natgillin/translations-raw huggingface dataset:
how much any possible fiscal stimulus might cost SEEcountry taxpayers. 
mogla potrajati ni koliko bi eventualna fiskalna stimu­ lacija mogla koštati porezne obveznike.
Is the recession really the source of the problems of 
Je li zaista recesija uzrok problema posrnulih poduze­
these companies or are some of them doomed to fail anyway? 
ća ili su neka od njih ionako osuđena na propast?
Lobbying, corruption and nepotism are already pro 
Lobiranje, korupcija i nepotizam već su ionako ukori­
nounced in the region and fiscal stimulus might bring 
jenjeni u regiji, pa bi fiskalna stimulacija mogla uzro­
additional injustices and inefficiencies, a surge of cor 
kovati dodatne nepravde i neefikasnosti, uzlet korup­
ruption, as well as protectionism in neighbouring coun 
cije i protekcionizam susjednih zemalja.
Why should the Croatian tourist sector try to be more productive and more efficient than for instance the Greek tourist sector if Croatian taxpayers are willing to pay for the difference in prices caused by this sector's low productivity and inefficiencies? 
Zašto bi se hrvatski turistički sektor tru­ dio biti produktivniji i efikasniji od, primjerice, grčko­ ga ako će hrvatski porezni obveznici ionako platiti ra­ zliku u cijenama uzrokovanu njegovom niskom produk­ tivnošću i neefikasnošću?
A draft document prepared by the OECD for a recent meeting of the SEE Investment Committee (---, 2009) enumerates various possible and actual measures that could be, and in some cases have been, undertaken by SEE countries. 
U nacrtu dokumenta koji je OECD priredio za sastanak Investicijskog odbora za zemlje jugoistočne Europe (­­­, 2009) nabrajaju se moguće mjere ekonomske politike i neke što su ih te zemlje već poduzele.
When it comes to the currency depreciation it concludes that »however, for some countries depreciation is not an option because their currencies are pegged to the euro«. One can only agree with that statement. 
Kad je riječ o de­ precijaciji valute, u dokumentu se zaključuje kako »za neke zemlje deprecijacija nije opcija jer su njihove valu­ te vezane za euro«. Svatko bi se složio s tom tvrdnjom.
It is true that all SEE countries have to improve competitiveness; however when countries have low efficiency and poor product iveness their competitiveness cannot be remedied by currency depreciation, irrespective of whether it is pegged to the euro or not. 
Istina je da zemlje regije moraju poboljšati konkurent­ nost, međutim, zemlje s niskom efikasnošću i slabom produktivnošću, čak da im valuta i nije vezana za euro, deprecijacijom valute ne mogu povećati konkurentnost.
In the end, depreciation could provoke inflation and further destabilize fragile economies. 
Recesija u jugoistočnoj Europi: postoji li manevarski prostor za mjere ekonomske politike?
Measures could involve more flexible labour laws, more flexible working hours, and in some countries a better basic infrastructure. 
Mjere mogu obuhvaćati fleksibilnije radno zakonodav­ stvo, fleksibilnije radno vrijeme, a u nekim zemljama i bolju osnovnu infrastrukturu.
Time for a more cautious monetary policy 
Vrijeme za oprezniju monetarnu politiku
As reviewed in the aforementioned OECD draft document, among the possible monetary measures that could be contemplated - or have been implemented in some SEE countries - are the following: 
Kad je riječ o monetarnim mjerama, spomenuti doku­ ment OECD­a navodi mjere koje bi se mogle razmotriti i neke koje su već poduzete.
»Measures to increase liquidity and boost credit to 
»Mjere za povećanje likvidnosti i poticanje kredita do­
»Measures to encourage lending in local currency«. 
»Mjere za poticanje zaduživanja u lokalnoj valuti«.
The same as above; it is good to improve the structure of the debt. 
Slično kao i za prethodnu mjeru, dobro je popravljati strukturu duga.
However, although it might seem that, in view of the level of development and total indebtedness, particularly of the private sector, these countries did not step over the optimal level of indebtedness, they should still carefully watch the optimal level of their indebtedness. 
Međutim, iako neka istraživanja po­ kazuju da, bez obzira na dosegnutu razinu razvoja i ukupnu zaduženost, posebice privatnog sektora, te ze­ mlje još nisu prezadužene, pa bi trebalo oprezno pra­ titi optimalnu razinu zaduženosti.
