natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Not only were the targets set in 1992 in Rio not met, but also the level of interest and involvement of the countries that have an important global impact was extremely low. 
Ne samo da nisu postignuti ciljevi zacrtani u Riju, već je i razina uključenosti zemalja koje imaju svjetski utjecaj bila vrlo malena.
Nevertheless, the EU remained a positive example - although many issues have not been resolved, quite a number of actions have been undertaken with the ultimate goal of achieving sustainable development (European Commission, 2005b). 
EU je ipak značio pozitivan primjer - iako mnoga pitanja nisu bila razriješena, započet je velik broj aktivnosti za postizanje održivog razvitka (European Commission, 2005b).
THE EUROPEAN UNION AND THE ENVIRONMENT 
EUROPSKA UNIJA I ZAŠTITA OKOLIŠA
The European Communities, later the European Union, were originally created as an economic trading block. 
Europske zajednice, i kasnije EU, u samom su početku osnovane kao ekonomski trgovinski blok.
Through time, economic interests were outgrown and it evolved into a community that places the environment and sustainable development among its core principles, even in its treaties. 
S vremenom su ekonomske interese nadjačali drugi interesi, pa su se te zajednice razvile u uniju koja zaštitu okoliša i održivi razvitak smatra svojim osnovnim zadatkom, čak ih navodeći u svojim Ugovorima o osnivanju.
European environment policy has become increasingly ambitious over the course of time and has resulted in significant environmental improvements (Connelly and Smith, 1999; Mintas-Hodak, 2004). 
Europska politika zaštite okoliša postala je ambiciozna tijekom vremena, te je rezultirala značajnim poboljšanjima stanja okoliša (Connelly i Smith, 1999; MintasHodak, 2004).
At the same time, competitiveness, as well as economic growth and jobs, are vitally important, sometimes leaving environmental and sustainability principles aside rather then being integral to them. 
Istodobno su konkurentnost te ekonomski rast i zaposlenost ostali vitalno važni, ostavljajući katkad okoliš i načela održivosti po strani umjesto da se u njih integriraju.
Recently, due to other issues emerging on the EU level, especially political matters such as the European Constitution or social reforms in its members, the environment is no longer high on the agenda. 
U posljednje vrijeme okoliš više nije tako visoko na listi prioriteta EU zbog ostalih problema koji su se pojavili, pogotovo političkih, kao što je pitanje europskog Ustava ili socijalnih reformi u članicama.
On top of that, the recent enlargement has induced higher costs and necessitated reforms in the functioning of the EU institutions, resulting in a reluctance for further enlargement. 
Osim toga, posljednje proširenje izazvalo je povišenje troškova rada institucija EU, stoga i nužnost njihove reforme, što je rezultiralo otporom protiv daljnjeg proširenja.
Also, periodically, the EU is rethinking its existence, which is obviously happening right now; therefore other issues are put aside, while national interests are in focus. 
Jednako tako, EU periodički revidira i preispituje svoje postojanje, što se očito događa upravo sada; stoga su druga pitanja ostavljena po strani, dok su nacionalni interesi članica u središtu pozornosti.
Certainly, an impact on the environmental sector exists and time will show to what extent. 
Naravno, sve to utječe na zaštitu okoliša, a vrijeme će pokazati koliko.
It has become evident that environmental protection is a demanding and very costly segment in all EU activities. 
Zaštita okoliša zahtjevna je i vrlo skupa politika EU, što s godinama postaje sve očitije.
Environmental policy does not have a sectoral character like other EU policies. 
Ona nije sektor u klasičnom smislu, kao druge politike EU.
On the contrary, it is a significant part of all the segments of human life - from health and human rights to social welfare and economic growth, and therefore environmental aspects have to be addressed in all of them. 
Upravo suprotno, ona je važan dio svih segmenata ljudskog života - od zdravlja i ljudskih prava do socijalne pomoći i ekonomskog razvitka - te bi se stoga na okoliš trebalo referirati u svakom od njih.
