to the Environmental Emissions Cadastre, which will be one of the mainstays of the total environmental information system, the previous implementation of which foundered in practice because of its shortcomings. 
Trenutačno se radi i na značajnim izmjenama i dopunama Pravilnika o katastru emisija u okoliš (KEO) koji će biti jedna od okosnica ukupnoga informacijskog sustava okoliša, a čija je dosadašnja primjena u praksi zakazala zbog niza nedostatka.
So far no information system has been organised primarily because of inadequate institutional strengths in the competent government departments, and an incompletely settled legal and technical framework. 
Informacijski sustav do sada nije ustrojen ponajprije zbog nedostatnih institucionalnih snaga nadležnih državnih tijela te nepotpuno riješenoga pravnog i tehničkog okvira.
A serious obstacle is constituted by the complexity of the system, as well as by the great costs involved in its establishment, and the already existing problems of horizontal and vertical coordination among the participants. 
Ozbiljna su prepreka tome i složenost sustava, veliki troškovi uspostave te već postojeći problemi vodoravne i okomite koordinacije među sudionicima.
Additional problems came into being because of the dilatoriness of the administrative and the unusableness of the existing databases. 
Dodatni problemi nastaju i zbog sporosti državne uprave i neupotrebljivosti postojećih baza podataka.
The human factor too was not negligible, because there is still no awareness of the essential need for quality data for the decision-making process. 
Ni ljudski faktor nije zanemariv, jer još uvijek ne postoji svijest o nužnosti kvalitetnih podataka za donošenje odluka.
Apart from that, there is no proper training or interest for getting involved in international programmes and projects for data exchange. 
Osim toga, ne postoji ni potrebna izobrazba i interes za uključivanje u međunarodne programe i projekte za razmjenu podataka.
As for the EU requirements in this area, they are practically without number. 
Zahtjevi EU-a u vezi s tim područjem gotovo su bezbrojni.
Almost every directive has a number of provisions about the monitoring required, and then about the system of reporting to the relevant bodies. 
Praktički svaka smjernica ima niz odredbi o potrebnome monitoringu, a zatim o sustavu izvješćivanja relevantnih tijela.
All these reports together are subsequently sent on to special bodies that then again work out special reports for special occasions. 
Svi se ti izvještaji zasebno prosljeđuju posebnim tijelima koja izrađuju specijalne izvještaje za određene prilike.
It is almost impossible systematically, in short, to explain the exigencies of the EU information system. 
Gotovo je nemoguće sustavno i ukratko objasniti zahtjeve informacijskog sustava EU-a.
Still, for the sake of coordination, what is common for all members, and practically obligatory, is bodies such as the EPA, which are, alongside the environment ministries, the central points of each country for the collection of all necessary data and for sending on these reports in line with obligations according to various documents or projects (see above: obligations of the Agency). 
Ipak, koordinacije radi, svim su članicama zajednička i za osnivanje gotovo obvezna tijela poput Agencije za zaštitu okoliša, koja su uz Ministarstvo zaštite okoliša središnja točka određene zemlje za prikupljanje svih potrebnih podataka te prosljeđivanje izvještaja u skladu s obvezama iz raznih dokumenata ili projekata (vidjeti tekst o obvezama Agencije).
Training and education 
Sustav obrazovanja
On the whole, the EU leaves the training and education systems in the matter of environmental protection to the members themselves, expecting that they will do all in their power to achieve a high quality implementation of the standards. 
Sustav obrazovanja o pitanjima zaštite okoliša EU je uglavnom prepustio državama članicama, a očekuje se da će one i u tom sustavu učiniti sve što je u njihovoj moći za što bolju primjenu standarda.
Unfortunately, Croatia has not yet adequately developed the practice of linking scientific research work with strategic considerations and decision making. 
Hrvatska, nažalost, nije još dovoljno razvila praksu povezivanja znanstveno-istraživačkog rada s donošenjem odluka ili strateškim promišljanjem.
An integrated approach would facilitate the total and transparent exchange of data among all stakeholders imagined through the establishment of ISZO. 
Integrirani pristup koji bi omogućio potpunu i otvorenu razmjenu podataka između svih sudionika zamišljen je kroz postavljanje ISZO-a.
Similarly, it would be advisable to set up a proper training system at all levels of society so as to make possible an acquaintanceship with the bases of environmental protection philosophy, its models, and in particular the everyday implementation of it. 
Slično tome, bilo bi uputno postaviti i adekvatan obrazovni sustav na svim razinama društva koji bi omogućio upoznavanje s osnovama filozofije zaštite okoliša, njezinim modelima, a osobito s njezinom svakodnevnom primjenom.
In Croatian elementary and secondary schools there is no special subject to take care of this, rather in the curricula of the Ministry of Education this is found fragmentarily in several subjects. 
U hrvatskim osnovnim i srednjim školama ne postoji poseban predmet koji bi to omogućio, već je prema programskim dokumentima Ministarstva prosvjete to segmentirano uklopljeno u nekoliko nastavnih predmeta.
