natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This suggests that it is not unusual that credit recovery is still missing, but also confirms that the scope for monetary policy to stimulate lending is limited. 
Stoga se može zaključiti da izostanak oporavka kreditne aktivnosti nije neobičan, ali i da monetarna politika može potaknuti kreditiranje samo u ograničenoj mjeri.
Keywords: 
Ključne riječi:
credit supply, credit demand, households, corporates, Croatia, switching regression framework 
ponuda kredita, potražnja za kreditima, stanovništvo, poduzeća, Hrvatska, regresijski okvir s promjenom režima
JEL: E44, G21, G28 
JEL klasifikacija: E44, G21, G28
1 Introduction 
1. Uvod
After the prolonged recession, at the beginning of 2015 
Premda je produljena recesija završila, u Hrvatskoj počet
credit recovery was still not on the horizon in Croatia, and countercyclical monetary policy efforts to boost lending were constrained by various factors. 
kom 2015. godine još nije bilo naznaka oporavka kreditne aktivnosti, a brojni čimbenici smanjivali su učinkovitost mjera usmjerenih na poticanje kreditiranja u sklopu protucikličke monetarne politike.
In the post-crisis period, credit activity in Croatia slowed down considerably from the precrisis levels. 
U razdoblju poslije krize kreditna se aktivnost u Hrvatskoj znatno usporila u odnosu na pretkriznu razinu.
Household loans had recorded negative annual rates of change since mid-2009, while corporate loans started to decrease at the end of 2012. 
Godišnje stope promjene kredita stanovništvu bile su negativne od sredine 2009., dok je pad kredita poduzećima započeo krajem 2012. godine.
Although the literature does not provide an unequivocal proof of the nature of the relationship between credit activity and economic growth or pace of recovery, the identification of the determinants of credit supply and demand is important for understanding the capacity and scope of monetary policy to influence loan dynamics. 
Iako se na osnovi literature ne može donijeti jasan zaključak o prirodi odnosa kreditne aktivnosti i gospodarskog rasta ili dinamike oporavka, utvrđivanje odrednica kreditne ponude i potražnje važno je za razumijevanje mogućnosti monetarne politike da utječe na kreditnu dinamiku i dosega takva utjecaja.
The fact that credit activity slowed down despite the expansive monetary policy and high banking system liquidity raises the question as to whether the reasons for such developments lie on the supply side. 
Činjenica da se kreditna aktivnost usporila unatoč ekspanzivnoj monetarnoj politici i visokoj likvidnosti bankovnog sustava rezultira pitanjem nalaze li se uzroci takvih kretanja na strani ponude.
For instance, banks might be less inclined to offer loans and might tighten lending standards if they conclude that increased risk of default cannot be sufficiently compensated by increased interest rates (Ghosh, 2009). 
Primjerice, banke mogu biti manje sklone nuđenju kredita i mogu pooštriti standarde odobravanja kredita ako smatraju da se povećan rizik neispunjavanja obveza ne može u dovoljnoj mjeri kompenzirati višim kamatnim stopama (Ghosh, 2009.).
The problem could also be on the demand side as a result of negative current real developments, structural problems in the balance sheets of the private sector and pessimistic expectations regarding future economic developments. 
Problem može nastati i na strani potražnje kao posljedica negativnih aktualnih realnih kretanja, strukturnih problema u bilancama privatnog sektora i pesimističnih očekivanja u odnosu na buduća gospodarska kretanja.
This equivalence problem has become known as the supply-versus-demand puzzle (Bernanke, 1993). 
Takav problem poznat je kao zagonetka odnosa ponude i potražnje, engl. supply-versus-demand puzzle (Bernanke, 1993.).
The main goal of this paper is to identify the determinants 
Glavni je cilj ovog rada utvrditi odrednice i analizirati
and analyse the evolution of credit demand and supply of households and corporates in Croatia from the third quarter of 2001 until the first quarter of 2015, by using the switching regression framework. 
kretanje kreditne ponude i potražnje u sektorima stanovništva i poduzeća u Hrvatskoj u razdoblju od trećeg tromjesečja 2001. do prvog tromjesečja 2015. primjenjujući regresijski okvir s promjenom režima (engl. switching regression framework).
