natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, interest income, as the main source of earnings, continued to fall as a result of slow credit activity, rising non-performing loans and new consumer credit rules. 
Sukladno navedenim kretanjima, pokazatelji profitabilnosti oporavili su se u odnosu na prethodnu godinu, pri čemu je profitabilnost prosječne imovine (ROAA) porasla na 0,6%, a profitabilnost prosječnog kapitala (ROAE) na 3,6%.
The share of partly recoverable and fully irrecoverable placements in total placements stood at 16. 
Naime, na kvalitetu kreditnih portfelja banaka nepovoljno su utjecali makroekonomska kretanja i izostanak oporavka gospodarske i kreditne aktivnosti.
At the same time, own funds and total risk exposure declined, although the decline in total risk exposure was more pronounced due to a fall in credit risk exposure. 
Stopa ukupnoga (regulatornoga) kapitala banaka blago se povećala na kraju 2014. i iznosila je 21,4% naspram 21,0% zabilježenih na kraju prethodne godine.
I would now like to focus on monetary policy and the role of the Croatian National Bank. 
Naime, u uvjetima ekonomske stagnacije i niske inflacije, a unatoč provedenim konsolidacijskim naporima, došlo je do daljnjeg pogoršanja glavnih fiskalnih pokazatelja.
The expansionary character of the monetary policy was seen primarily in the efforts to ensure high levels of kuna liquidity in the monetary system. 
Hrvatska narodna banka je u 2014. godini nastavila voditi ekspanzivnu monetarnu politiku, uz istodobno održavanje stabilnog tečaja kune prema euru, što je ključni preduvjet očuvanja financijske stabilnosti.
In 2014, credit institutions had on average higher kuna liquidity surpluses than in 2013, which helped keep the overnight interest rates on the interbank market and T-bills market at very low levels. 
Tako su kreditne institucije u 2014. u prosjeku raspolagale s većim viškom kunske likvidnosti nego 2013., pa su se zahvaljujući tome, prekonoćne kamatne stope na međubankovnom tržištu i na tržištu trezorskih zapisa zadržavale na izuzetno niskim razinama.
The high liquidity also had a favourable impact on the fall in lending and deposit interest rates of domestic banks. 
Usto, visoka je likvidnost imala povoljan učinak na pad aktivnih i pasivnih kamatnih stopa domaćih banaka.
In addition to keeping high liquidity, the CNB also worked towards boosting the growth of placements to the economy by purchasing CNB bills. 
HNB je, uz održavanje visoke likvidnosti, također nastojao potaknuti rast plasmana banaka gospodarstvu i otkupom obveznih blagajničkih zapisa.
From end-2013, the central bank supported credit activity by purchasing subscribed compulsory CNB bills before due date from those banks that recorded an increase in loans to companies. 
Naime, središnja banka je od kraja 2013. poticala kreditnu aktivnost otkupljivanjem obvezno upisanih blagajničkih zapisaprije roka dospijeća od banaka koje su zabilježile rast kredita odobrenih poduzećima.
Despite such efforts, the domestic credit activity failed to pick up in 2014. 
Unatoč nastojanjima, dinamiziranje domaće kreditne aktivnosti u 2014. je izostalo.
Despite all these efforts and as a result of a failure to implement structural reforms, in 2014 (and earlier) Croatia lagged behind considerably in reversing the negative trends and spurring real growth, when compared to the new EU member states. 
Bez obzira na to, Hrvatska je zbog neprovođenja strukturnih reformi tijekom 2014. (ali i ranije) zamjetno zaostajala u preokretanju negativnih trendova i dinamiziranju realnoga rasta u usporedbi s novim zemljama članicama EU-a.
The areas which call for further and stronger efforts towards the implementation of structural reforms are primarily the improvement of the business climate and competitiveness of the domestic economy, followed by an increase in foreign direct investments which will boost exports. 
Područja u kojima je nužno nastaviti i intenzivirati napore za provođenje strukturnih reformi su napose poboljšanje poslovne klime i podizanje konkurentnosti domaćeg gospodarstva, zatim povećanje inozemnih izravnih ulaganja što će posljedično utjecati na porast izvoza.