Year by year the size and complexity of regulation is expanding and demands strong commitment from and the understanding of all the stakeholders. 
Iz godine u godinu veličina i složenost propisa raste i zahtijeva izrazitu predanost i razumijevanje svih onih na koje se ti propisi odnose.
In the past, in certain cases enlargement resulted in improvements in the EU environment policy (European Commission, 2006). 
Pojedina su proširenja EU u prošlosti rezultirala poboljšanjem njegove politike zaštite okoliša (European Commission, 2006).
Those members who had had a significant experience in the environmental sector influenced EU policy making in a positive manner, promoting their national policies when joining the EU. 
Članice koje su imale značajnije iskustvo u zaštiti okoliša utjecale su na stvaranje politike EU u pozitivnom smislu, promičući svoje nacionalne politike uključivanjem u EU.
One must not forget that the member states have a variety of attitudes towards the protection of the environment - some are more enthusiastic than the others, some have a stronger public awareness of the importance of the problem and some lack both the public and governmental decisiveness to make a change (EEA, 2005b). 
Ne smijemo zaboraviti kako članice imaju različite stavove spram zaštite okoliša - neke su ambicioznije od dugih, u nekima je svijest javnosti o važnosti zaštite okoliša na visokoj razini, a nekima nedostaje i odlučnosti vlade i poticaja javnosti za uvođenje odnosno provođenje promjena (EEA, 2005b).
On the other hand, if the latest enlargement with ten new countries in its best sense becomes as efficient as predicted, the EU will continue to be a role model in the environmental sector. 
Ipak, ako posljednje proširenje s deset novih članica postane u najboljem smislu učinkovito kao što se očekuje, EU bi i dalje bio uzor u području zaštite okoliša.
The intergovernmental and supranational character of the EU enables it to impose binding laws on its members, which is significant for the environmental sector, since their implementation is sometimes extremely demanding. 
Međuvladin i nadnacionalni karakter EU omogućuje mu da svojim članicama nametne obvezujuće odredbe, što je izuzetno važno jer je njihova primjena katkad zaista zahtjevna.
Today, many problems are rooted in the way Europeans use land, the economic conditions and the ways of life. 
Uzrok mnogih današnjih problema u okolišu način je na koji se Europljani koriste zemljom, njihovi ekonomski uvjeti i način života.
Recent reports have shown that the trends in caring for the environment are not encouraging (EEA, 2005b). 
Posljednja izvješća Europske agencije za okoliš pokazuju da trendovi iskorištavanja okoliša nisu obećavajući (EEA, 2005b).
Individual awareness of the impacts of certain activities on the environment and their link to health would definitely make a difference. 
Osobna svijest o učincima pojedinih aktivnosti na okoliš te njihovi učinci na ljudsko zdravlje zasigurno će potaknuti promjene.
Public polls have shown that there is a great support from the EU citizens for preservation and improvement of the state of environment, as a result of a growing public awareness of the gains over the past decades, ever since environmental action has been recorded (Eurobarometer, 215/2004). 
Ispitivanja javnog mišljenja pokazala su kako je potpora građana Uniji u području očuvanja i poboljšanja stanja u okolišu velika, što je rezultat jačanja svijesti javnosti o postignutome u posljednjih nekoliko desetljeća, otkad su se počele provoditi aktivnosti za zaštitu okoliša (Eurobarometar, 215/2004).
The main reason is that Europeans value the quality of life. 
Glavni je razlog to što Europljani cijene kvalitetu života koju trenutačno imaju.
Reports from EU institutions (both the Commission and European Environment Agency) have proven that there is need for joint action from governments and citizens to shape economic development in line with “the Earth's carrying capacity”. 
Izvješća Europske komisije i Europske agencije za okoliš pokazala su kako je nužna zajednička akcija nacionalnih vlada i građana za postizanje ekonomskog razvoja koji je u skladu s “mogućnostima Zemlje”.