Even this kind of education is sporadic and unsystematic, up to individual schools and teachers. 
Cak je i ta izobrazba stihijska, prepuštena školama ili profesorima osobno.
Only in most recent times at given faculties have the relevant subjects been brought in, but they tend to be of an optional nature (e.g. an option at the Law Faculty is called Environmental Law), while as for required subjects, some ecological topics at natural science and technical faculties, though within the contexts of various chairs. 
Tek se u posljednje vrijeme na određene fakultete uvode odgovarajući predmeti, ali neobaveznog karaktera (npr. izborni predmet Pravo okoliša na pravnim fakultetima), dok se predmeti ekoloških sadržaja na fakultetima prirodnih znanosti i tehničkim fakultetima predaju kao obvezni, ali u sklopu različitih kolegija.
Data about the conditions of post-graduate courses are also opaque and hard to obtain, and the document already mentioned proposes the foundation of interdisciplinary and inter-faculty courses at post-grad levels in the area of environmental protection and sustainable development. 
Podaci o stanju na postdiplomskim studijima također su nepregledni i spomenuti dokument predlaže osnivanje interdisciplinarnih i međufakultetskih studija s područja zaštite okoliša i održivog razvoja na postdiplomskoj razini.
We might here pick out the extra-institutional system that through various programmes does deal with the training and further training of government employees in various administrative departments. 
Mogli bismo ovdje izdvojiti izvaninstitucionalni sustav koji se u sklopu raznih programa bavi izobrazbom i usavršavanjem državnih zaposlenika pojedinih upravnih tijela.
These programmes are financed by the actual departments according to their need. 
Te programe prema potrebi organiziraju i financiraju sama ta tijela.
Here we cannot talk of any systematically organised extrainstitutional system of training and education in this area. 
Pritom ne možemo govoriti ni o nekom organiziranom izvaninstitucionalnom sustavu odgoja i izobrazbe na tom području.
There are, for example, sanitation inspectors and environmental protection inspectors (country, city and municipal offices on the whole employ but a single such person). 
Takvi su djelatnici npr. inspektori zaštite okoliša ili sanitarni inspektori (županijski, gradski i općinski uredi po pravilu zapošljavaju samo jednu takvu osobu).
In the last decade the number of NGOs promoting environmental protection has grown, and many of these do draw attention to questions of environmental education. 
U posljednjem je desetljeću porastao broj nevladinih udruga koje promiču zaštitu okoliša, a mnoge od njih upozoravaju na pitanje odgoja i obrazovanja o okolišu.
Their occasional courses, panel discussions and actions can hardly be expected to be sufficient, of course. 
Njihovi povremeni tečajevi, tribine ili akcije, naravno, nisu dovoljni.
Also, inadequate is the educational role of the mass media, although we have to admit that in recent times environmental programmes have appeared on radio and TV channels. 
Nedovoljna je i odgojna i obrazovna uloga sredstava javnog priopćavanja, iako moramo priznati da na radiju i televiziji u posljednje vrijeme ima više emisija o okolišu.
The daily press has a mainly sensational approach, and the other printed media mainly come down to the publishing activities of given expert bodies (e.g., the magazine Okalis of the Ministry of the Environment and the magazine Croatian Water). 
Dnevne novine najčešće imaju senzacionalistički pristup toj problematici, a ostali tiskovni mediji uglavnom su dio izdavačke aktivnosti pojedinih stručnih tijela (npr. časopis “Okoliš” Ministarstva zaštite okoliša ili časopis “Hrvatske vode”).
The interest of publishers and users or popular and other books is fairly low, and the most attractive medium in Croatia, the Internet, does not offer very much. 
Prilično je slab interes izdavača i korisnika popularnih ili drugih knjiga i publikacija s tog područja, a trenutačno najatraktivniji medij - Internet - u Hrvatskoj također ne pruža baš mnogo.
Public participation 
Sudjelovanje javnosti
Active participation by the public in the creation and implementation of environmental protection policy is a precondition for the creation of the already mentioned principle of sustainable development. 
Aktivno sudjelovanje javnosti u kreiranju i provedbi politike zaštite okoliša preduvjet je za ostvarivanje već spomenutog načela održivog razvoja.
And yet in Croatia the general public is poorly aware of matters of environmental protection and still less able to take an active part in the passing and implementation of legislation, even if there are any legal grounds for this. 
U Hrvatskoj je šira javnost slabo upoznata s pitanjima zaštite okoliša, a još manje s mogućnostima aktivnog sudjelovanja pri donošenju i primjeni određenih zakonskih odredbi, čak ako pravna osnova za to i postoji (v. daljnji tekst).
Having identified the importance and power of the public in such matters, the EU at first started moving via the institutionalisation of the collection and flow of information. 
Prepoznavši značaj i moć javnosti, posebice u tim pitanjima, EU je najprije krenuo u institucionaliziranje prikupljanja i protoka informacija.
Starting with Directive 90/3123/EEC concerning the right to require environmental information, it gave individuals the right to seek any kind of data from the administrative departments in connection with the environment without having to show what the nature of his or her interest in this kind of information was. 