Tomislav Presečan, MSc, Vicegovernor 
HNB
Tomislav Presečan, MSc, Vicegovernor 
mr. sc. Tomislav Presečan, viceguverner
Tomislav Presečan, MSc, was born in Vinkovci on 3 June 1963. 
Tomislav Presečan rođen je 3. lipnja 1963. u Vinkovcima.
He graduated from the Zagreb Faculty of Economics in 1987 and received his MSc in economics in 1992. 
Diplomirao je 1987. godine na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, gdje je i magistrirao 1992. godine.
He became Research Assistant at the same Faculty in 1988. 
Na istom je fakultetu 1988. godine stekao zvanje znanstvenog asistenta.
He started his professional career in the Croatian National Bank in 1994 as a senior associate, to be appointed Manager of the Governor's Office and acting Executive Director of the Legal, Personnel and General Services Area in 1999. 
U Hrvatskoj narodnoj banci zaposlio se kao viši stručni suradnik 1994. godine, a 1999. imenovan je rukovoditeljem Ureda guvernera i v. d. izvršnim direktorom Sektora pravnih, kadrovskih i općih poslova.
In the period from 1996 to 1999 he was Assistant to the Executive Director of the IMF Dutch Constituency. 
Od 1996. do 1999. godine bio je asistent izvršnog direktora Nizozemske konstituence u Međunarodnom monetarnom fondu.
Pursuant to the decision of the Croatian Parliament, Tomislav Presečan assumed office as Vicegovernor of the Croatian National Bank on 17 July 2012. 
Na temelju odluke Hrvatskog sabora Tomislavu Presečanu povjeren je s danom 17. srpnja 2012. treći mandat na funkciji viceguvernera HNB-a.
Vicegovernor Presečan is responsible for the co-ordination and management of affairs in the field of the Security Office, Communications Area, Planning, Controlling and Accounting Area, Information Technology Area, and Support Services Area. 
Viceguverner Tomislav Presečan koordinira i rukovodi poslovima iz područja Ureda za sigurnost, Sektora komunikacija, Sektora za planiranje, kontroling i računovodstvo, Sektora za informatičke tehnologije i Sektora podrške poslovanju.
The Eurozone Crisis: Lessons for Croatia 
Kriza u eurozoni: pouke za Hrvatsku
Tomislav Presečan, MSc, Vicegovernor, Croatian National Bank 
Mr. sc. Tomislav Presečan, viceguverner Hrvatske narodne banke
1. Ever since the emergence of the latest crisis Croatian citizens and citizens in many other European countries have been facing a daunting question that shakes even the basic foundations of our faith in the financial system. 
1. Od izbijanja krize mi, hrvatski građani, kao i građani mnogih drugih europskih zemalja, suočeni smo sa zastrašujućim pitanjem koje je poljuljalo same temelje vjere u financijski sustav.
Our media have duly followed developments in the leading European publications, and - in my opinion - rather inflammatory titles have been in continuous supply to our general population. 
Naši mediji marljivo su pratili zbivanja u vodećim europskim publikacijama i - po mom mišljenju - opskrbljivali našu javnost, odnosno naše stanovništvo poprilično izazovnim naslovima.
Will the euro (and the eurozone) survive the crisis? 
Hoće li euro (i eurozona) preživjeti ovu krizu?
This question has become so entrenched in the public opinion that our leading politicians cannot resist commenting on it. 
To se pitanje toliko ukorijenilo u javnosti da ni naši vodeći političari, kao i brojne druge osobe u našem javnom životu, nisu mogli odoljeti, a da to ne komentiraju.
One might be inclined to ask why. 
Mogli bismo se zapitati zašto je tome tako.
In fact, as a fully-fledged currency, it is younger than the kuna. 
Euro, pak, nije sredstvo plaćanja u Republici Hrvatskoj (unatoč svemu što o tome mnogi misle i izjavljuju u medijima).
In all fairness, both the euro and the kuna could be considered newcomers, relative to some other currencies. 