Consequently, the more Europe uses the opportunity to achieve an environmentally sound development the greater is the chance that it will affect global trends. 
Napokon, što Europa više koristi priliku za postizanje razvoja koji je u skladu s načelima zaštite okoliša, veća je mogućnost da utječe na svjetske trendove.
ENVIRONMENTAL ACTION PROGRAMMES 
AKCIJSKI PROGRAMI ZA OKOLIŠ
As the EU is a supranational authority, its policy-making institution, the Commission, has an important role for all its members and, of course, future members. 
S obzirom na nadnacionalni karakter EU, njegova izvršna institucija - Komisija ima važnu ulogu za sadašnje i za buduće članice.
In line with EU international activities related to the environment, through the decades the Commission has created a line of environmental action programmes (EAPs) that were supposed to be used as a framework for future actions. 
U skladu s aktivnostima koje je EU provodio na međunarodnoj razini, Komisija je tijekom desetljeća razvijala niz programa aktivnosti za okoliš (Environmental Action Programmes, EAP) koji su poslužili kao okvir za sve buduće aktivnosti.
The first and second EAP were adopted for the period 19731981. 
Prvi i drugi EAP bili su usvojeni za razdoblje od 1973. do 1981. godine.
They were both based on the UN Conference on the Human Environment held in Stockholm in 1972 and were to some extent idealistic in approach. 
Oba su se zasnivala na Konferenciji UN-a održanoj u Stockholmu 1972. te su donekle bili idealistični u pristupu.
This was the beginning of Community environment policy, therefore both action plans were focused on the prevention, reduction and containment of environmental damage, the conservation of an ecological balance and the rational use of natural resources. 
Bio je to početak politike zaštite okoliša Europskih zajednica te su stoga oba programa bila zasnovana na prevenciji, smanjivanju i uklanjanju negativnih posljedica, na očuvanju ekološke ravnoteže i na racionalnom iskorištavanju prirodnih resursa.
It was the first time that an environment policy document was created for its own purpose without being subordinated to internal market objectives. 
Bio je to prvi put da je dokument o stvaranju politike zaštite okoliša napravljen upravo s tim ciljem, a da nije podređen ciljevima unutarnjeg tržišta.
The approach in those two plans was top-bottom. 
Pristup obaju programa bio je od vrha prema dolje (odredbe EU izravno se prenose u nacionalno zakonodavstvo zemalja članica).
The third EAP, 1982-86, and the fourth EAP, 1987-1992, were more related to the completion of the internal market. 
Treći (1982-1986) i četvrti akcijski program (1987-1992) bili su više vezani za dovršavanje unutarnjeg tržišta.
It was focused on the economy of the environment: environmental aspects were a part of the production process in order to reduce energy or material inputs in the production cycles, resulting not only in the improvement of the state of the environment, but in production costs reduction, and hence in more favourable outcomes for each side. 
Bio je posvećen ekonomskom aspektu zaštite okoliša: zahtjevi za zaštitu okoliša postali su dio proizvodnih procesa kako bi se smanjila potrošnja energije ili uštedjele sirovine u proizvodnim ciklusima, što ne bi rezultiralo samo poboljšanjem stanja okoliša već i smanjenjem troškova proizvodnje odnosno povoljnijim rezultatima za obje strane.
Finally, both small and large companies had to be involved, with the realisation that the investments in production would be significant, while the benefits would be achieved in the medium-term perspective. 
Naposljetku, i manje i veće kompanije uključile su se u taj proces shvaćajući da će, unatoč velikim ulaganjima u proizvodnju, koristi ipak biti vidljive u srednjoročnom razdoblju.
Furthermore a set of new economic instruments was introduced - taxes, subsidies and tradable emission permits. 
Uveden je i niz novih ekonomskih instrumenata kao što su porezi i subvencije.
Chapter 13 
Poglavlje 13.