This paper broadens the research conducted by Čeh et al. (2011) on the disequilibrium in the market of total domestic and foreign loans by an analysis of individual corporate and household sectors. 
U radu se proširuje istraživanje koje su proveli Čeh i dr. (2011.) o neravnoteži na tržištu ukupnih domaćih i stranih kredita na temelju analize pojedinačnih sektora poduzeća i stanovništva.
The paper also covers a longer data sample and accounts for monetary policy actions. 
Uz to, ovaj rad obuhvaća dulju vremensku seriju podataka i uzima u obzir djelovanje monetarne politike.
This paper is divided into five parts. 
Rad je podijeljen u pet dijelova.
After the introduction, 
Nakon uvoda slijedi kratak
a brief overview of credit activity and its main determinants in Croatia from 2001 to the beginning of 2015 is given. 
pregled kreditne aktivnosti i njezinih glavnih odrednica u Hrvatskoj u razdoblju od 2001. godine do početka 2015.
Part three presents the approach applied in the model for the analysis of the determinants of credit supply - the credit market disequilibrium model. 
Treći dio opisuje pristup primijenjen u modelu za analizu odrednica ponude kredita - modelu neravnoteže na tržištu kredita.
The paper ends with concluding considerations in the context of the capacity of monetary policy to influence the revival of credit activity in the current phase of the economic cycle. 
Rad završava zaključnim razmatranjima o mogućnosti monetarne politike da utječe na oživljavanje kreditne aktivnosti u sadašnjoj fazi gospodarskog ciklusa.
2 Credit developments in Croatia 
2. Kretanja kreditne aktivnosti u Hrvatskoj
The first part of the period from 2001 to 2015 in Croatia 
Prvi dio razdoblja od 2001. do 2015. u Hrvatskoj je bio obi
was marked by rapid credit growth, followed by a significant deceleration and stagnation in the post crisis period (Figure 1). 
lježen brzim rastom kreditiranja, nakon čega je uslijedilo znatno usporavanje i stagnacija u razdoblju poslije krize (Slika 1.).
A similar pattern has been observed in other Central and Eastern European countries (CEEC) accompanying their convergence towards the old EU Member States before the crisis, and the process of “sobering up” after the onset of the global financial crisis. 
Sličan je obrazac primijećen i u drugim državama Srednje i Istočne Europe, u sklopu njihova približavanja starijim državama članicama EU-a prije krize i procesa “otrežnjivanja” nakon početka svjetske financijske krize.
During this time span, various determinants of credit supply and demand interacted and changed courses of action. 
U navedenom su razdoblju različite odrednice kreditne ponude i potražnje uzajamno djelovale i mijenjale smjer djelovanja.
Credit growth in Croatia in the pre-crisis period was 
Rast kredita u Hrvatskoj u razdoblju prije krize temeljio se
supported by strong foreign capital inflows that financed growing domestic consumption. 
na snažnom priljevu inozemnoga kapitala, kojim se financirala rastuća domaća potrošnja.
Significant parts of these inflows came from cheap sources of financing, the parent banks of the largest domestic banks. 
Znatni dijelovi tog priljeva potjecali su od jeftinih izvora financiranja, odnosno banaka majki najvećih domaćih banaka.
In such circumstances, credit potential was growing and lending conditions were relaxed (Figure 2, left panel), which was enhanced by the strong competition among foreign banks. 
U takvim je okolnostima kreditni potencijal rastao, a uvjeti odobravanja kredita bili su ublaženi (Slika 2., lijevo), čemu je dodatno pridonijela snažna konkurencija među inozemnim bankama.
At the same time, a gradual reduction in interest rates on household loans from the relatively high levels in the early 2000s took place. 
Istodobno su se postupno smanjivale kamatne stope na kredite stanovništvu u odnosu na
The macroeconomic environment was characterised by positive 
razmjerno visoke razine s početka prošlog desetljeća.
developments in the labour market, increasing consumer confidence and general expectations of growth in future income, partially stimulated by the real estate boom (Figure 3). 