Ustvari, kao novac sa svim svojim funkcijama, euro je čak i mlađi od kune.
2. Most of you here today, who are of Croatian origin, or those who are familiar with our economic situation, will be tempted to smile on hearing such a question. 
2. Većina vas prisutna danas, bilo da ste hrvatski građani ili da ste dobro upoznati s našom gospodarskom situacijom, možda bi se mogla načas i osmjehnuti slušajući ovo pitanje.
The latest data show that about 80% of household savings are in foreign currency deposits. 
Posljednji podaci pokazuju da je 80% štednje naših građana nominirano u devizama (tj. u stranim valutama).
Roughly 80% of these are in the euro. 
Otprilike 80% te štednje je u eurima.
Prior to this crisis, at some point the share of foreign currency deposits in total deposits had declined to about 60%. 
Prije nego što je nastupila kriza (ova posljednja kriza), u jednom je trenutku udio devizne štednje pao na oko 60%.
But then, as the global crises developed, the public became nervous when looking at the stock exchange indices, the data on our ever increasing external debt and the increases in our national spreads over the German bunds. 
Zbog toga su se naši građani djelomično povukli iz investicija u npr. vrijednosne papire, dionice i slično, odnosno unovčili su dio svojih prijašnjih takvih investicija, kune su zamijenili za eure i pohranili ih na njima najsigurnije znano mjesto - u banke.
In consequence, they withdrew and/or liquidated some of their prior investments, converted the proceeds into euros and placed them in the safest place known to them - the banks. 
Na drugoj strani tržišta banke tako prikupljena sredstava - zapravo dobar dio svoje depozitne baze - plasiraju kao kredite, i dok to čine ograničavaju svoju otvorenu deviznu poziciju.
Banks on the other hand have to extend loans in line with their deposit base while limiting their open foreign currency positions. 
One, dakle, odobravaju kredite ili u eurima ili u kunama s valutnom klauzulom.
Therefore, they have to lend either in foreign currencies or in kuna with an exchange rate indexation clause. 
U većini slučajeva to kod nas znači da građani uzimaju kredite koji su izravno vezani uz vrijednost eura.
In most cases, this has meant that citizens in Croatia have been taking bank loans directly linked to the value of the euro. 
Kunski krediti bez valutne klauzule zapravo su slabo zastupljeni u strukturi plasmana banaka, s obzirom na takvu strukturu štednje, pogotovo ako se uzme u obzir relativna oskudnost dugoročnije štednje u kunama.
Bank credits without an exchange rate clause have been fairly rare, given the structure of deposits, and especially the absence of long-term kuna resources. 
3. Naši su ljudi nekoć vjerovali u njemačku marku, a kada je uveden euro, to su povjerenje prenijeli na euro.
3. Previously, our people trusted the mark, and upon the introduction of the common European currency, they transferred that trust to the euro. 
Njemačke marke, ili "orlovi", kako su ih ljudi zvali, doživljavali su se kao potpuno sigurno novčano sredstvo.
For executing private transactions of relatively higher individual value, such as the purchase of an apartment and/or a car, people used marks. 
Pri obavljanju pojedinačnih transakcija između fizičkih osoba relativno velike vrijednosti, kao što su kupnja stana ili automobila, bilo je uobičajeno koristiti se njemačkim markama.
The trust in marks as opposed to domestic currency reflected the experience acquired in the former Yugoslavia (that is the SFRY). 
Povjerenje u njemačku marku, a ne u bilo koju i bilo kakvu domaću valutu, odraz je iskustva koje smo svi mi stekli u bivšoj Jugoslaviji (odnosno u bivšoj SFRJ).
Its economic history since the Second World War was full of examples of systemic economic tragedies in which people lost their life savings, where foreign exchange was confiscated from them in the name of higher societal interests, where inflation taxation was built into foundations of the then-existing economic system, and where economic agents adjusted their behaviour accordingly. 