PARTICULARLY SENSITIVE SEA AREAS: THE NEED FOR REGIONAL COOPERATION IN THE ADRIATIC SEA 
O ZAŠTITI OSOBITO OSJETLJIVIH EUROPSKIH MORA I POTREBI REGIONALNE SURADNJE U JADRANSKOME MORU
The Fridtjof Nansen Institute Oslo, Norway 
Institut Fridtjof Nansen Oslo, Norveška
The paper discusses the need for the designation by the International Maritime Organization, of the Adriatic Sea as a Particularly Sensitive Sea Area (PSSA). 
U radu se raspravlja o potrebi proglašenja Jadranskog mora osobito osjetljivim morskim područjem.
The rationale for this inheres in the special features of the Adriatic Sea area, while the policy context has been set by the trend of European Union countries to advocate the proclamation of PSSA in marine areas surrounding Europe. 
Razlog za to su posebna obilježja Jadranskog mora, dok je politički kontekst određen nastojanjima zemalja Europske unije, koje u novije vrijeme zagovaraju proglašenja europskih mora osobito osjetljivim morskim područjima.
Firstly, the PSSA concept is briefly reviewed and the current status of designations assessed. 
U tekstu se najprije ukratko objašnjava koncept osobito osjetljivoga morskog područja te se iznosi pregled sadašnjeg statusa osobito osjetljivog morskog područja pojedinih mora odnosno dijelova mora.
Secondly, the emerging policy of the EU towards PSSA proclamations is focused on and pressing reasons such as tanker accidents are highlighted; some background factors, such as the restructuring of oil transportation flows in Eurasia are commented upon. 
Zatim se ukratko opisuje razvoj odnosa Unije prema proglašavanju europskih mora osobito osjetljivim morskim područjima, te se navode nedavne tankerske nesreće kao neposredni povodi za to, ali se raspravlja i o dubljim razlozima takvog razvoja, pogotovo o novijim promjenama u energetskim pravcima u Euroaziji.
Thirdly, key features of the Adriatic Sea as corresponding to the criteria for the designation of PSSA are explained, including the basic characteristics of the area, status and trends of international navigation here, and present and potential associated protective measures to address the risks. 
Nakon toga se razmatraju obilježja Jadranskog mora u svjetlu kriterija za dodjelu statusa osobito osjetljivoga morskog područja u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji, i to: osnovna obilježja tog morskog područja; sadašnje stanje i trendovi razvoja međunarodne plovidbe u Jadranu te sadašnje i moguće buduće dodatne zaštitne mjere s obzirom na postojeće i predvidive rizike.
Also, the Croatian initiative towards regional cooperation on an Adriatic PSSA is briefly presented. 
Također se iznosi sažeti pregled dosadašnje inicijative Hrvatske za pokretanjem regionalne suradnje radi proglašenja Jadranskog mora osobito osjetljivim morskim područjem.
And finally, some conclusions on prospects for regional cooperation towards a PSSA in the Adriatic Sea are made, considering contrasts and commonality in that area. 
Na kraju su izneseni neki zaključci o izgledima za uspjeh regionalne suradnje u proglašenju Jadrana osobito osjetljivim morskim područjem, uzimajući u obzir različitosti i zajednička obilježja u jadranskoj regiji.
Particularly Sensitive Sea Area, European Union, Croatia, Adriatic Sea, regional cooperation, International Maritime Organization, marine environmental protection, international shipping 
osobito osjetljivo morsko područje, Europska unija, Hrvatska, Jadransko more, regionalna suradnja, Međunarodna pomorska organizacija, zaštita morskog okoliša, međunarodni pomorski promet
In recent years, the EU has expressed its strong commitment to the prevention of environmental catastrophes resulting from shipping accidents along, in particular, the Atlantic coast of Europe, in the Baltic Sea, and in the Mediterranean Sea. 
Posljednjih se godina EU vrlo snažno zauzima za uvođenje mjera za izbjegavanje i sprečavanje katastrofa za morski okoliš koje bi mogle nastati kao posljedice pomorskih nesreća, i to osobito uz atlantsku obalu Europe, u Baltičkom te u Sredozemnome moru.