Makroekonomsko okružje bilo je obilježeno pozitivnim kretanjima na tržištu rada, povećanim pouzdanjem potrošača i općenitim očekivanjima rasta budućeg dohotka, djelomično potaknutog procvatom na tržištu nekretnina (Slika 3.).
Therefore, in that period demand for and supply of credit were both strong and on an upward path. 
Stoga su u navedenom razdoblju i ponuda kredita i potraž nja za kreditima bile snažne i u porastu.
However, after the slump in Croatia during the prolonged 
Nakon pada gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj tijekom
recession from 2009 onwards, the credit dynamics changed considerably. 
produljene recesije od 2009. godine nadalje došlo je do značajne promjene dinamike kreditiranja.
Simultaneously, the decline in economic, especially in investment activity, dampened corporate credit demand. 
Posljedica takva stanja bio je značajan rast nesklonosti banaka riziku.
Unfavourable trends in the labour market resulted in a continuous and gradual deleveraging of households. 
Istodobno je pad gospodarske, prije svega ulagačke, aktivnosti smanjio potražnju poduzeća za kreditima.
From 2008 till 2015 households cumulatively reduced their level of indebtedness, while corporates started the same process a bit later (Figure 4, left panel). 
Nepovoljna kretanja na tržištu rada rezultirala su kontinuiranim postupnim razduživanjem stanovništva.
Overall, the changing interplay in many of the credit de 
U razdoblju od 2008. do 2015. godine stanovništvo je kumulativno smanjilo
mand and supply determinants from the early 2000s to 2015, 
Izvori: DZS; HNB
Sources: CBS and CNB. 
Slika 1.
Figure 1 Credit and economic activity in Croatia: from boom to a halt 
Kreditna i gospodarska aktivnost u Hrvatskoj: od ekspanzije do zastoja
GDP - left 
BDP - lijevo
Credit to private sector - right 
Plasmani banaka privatnom sektoru - desno
Sources: CNB and J. 
P. Morgan; HNB
P. Morgan. 
Slika 2.
Figure 2 Lending rates, country risk and banks' performance 
Aktivne kamatne stope, rizik zemlje i poslovni rezultati banaka
index, 2008 = 100, 4-quarter moving average 
indeks, 2008. = 100, pomični prosjek četiriju tromjesečja
Credit potential 
Kreditni potencijal
Return on banks' assets Non-performing corporate loans - right 
Povrat na imovinu banaka Neprihodonosni krediti poduzećima - desno
Note: Detail description of variables is shown in Appendix. 
Napomena: Detaljan opis varijabla nalazi se u Dodatku.
Figure 3 Confidence, wages and real estate boom bust 
Pouzdanje, plaće i ciklusi procvata i pada na tržištu nekretnina
Consumer confidence 
Pouzdanje potrošača
Business confidence 
Poslovni optimizam
Hedonic real estate price index 
Hedonistički indeks cijena nekretnina
Wage bill 
Masa plaća
corporate loans was most prominent from 2001 to 2002, and in the period from 2006 to 2007 (Figure 4, right panel). 
U nastavku se pruža detaljna analiza kreditne dinamike u sektorima poduzeća i stanovništva te se u tom kontekstu raspravlja o učincima politike središnje banke.
Interestingly, the annual growth rates of loans to the corporate sector were positive until the end of 2012, despite the absence of any economic recovery. 
Prosječna godišnja stopa rasta plasmana poduzećima od 2001. do kraja 2008. iznosila je gotovo 20%, no nakon eskalacije krize višestruko se smanjila, na otprilike 2%.
of domestic banks. 
unatoč izostanku gospodarskog oporavka.
Monetary policy indicator (MPI) = Credit institutions' assets required by regulation/Total credit institutions' assets. 
Pokazatelj monetarne politike (PMP) = imovina kreditnih institucija propisana regulatornim okvirom / ukupna imovina kreditnih institucija.
Assets required by regulation (net of excess liquidity) include calculated reserve requirement in kuna, allocated reserve requirement in f/c, marginal reserve requirement, CNB bills and minimal f/c liquidity. 