Ekonomska povijest te zemlje nakon Drugoga svjetskog rata bila je, između ostaloga (nikada nisu sve stvari potpuno loše), puna sustavnih ekonomskih tragedija, u kojima su ljudi gubili svoje cjelokupne životne ušteđevine, devize su im oduzimane u ime viših društvenih interesa, inflacija, tj. inflacijsko oporezivanje bilo je ugrađeno u same temelje tadašnjega ekonomskoga sustava, a ekonomski subjekti (stanovništvo, poduzeća, tj. pravne osobe) tome su se prilagođavali.
Hence the level of "euroization" of our economy (and some other countries that are our neighbours and share a similar history to ours), which increasingly resembles the "dollarization" known from Latin America. 
Zbog toga je kod nas, ali i u nekim nama susjednim zemljama koje su dijelile istu povijest, došlo do euroizacije nacionalnih ekonomija, koja je, kako je vrijeme odmicalo, sve više podsjećala na dolarizaciju tako tipičnu za zemlje Latinske Amerike.
4. The consequences of such a structure of savings for monetary policy are fairly clear. 
4. Učinci takve strukture štednje na monetarnu politiku prilično su jasni.
The functioning of the central bank in such an environment is very much like a de facto currency board. 
Rad središnje banke u takvom okruženju vrlo je sličan de facto valutnom odboru.
However, the absence of a de jure currency board framework gives latitude to some of our politicians and to some other publicly known individuals to espouse grandiose ideas that would, they believe, if implemented, rid the country of the curse of "euroization". 
Međutim, činjenica da kod nas ne postoji i de iure valutni odbor daje prostor nekim osobama u javnom i političkom životu da iznose izvanredne zamisli, za koje vjeruju da bi nas riješile tog "prokletstva euroizacije" kad bi se provele.
We will revert to these issues in a while - this is why I like lectures such as this - but let me get back to the original dilemma of the euro position today. 
No, tome ćemo se vratiti poslije - zato mi se sviđaju ovakva predavanja - a sada se okrenimo dilemi s početka, tj. pitanju kakva je situacija u odnosu na euro danas.
5. The latest crisis just served as an amplifier to all those who, since the beginning of the EMU creation, were rather sceptical about its sustainability. 
5. Ova posljednja kriza samo je ojačala one koji su, od samog osnutka EMU, bili prilično sumnjičavi glede njezine održivosti.
While Croatia has its share of such sceptics, there are many more of them on the other side of the Atlantic, or across the Channel, and there are also some in the eurozone itself. 
Hrvatska ima svoj udio euroskeptika, no mnogo ih je više s one druge strane Atlantika, ili na drugoj strani - ne kontinentalnoj - Engleskoga kanala, a ima ih donekle i u samoj eurozoni.
These days it seems that they have a reason to say - "we told you so, it will not work". 
Ovih se dana čini da opravdano govore: rekli smo vam, to neće uspjeti.
And this very message, whether credible or not, has been transmitted over and again by multi-faceted, wide-reaching and ever-present media. 
I upravo ta misao, bila ona vjerodostojna ili ne, neprekidno se ponavlja i analizira u medijima - koji su u današnje vrijeme svagdje prisutni i dalekosežni.
6. What seems to be the problem with the EMU architecture at present? 
6. Što je trenutačno problematično u arhitekturi EMU?
I'm inclined to argue that the original idea and architecture were not bad. 
Sklon sam tvrditi da originalna zamisao arhitekture monetarne unije nije bila ni loša, u cijelosti ili u pojedinim dijelovima, ni neodrživa.
Imagine that the debt ceiling of 60% was enforced, as well as the Stability and Growth Pact. 
Zamislite da je bilo poštovano gornje ograničenje javnog duga od 60% BDP-a, kao i sve odredbe Sporazuma o stabilnosti i rastu.
Would we see a problem that looks so difficult to solve today? 
Bi li se danas eurozona nalazila pred tako velikim problemom?
7. One has to assume the founding fathers of the EMU were aware of the main risk of having one common currency for many sovereign countries. 
7. Moramo pretpostaviti da su osnivači EMU bili svjesni glavnog rizika koji donosi upotreba zajedničke valute u većem broju suverenih država.