As one of the key means to this effect, the identification of Particularly Sensitive Sea Areas has been argued for by the EU countries within the International Maritime Organization (IMO). 
Kao jednu od ključnih mjera u postizanju tog cilja, zemlje EU, u sklopu Međunarodne pomorske organizacije (International Maritime Organization, IMO), zagovaraju proglašenje pojedinih europskih mora osobito osjetljivim morskim područjima (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA).
The PSSA concept was not widely used as an instrument of marine environmental protection until recent years. 
Još prije samo nekoliko godina koncept osobito osjetljivih morskih područja bio je vrlo rijetko korišten kao instrument zaštite morskog okoliša.
This trend, as far as seas off the European coasts are concerned, was partially prompted by the Prestige disaster. 
1 Dublji razlozi, međutim, vezani su za sadašnje i buduće promjene transportnih pravaca za naftu u Euroaziji.
1 A broader reason is the on-going changes in oil transport through Eurasia, and the resultant increased intensity of oil tanker traffic on the existing routes, as well as the introduction of new traffic directions in the seas surrounding Europe. 
Zbog toga tankerski promet u morima što okružuju Europu već danas postaje intenzivniji, a u perspektivi je, uz postojeće pomorske rute, i uvođenje novih tankerskih transportnih pravaca za naftu.
This trend will continue, primarily as a result of several current and planned oil pipeline integration and construction projects in the region. 
Riječ je, naime, o trendu čija će se provedba, kao posljedica nekoliko sadašnjih i planiranih projekata integracije i izgradnje naftovoda u euroazijskoj regiji, moći pratiti i u sljedećim godinama.
While the proposals of the European countries for a PSSA in the Atlantic waters off their coasts, as well as in the Baltic Sea, have recently been adopted by the IMO, this has not been the case with the remaining sea singled out, the Mediterranean Sea. 
Premda su prijedlozi europskih zemalja za proglašenjem dijela atlantskih morskih voda uz europske obale te Baltičkog mora osobito osjetljivim morskim područjima nedavno usvojeni u sklopu Međunarodne pomorske organizacije, to se za sada nije dogodilo za treće spominjano morsko područje - Sredozemno more.
Given the heterogeneity of the Mediterranean situation, a joint proposal of all those states for the entire Mediterranean does not look like a realistic option. 
Uzimajući u obzir heterogenost Sredozemlja, kako u političkom tako i u prirodnom smislu, nije realno očekivati da će uslijediti zajednički prijedlog mediteranskih zemalja za proglašenjem Sredozemnog mora kao cjeline osobito osjetljivim morskim područjem.
The Adriatic Sea is a clear and pressing example. 
U tom smislu Jadransko je more jasan, štoviše i hitan slučaj.
Recently, Croatia expressed its interest in playing a key role in a joint regional proposal for a PSSA in the Adriatic Sea. 
U novije vrijeme Hrvatska je jasno izrazila svoj interes za preuzimanjem ključne uloge u mogućem zajedničkom prijedlogu jadranskih zemalja za proglašenje Jadrana osobito osjetljivim morskim područjem.
This paper discusses the need for the designation by the IMO of the Adriatic Sea as a PSSA. 
U ovom se radu raspravlja o potrebi proglašenja Jadrana osobito osjetljivim morskim područjem.
The rationale for this inheres in the special features of the Adriatic Sea area, while the policy context was set by the trend of the EU countries to advocate the proclamation of PSSAs in marine areas surrounding Europe, as well as by other broad processes such as the evolving EU Marine Strategy. 
Razlog tome su posebna obilježja Jadranskog mora, dok je politički kontekst određen prije svega trendom zagovaranja proglašenja pojedinih europskih mora osobito osjetljivim morskim područjima u EU, ali i drugim širim procesima u novije vrijeme pokrenutima unutar Unije, poput stvaranja Strategije EU za mora.