Imovina propisana regulatornim okvirom (umanjena za višak likvidnosti) obuhvaća obračunatu obveznu pričuvu u kunama, izdvojenu obveznu pričuvu u stranoj valuti, graničnu obveznu pričuvu, blagajničke zapise HNB-a i minimalnu deviznu likvidnost.
annual growth rate 
godišnja stopa rasta
Domestic credit 
Domaći krediti
Foreign debt 
Inozemni dug
Marginal reserve requirement 
Granična obvezna pričuva
Credit limits 
Kreditni limiti
annual growth rate 
godišnje stope rasta
MPI 
PMP
Credit to corporates - right 
Krediti poduzećima - desno
Credit to households - right 
Krediti stanovništvu - desno
tightening 
pooštravanje
loosening 
ublažavanje
Note: Data are adjusted for exchange rate movements and one-off effects, including loan sales, bank bankruptcies, methodological changes and the government assumption of the shipyards' debt. 
Napomena: Podaci su prilagođeni za tečajna kretanja i jednokratne učinke, uključujući prodaje kredita, stečajeve banaka, metodološke promjene i državno preuzimanje duga brodogradilišta.
Data for monthly credit flows are 3-month moving averages. 
Izvor: HNB
Source: CNB. 
Slika 4.
Figure 4 Credit to corporates and households in levels and credit flows to corporate sector 
Krediti poduzećima i stanovništvu po razinama i kreditni tokovi u sektoru poduzeća
index, 2008 = 100 
indeks, 2008.
Credit to corporates 
mlrd. kuna
Credit to households 
Krediti poduzećima
Credit flow - left 
Krediti stanovništvu
Annual growth rate - right 
Mjesečni kreditni tok - lijevo
encouraged by growth in the disposable income of households and a considerable easing of price and non-price related lending conditions. 
prije i poslije eskalacije krize bila je još izraženija (Slika 6., desno).
Simultaneously, relatively faster growth in total debt from income considerably worsened the indicators of their indebtedness and increased the risks related to a possible surge in the debt repayment burden (Figure 6, left panel). 
Istodobno je rast ukup nog duga koji je bio razmjerno brži od rasta dohotka znatno pogoršao pokazatelje zaduženosti i povećao rizike od mogućega naglog porasta tereta otplate kredita (Slika 6., lijevo).
The decline in real income during the recession spurred the 
Smanjenje realnog dohotka tijekom recesije potaknulo je
adjustment of household balance sheets. 
prilagodbu bilance stanovništva.
In 2009 credit growth was halted, and since mid-2009 households have been continuously deleveraging at a very stable rate of around 1. 
Kreditni je rast 2009. godine zaustavljen, a od sredine 2009. stanovništvo se kontinuirano razdužuje stabilnom dinamikom od oko 1,5% godišnje.
As mentioned above, during the observed period the CNB 
Kao što je već spomenuto, tijekom promatranog razdoblja
conducted an active countercyclical monetary and macroprudential policy. 
HNB je provodio aktivnu protucikličku monetarnu i makrobonitetnu politiku.
Before the crisis, the set of unconventional monetary (macroprudential measures) focused on decreasing the profitability of foreign sources of financing and discouraging expansive credit supply due to rapidly growing external imbalances and overheating of the domestic economy, thus reducing the loan supply. 
U razdoblju prije krize u primjeni je bio niz nekonvencionalnih mjera usredotočenih na smanjenje isplativosti inozemnih izvora financiranja i sprečavanje pretjeranog rasta kreditne ponude zbog naglo rastućih vanjskih neravnoteža i pregrijavanja domaćega gospodarstva, pa se smanjila ponuda kredita.
Despite the fact that these measures limited the excessive credit growth prior to the crisis and influenced loan dynamics, especially for households (Ljubaj 2012), a significant portion of surplus corporate credit demand prior to 
Unatoč tomu što su navedene mjere ograničile pretjeran rast kredita u razdoblju prije krize i utjecale na
the crisis was met by direct borrowing abroad in order to avoid the imposed restrictions (Figure 5, left panel). 
kreditnu dinamiku, posebice u sektoru stanovništva (Ljubaj, 2012.), dio viška kreditne potražnje poduzeća zadovoljen je njihovim izravnim zaduživanjem u inozemstvu, čime su zaobiđena nametnuta ograničenja (Slika 5., lijevo).