They created a fiscal rule and prohibited monetary financing of budgets to avoid precisely what we are seeing today. 
Stoga je i uspostavljeno to fiskalno ograničenje i zakonski zabranjena monetizacija (ili monetarno financiranje) proračuna kako bi se spriječilo ovo što gledamo danas.
What happened, as we all know, is that the original architecture was gradually weakened in a number of ways by the decisions of policy makers. 
Ono što se dogodilo, kao što znamo, posljedica je toga da su prvobitnu zamisao postupno oslabile odluke nositelja ekonomske politike.
The circumstances in which these decisions were made and the expectations the policy makers attached to these decisions might be a topic for some thriller, but we will not try to address it today. 
Okolnosti u kojima su donesene te odluke kao i očekivanja nositelja ekonomske politike glede posljedica tih odluka bile bi dobar materijal za neki triler, no o tome danas ne možemo razgovarati.
However, we will debate the effects that these gradual alterations of the fiscal rules have had on the eurozone. 
Ali zato možemo razmotriti kakav su učinak imale te postupne promjene fiskalnog ograničenja (i drugoga) na eurozonu.
8. What can be heard from experienced EU insiders is an ever-increasing view that it was naive from the start to believe that any fiscal rule could be enforced. 
8. Kada danas razgovarate s iskusnim poznavateljima EU, sve češće možete čuti mišljenje kako je od samog početka bilo naivno vjerovati da se bilo kakvo fiskalno pravilo može nametnuti, odnosno da će ga se poštovati.
Many now expressing this view are doing so with the benefit of hindsight. 
Mnogi ga danas iznose jer znaju što se do sada događalo.
Nevertheless, it may indeed be the case that, regardless of the benefits of hindsight, they are correct. 
Pa ipak, možda ti ljudi i unatoč odmaku vremena imaju pravo.
But if that is the case, we must then say that not only was the original design flawed, but that it is extremely difficult to believe that there is a sustainable design for the euro area. 
No, ako je tome tako, treba reći da ne samo da prvobitna zamisao nije bila dobra nego da je iznimno teško vjerovati da uopće postoji održiva arhitektura eurozone.
9. This is the fundamental question about the future of the monetary union of independent states, and it belongs more to the politics of the EU than to the economics side of the project. 
9. To je pitanje po svojoj naravi temeljno pitanje budućnosti monetarne unije neovisnih država, a očito je da se više tiče samoga političkog života u EU nego ekonomskog dijela tog projekta.
10. Given the frequency to date of the political imperative trumping economic logic, it is reasonable to expect that it will take much more to convince the markets to believe that a second attempt to put a fiscal rule in place will be a credible one. 
10. S obzirom na učestalost prevage političkog imperativa nad ekonomskom logikom može se očekivati da će trebati mnogo toga učiniti kako bi se tržišta uvjerila u vjerodostojnost ovoga, drugog pokušaja da se provede fiskalno ograničenje.
11. So, what would it take to achieve credibility and to be able to say that this time around it will be different? 
11. Dakle, što se to traži kako bi se moglo uvjerljivo reći da će ovog puta biti drugačije?
There are some people who suggest that a eurobond would do the trick (and some countries hope for it), whereas others believe that the EFSF/ESM will be enough to persuade the markets. 
Postoje ljudi koji predviđaju (a neke se zemlje tome i nadaju) da bi euroobveznice mogle takvo nešto postići, dok drugi vjeruju da će za umirivanje tržišta biti dovoljni i postojeći EFSF/ESM.
12. It is my belief that the solution lies in the root cause of the current problem, which is the lack of fiscal discipline. 
12. Moje je uvjerenje da rješenje leži u samom korijenu postojećeg problema, a to je nedostatak fiskalne discipline u smislu poštivanja spomenutoga fiskalnog ograničenja.
Without fiscal discipline, or some kind of the fiscal rule that can be enforced, there is no prospect of a long-term and stable monetary union. 