Počevši sa Smjernicom 90/313/EEC o pravu na zahtijevanje obavijesti o okolišu, otvorio je pojedincima mogućnost traženja svih podataka od upravnih tijela u vezi s okolišem bez prethodnog dokazivanja svog interesa i potrebe za tim obavijestima (informacijama).
A further step was public participation in strategic planning of certain interventions into the environment. 
Korak dalje za EU je bilo sudjelovanje javnosti u strateškom planiranju određenih zahvata u okolišu.
THE AARHUS CONVENTION: PUBLIC ACCESS TO INFORMATION AND PARTICIPATION 
AARHUŠKA KONVENCIJA: INFORMIRANJE I SUDJELOVANJE JAVNOSTI
The Aarhus Convention 
Aarhuška konvencija
The currently most important international instrument in the domain of public information and participation is the UN/ECE Convention that consists of a first pillar concerning access to information, a second pillar concerning public participation in decision making, and a third pillar on access to the courts in environmental matters. 
Trenutačno najznačajniji međunarodni instrument na području informiranja i sudjelovanja javnosti jest Konvencija UN/ECE koja se sastoji od prvog stupa - pristupa informacijama, drugog stupa - sudjelovanja javnosti u odlučivanju, i trećeg stupa - pristupa sudstvu u pitanjima okoliša.
The Convention was signed in 1998 in Denmark's Aarhus by the EU and all 15 members. 
Konvenciju su 1998. u Aarhusu, u Danskoj, potpisali EU i svih njegovih 15 članica.
Subsequently the question of its ratification and application in domestic legal systems arose. 
Nakon toga, pojavilo se pitanje njezine ratifikacije i primjene u pravnim sustavima svake zemlje članice.
Croatia too is a signatory and for two years its ratification has been planned as part of the project entitled “Application of the Aarhus Convention in Croatia”. 
I Hrvatska je potpisnica te konvencije te se već dvije godine priprema njezina ratifikacija unutar projekta Primjena Aarhuške konvencije u Hrvatskoj.
How Denmark mastered the Convention? 
Kako je Danska svladala Aarhušku konvenciju?
Denmark was the first country to ratify the Convention, even going beyond its demands as far as public access to information and public participation are concerned. 
Danska je prva zemlja koja je ratificirala Konvenciju te pritom otišla čak i dalje od njezinih zahtjeva kad je riječ o informiranju i sudjelovanju javnosti.
For several decades Danish society has been a leader in many areas of nature protection. 
Danska se oduvijek smatrala progresivnom zemljom u zaštiti okoliša, osobito zbog demokratizacije svoje politike zaštite okoliša.
Of course, it is one thing to sign a convention and another to incorporate it into national legislation and then breathe life into it. 
Naravno, jedno je potpisati konvenciju, a drugo je prenijeti je u nacionalno zakonodavstvo te joj primjenom udahnuti život.
In Denmark, preparations for the ratification started in 1999. 
U Danskoj su pripreme za ratifikaciju počele 1999.
In order to meet the demands of the convention, the Danish environmental protection and energy ministry attempted from the very beginning to open the procedure as much as possible. 
Kako bi se ispunili zahtjevi Konvencije, dansko Ministarstvo zaštite okoliša i energije pokušalo je već od samog početka što više otvoriti postupak javnosti.
It organised a conference at which government officials, NGOs and journalists discussed the Convention, and at the same time launched a powerful media campaign. 
Ministarstvo je organiziralo konferenciju na kojoj su državni službenici, nevladine udruge i novinari raspravljali o Konvenciji, a stodobno je pokrenuta i jaka medijska kampanja.
At the end of 1999, a draft law was opened for public discussion so as to elicit as many comments and proposals about the ratification. 
Krajem 1999. prijedlog nacrta zakona ponovno je pušten u javnu raspravu kako bi se prikupilo što više komentara i prijedloga o ratifikaciji Konvencije.
Finally, all the comments from all debates were collected, and the proposal was sent to Parliament for reading. 
Konačno su prikupljeni komentari sa svih javnih rasprava i prijedlog zakona je krenuo u parlament na čitanje.
The law was proclaimed in May and officially came into force in September 2000. 
Zakon je proglašen u svibnju i službeno stupio na snagu u rujnu 2000. godine.
From that moment on many things changed for Denmark. 
Od tog trenutka mnoge su se stvari u Danskoj promijenile.
First of all, 13 environmental protection laws had to be changed. 
Za početak, trebalo je promijeniti 13 zakona s područja zaštite okoliša.
Of special difficulty were objections according to the third pillar of the Convention (access to justice in questions of environmental protection), because the NGOs that deal with environmental protection matters had, in the ratification of the Convention, won the right to appeal to the courts. 
Osobito je bilo teško ostvariti prava na žalbu prema trećem stupu Konvencije (pristup pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša) jer su sve nevladine udruge koje se bave pitanjima zaštite okoliša ratifikacijom Konvencije dobile pravo žalbe pred sudbenim tijelima.