With the beginning of the crisis, the nature of monetary policy changed in an anti-cyclical manner as the CNB relaxed previously introduced measures and significantly increased banking system liquidity with the aim to improve domestic financing conditions. 
S početkom krize došlo je do promjene prirode monetarne politike: HNB je ublažio uvedene mjere i znatno povećao likvidnost bankovnog sustava kako bi se poboljšali domaći uvjeti financiranja.
The central bank also encouraged various credit programs. 
Uz to, središnja je banka poticala niz kreditnih programa.
However, despite the monetary policy efforts, credit activity remained subdued and constrained. 
Ipak, unatoč naporima monetarne politike, kreditna je aktivnost ostala slaba i ograničena.
As the CNB's monetary framework is based on exchange 
Budući da se monetarni okvir HNB-a temelji na stabilno
rate stability and operates in the absence of a reference policy rate, it is difficult properly to assess the monetary policy stance. 
sti tečaja i ne oslanja se na referentnu kamatnu stopu, teško je precizno mjeriti karakter monetarne politike.
Following Ljubaj (2012), as a proxy for central bank policy actions we use the monetary policy indicator that measures the level of funds immobilized by the regulatory requirements and the intensity of use of monetary and macroprudential measures. 
Prema Ljubaju (2012.) kao zamjena za djelovanje politike središnje banke rabi se pokazatelj monetarne politike kojim se mjeri količina imovine imobilizirane regulatornim zahtjevima i intenzitet primjene monetarnih i makrobonitetnih mjera.
More precisely, this indicator is measured as a share of allocated reserve requirement in kuna and in foreign currency (net of excess liquidity), marginal reserve requirement and CNB bills and minimal f/c liquidity in total assets of banks. 
Točnije, pokazatelj se izračunava kao udio izdvojene obvezne pričuve u kunama i stranoj valuti (umanjen za višak likvidnosti), granične obvezne pričuve, blagajničkih zapisa HNB-a i minimalne devizne likvidnosti u ukupnoj imovini banaka.
Correlation of the MPI with domestic credit clearly shows how policy and credit dynamics switched courses, which confirms the need to include this variable in modelling credit supply and demand (Figure 5, right panel). 
Korelacija PMP-a s domaćom kreditnom aktivnošću jasno pokazuje kako su politika središnje banke i kreditna dinamika promijenile smjer, što potvrđuje potrebu da se ta varijabla uključi u modeliranje kreditne ponude i potražnje (Slika 5., desno).
3 Disequilibrium model in the market of corporate and household loans 
3. Model neravnoteže na tržištu kredita poduzećima i stanovništvu
The main aim of the credit market disequilibrium model is 
Glavni je cilj modela neravnoteže na tržištu kredita određi
to determine the periods of a surplus or a deficit of credit supply or demand, and to identify the factors that determine credit supply or demand for corporates and households. 
vanje razdoblja viška ili manjka kreditne ponude ili potražnje i prepoznavanje čimbenika koji određuju kreditnu ponudu ili potražnju poduzeća i stanovništva.
This work builds on the analysis of Čeh et al. (2011) who used the credit market disequilibrium model to analyse determinants of supply or demand for total domestic bank loans and foreign loans to domestic sectors from 2000 to 2010. 
Ovaj se rad nastavlja na analizu Čeh i dr. (2011.), koji su primijenili model neravnoteže na tržištu kredita kako bi analizirali odrednice ponude odnosno potražnje za ukupne domaće bankovne kredite i inozemne kredite domaćim sektorima u razdoblju od 2000. do 2010.
Apart from a longer sample that includes the period from the third quarter of 2001 
Uz dulji uzorak koji obuhvaća razdoblje od prvog tromjesečja
to the first quarter of 2015, determinants of supply and demand in this research are separately estimated for household and corporate sector. 