Bez fiskalne discipline, ili bez neke vrste fiskalnog ograničenja koje će se moći održavati, nema izgleda za dugoročnu i stabilnu monetarnu uniju.
If there had been effective fiscal discipline in the first place, there would have been no need for EFSF/ESM, ECB's securities purchases or a eurobond. 
Da je postojala efektivna (stvarna) fiskalna disciplina, ne bi bilo potrebe ni za EFSF-om i ESM-om, za kupnjama vrijednosnih papira koje obavlja ESB ili za euroobveznicama.
13. To have a eurobond, one would still require a fiscal rule incumbent on individual countries. 
13. Kad bismo imali euroobveznice, i dalje bi trebalo nametati neku vrstu fiskalnog ograničenja pojedinim zemljama.
Otherwise the eurobond would not be credible and it could possibly endanger core countries. 
U protivnom euroobveznice ne bi bile vjerodostojne i mogle bi ugroziti zemlje europske jezgre.
Also, imposing fiscal discipline indirectly tackles the other crucial question - that of structural pro-growth reforms. 
Isto tako, nametanje fiskalne discipline neizravno zadire u još jedan ključni problem - problem strukturnih reformi usmjerenih na rast.
14. So, the key question for the sustainability of the EMU architecture is how to impose fiscal discipline in a credible manner, and secondly, how to get out of the current problems without triggering the level of political upheaval that would threaten the foundations of the EMU. 
14. Dakle, ključno pitanje za održivost arhitekture EMU jest: prvo, kako vjerodostojno nametnuti fiskalnu disciplinu i drugo, kako izaći iz sadašnjih problema, a da se ne potaknu društveni nemiri koji bi mogli ugroziti temelje EMU.
15. The alternative to this - if it could be even labelled a possible alternative at all, and no true central banker will ever even think of supporting such a heresy - would be to let the markets impose fiscal discipline on individual countries as they do with individuals or corporates. 
15. Alternativa tome - ako bi se to uopće moglo nazvati mogućom alternativom, a nijedan središnji bankar ne bi ni pomislio poduprijeti takvo krivovjerje - bila bi dopustiti tržištima da pojedinim zemljama nametnu onakvu fiskalnu disciplinu kakvu nameću pojedincima ili poduzećima.
However, this would be extremely disorderly and costly. 
Ipak, to bi bilo iznimno nepraktično i skupo.
As markets tend to be wrong for prolonged periods of time, they also tend to overreact at a time of crisis. 
Kao što su tržišta sklona biti u krivu u dugim razdobljima, sklona su i pretjerano reagirati u razdobljima krize.
It is also useful to mention that the markets themselves were poorly pricing the risks of eurozone countries, as they have now found out to everyone's cost. 
Također je korisno spomenuti da su i sama tržišta slabo odredila cijenu rizika zemalja eurozone, a to su i sama otkrila, za što svi sad plaćamo cijenu.
Still, eventually, markets tend to correct themselves. 
Ipak, tržišta se obično sama ispravljaju.
Moreover, history /has taught us that politicians left to their own devices tend to be wrong even more often and for longer periods of time than markets. 
Osim toga, povijest nas je naučila da su političari, kad su prepušteni samima sebi, čak i češće i duže u krivu od tržišta.
16. How can all this be put briefly as a lesson for all of us in Croatia? 
16. Kako bismo sve to saželi u pouku za Hrvatsku?
After all, we are not a eurozone country but merely a humble and aspiring future member of the EU. 
Naposljetku, Hrvatska nije članica eurozone, već tek skromna zemlja u iščekivanju budućeg članstva u EU.
The introduction of the euro is ahead of us, but certainly not during the next year or the following one. 
Uvođenje eura nas čeka, ali sigurno ne u sljedećoj godini niti u onoj nakon nje.
17. What applies to the eurozone with respect to sustainability should apply at least equally to an aspiring prospective member country, that is, to Croatia. 
17. Ono što vrijedi za eurozonu, a pritom mislim na zahtjeve za njezinu održivost, trebalo bi barem jednako tako vrijediti za buduću zemlju članicu, odnosno Hrvatsku.