These considerations of the trends in the IMO and EU, as reflected in the special situation of the Adriatic Sea, have determined the structure of the paper. 
Zato je i struktura samog rada uvelike određena takvim širim trendovima u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji i EU, te njihovim značajem za Jadransko more.
Firstly, the PSSA concept is briefly reviewed, and the current status of IMO designations assessed. 
Najprije se ukratko objašnjava koncept osobito osjetljivih morskih područja, kao i sadašnji status proglašenja takvih područja pod okriljem Međunarodne pomorske organizacije.
Secondly, comments on the emerging policy of the EU towards PSSA proclamations are provided; apparent reasons such as tanker accidents are highlighted, while some background factors, such as the restructuring of oil transportation flows in Eurasia, are commented upon. 
Zatim se opisuje razvoj pristupa EU praksi proglašavanja europskih mora osobito osjetljivim morskim područjima, te se upozorava na nedavne tankerske nesreće kao neposredne povode tome, ali se raspravlja i o dubljim razlozima takvog razvoja, pogotovo o novijim promjenama energetskih tokova u Euroaziji.
Thirdly, key features of the Adriatic Sea as corresponding to the IMO criteria for the designation of PSSA are explained: (i) basic characteristics of the area; (ii) status and trends of international navigation here; and (iii) present and potential associated protective measures to address the risks. 
Nakon toga se iznose osnovni podatci o obilježjima Jadranskog mora u svjetlu kriterija za dodjelu statusa osobito osjetljivoga morskog područja u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji, i to: 1. osnovna obilježja tog morskog područja, 2. sadašnje stanje i trendovi razvoja međunarodne pomorske plovidbe u Jadranu te 3. sadašnje i moguće dodatne zaštitne mjere s obzirom na postojeće i predvidive rizike.
Following from this, the recent Croatian initiative for regional cooperation on an Adriatic PSSA is briefly presented. 
Također se daje kratak pregled dosadašnje inicijative Hrvatske za pokretanje regionalne suradnje s ciljem proglašenja Jadranskog mora osobito osjetljivim morskim područjem.
An Adriatic PSSA would be an important first step in that direction. 
Dobivanje statusa osobito osjetljivog morskog područja za Jadran mogao bi biti važan prvi korak u tom smjeru.
Institutionalization of all-Adriatic regional cooperation, perhaps through a body such as an Adriatic commission for marine environmental protection, involving all six Adriatic states - Albania, Bosnia and Herzegovina, Croatia, Italy, Montenegro and Slovenia - could be the next step worth considering. 
Institucionalizacija takve suradnje, stvaranjem tijela poput međunarodne Komisije za zaštitu Jadrana, uz sudjelovanje svih šest jadranskih država - Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Italije i Slovenije - najavljuje se kao moguća daljnja perspektiva.
WHAT IS A PARTICULARLY SENSITIVE SEA AREA? 
STO JE TO OSOBITO OSJETLJIVO MORSKO PODRUČJE?
The Particularly Sensitive Sea Area concept in a nutshell 
Ukratko o konceptu osobito osjetljivoga morskog područja
A PSSA is a marine area that needs special protection through action by the IMO because of its significance for recognized ecological or socio-economic or scientific reasons, and because it may be vulnerable to damage by international shipping activities. 
Osobito osjetljivo morsko područje je ono kojemu je - s obzirom na njegovu važnost zbog priznatih ekoloških, socioekonomskih ili znanstvenih razloga - potrebna posebna zaštita Međunarodne pomorske organizacije odnosno uvođenje zaštitnih mjera iz nadležnosti te organizacije.
Designation of a PSSA through the IMO is currently based on the revised Guidelines adopted by the IMO Assembly in December 2005.11 The Guidelines define three sets of criteria: 
Takva je zaštita potrebna zato što međunarodni pomorski promet to područje odnosno njegove posebne značajke izlaže (ili bi mogao izložiti) riziku od štetnih utjecaja.