2001. do prvog tromjesečja 2015., odrednice ponude i potražnje u ovom su istraživanju odvojeno procijenjene za sektor stanovništva i sektor poduzeća.
Another contribution of this paper is the inclusion of the variable that reflects the CNB policy actions (monetary policy indicator) that have significantly influenced credit dynamics in Croatia. 
Dodatan je doprinos ovog rada uključivanje varijable koja odražava djelovanje HNB-ove politike (pokazatelja monetarne politike) koje je uvelike utjecalo na kreditnu dinamiku u Hrvatskoj.
The results of the model are supplemented by the findings obtained from the BLS, available since 2012, which are also used for the robustness check. 
Rezultate modela dopunjavaju rezultati ankete o kreditnoj aktivnosti banaka, dostupni od 2012. godine, a koji su primijenjeni i za provjeru robusnosti.
The model used for assessing this problem is based on that 
Model koji se rabi za procjenu spomenutog problema
Note: Data are adjusted for exchange rate movements and one-off effects, including loan sales, bank bankruptcies and methodological changes. 
Napomena: Podaci su prilagođeni za tečajna kretanja i jednokratne učinke, uključujući prodaje kredita, stečajeve banaka i metodološke promjene.
Data for monthly credit flows are 3-month moving averages. 
Podaci o mjesečnim kreditnim tokovima tromjesečni su pomični prosjeci.
billion HRK 
1.tr.2012.
of Ghosh and Ghosh (1999), 
Godišnja stopa rasta - desno
who applied the switching re 
MODEL NERAVNOTEžE NA TRžIŠTU KREDITA PODUZEćIMA I STANOVNIŠTVU
gression framework to analyse credit supply and demand developments. 
Odgođeni oporavak kreditne aktivnosti u Hrvatskoj: uzrokovan ponudom ili potražnjom?
Credit market disequilibrium models were rated using the 
Modeli neravnoteže na tržištu kredita ocijenjeni su meto
maximum likelihood method (Maddala and Nelson, 1974), a procedure that selects the set of values of the model parameters that maximizes the likelihood function. 
dom maksimalne vjerodostojnosti (Maddala i Nelson, 1974.), postupkom kojim se odabire niz vrijednosti parametara modela koji maksimalno povećava funkciju vjerodostojnosti.
This approach is based on the assumption that both demand and supply depend not only on price but also on other exogenous factors and that price does not clear the market (Goldfeld and Quandt, 1980). 
Ovaj pristup temelji se na pretpostavci da i ponuda i potražnja ovise ne samo o cijeni nego i o drugim egzogenim čimbenicima te da cijena ne dovodi ponudu i potražnju na tržištu u ravnotežu (Goldfeld i Quandt, 1980.).
As explained by Maddala (1974), the model consists of three equations - the demand equation, the supply equation and the condition that the quantity observed is the minimum of demand or supply. 
Prema objašnjenju koje su dali Maddala i Nelson (1974.), model se sastoji od tri jednadžbejednadžbe ponude, jednadžbe potražnje i uvjeta da razmatrana količina predstavlja minimum ponude ili potražnje.
By using this system of simultaneous equations, the main determinants of real credit supply and demand of corporates and households were established and the periods of surplus supply or demand were identified. 
Primjenom sustava simultanih jednadžba utvrđene su glavne odrednice realne kreditne ponude i potražnje poduzeća i stanovništva i prepoznata razdoblja viška ponude ili potražnje.
Surplus supply or surplus demand are calculated as the difference between the estimated credit demand and credit supply, with the loans actually utilised at each given moment, Ct, assumed to equal the lower of the values between supply and demand. 
Višak ponude ili višak potražnje računa se kao razlika između procijenjene potražnje za kreditima i ponude kredita, pri čemu se za kredite koji su realizirani u bilo kojem danom trenutku, Ct, pretpostavlja da su jednaki nižoj vrijednosti između ponude i potražnje.
= ε X + 
X +
X represents the determinants of credit demand, 
X predstavlja odrednice potražnje za kreditima,
X determi 
X odrednice
nants of credit supply, 1 
ponude kredita, 1