»Measures to prevent potential bank runs, like increas 
»Mjere koje će spriječiti moguću navalu na banke
ing guaranteed sums or scrapping taxes on savings«. Countries have to have stable banking systems and measures aimed at stabilizing banking systems could be considered a horizontal aid that benefits everybody. 
poput povećanja zajamčenih iznosa štednje ili ukida­ nja poreza na prihode od štednje«. Zemlje moraju imati stabilne bankovne sustave i mjere usmjerene na stabi­ lizaciju bankovnih sustava mogu se smatrati vodorav­ nim mjerama koje su dobre za sve.
In that sense scrapping taxes on savings are welcome, while increasing guaranteed sums could be tricky. 
U tom je smislu ukidanje poreza na prihode od štednje dobrodošlo, no povećanje zajamčenih iznosa štednje nosi i određene opasnosti.
»More cautious monetary policy« is certainly the best 
»Opreznija monetarna politika« svakako je najbolji
advice possible in these times, particularly in countries in which there are big pressures to depreciate the local currency. 
mogući savjet u ovakvim vremenima, posebice u ze­ mljama u kojima postoje jaki pritisci na deprecijaciju lokalne valute.
Challenges of fiscal policy 
Izazovi fiskalne politike
At the same time, public sector salaries and social benefits - which in the majority of SEE countries comprise the biggest share of expenditures - are presented as mandatory budgetary items, which is actually not true. 
Istodobno se plaće u javnom sektoru i socijalne nakna­ de - koje u većini zemalja regije čine najveći dio javnih rashoda - predstavljaju kao unaprijed zadane stavke, što zapravo nije točno.
Only debt payments are mandatory items and even they could be postponed, although it would not be wise to suggest that at the moment. 
Samo su otplate dugova unaprijed zadane stavke, a čak se i one mogu odgoditi, iako to u ovim okolnostima ne bi bio najmudriji potez.
Increases in public sector salaries and social benefits are the consequence of long-term pressures from trade unions, pensioners and other users, and in some of these countries also of war veterans. 
Povećanja socijalnih naknada i plaća u javnom sektoru posljedica su dugoročnih pritisaka sindikata, umirovljenika i dru­ gih korisnika, a u nekima od tih zemalja i ratnih vetera­ na.
But just as these agreements and decisions were made and laws were passed, so new agreements and laws could be put in place in their stead. 
Kako su se ti sporazumi sklapali i donosile te odlu­ ke i zakoni, tako se mogu sklapati i donositi novi spora­ zumi, zakoni i odluke.
Even without agreements, governments could pass new laws, as the government of Ireland did recently when it could not reach consensus for fiscal consolidation with trade unions and employers. 
Čak i bez ikakvih sporazuma vlade mogu donositi nove zakone i odluke, kao što je ne­ davno učinila irska vlada kad nije mogla postići spora­ zum o fiskalnoj konsolidaciji sa sindikatima i poslodav­ cima.
And when governments decide to cut public servants' salaries (for example) it is wrong to promise an automatic increase of salaries when the economy recovers, to guarantee jobs in the public sector and to decrease salaries by an equal percentage for everybody, as in that case, sooner or later, countries will find themselves in the same situation again. 
Osim toga, kad vlade, primjerice, odluče smanjiti plaće u javnom sektoru, pogrešno je obećavati automatska po­ većanja plaća kad se ekonomija oporavi, jamčiti radna mjesta u javnom sektoru i smanjivati plaće svima u jed­ nakom postotku, jer će se zemlje u tom slučaju - prije ili kasnije - ponovno naći u istoj situaciji.
Unfortunately, the new proposal of the law on public sector salaries in Croatia4 promises exactly that: keeping jobs and full employment, for at least two years and it is obvious that salaries will be decreased proportionally. 
Nažalost, novi prijedlog hrvatskog Zakona o osnovici plaća u javnim službama4 obećava upravo to: zadržavanje radnih mje­ sta i pune zaposlenosti najmanje dvije godine, a očito je i da će se plaće smanjivati svima u jednakom postotku.
Some SEE countries like Macedonia and Montenegro are giving tax breaks and capital investment tax expenditures to some industries like construction. 
Makedonija i Crna Gora, primjerice, daju porezne olak­ šice i porezna izuzeća za kapitalne investicije nekim gra­ nama poput građevinarstva.
This kind of populist, marginal tax cannot substantially increase budget revenues. 
Takvi populi­ stički, marginalni porezi ne mogu znatnije povećati pro­ računske prihode.
When governments decide to increase taxation the best way is to increase the standard VAT rate and, where they are present, replace the zero rates with the reduced VAT rates. 
Kad države odluče prikupiti više po­ reznih prihoda, najbolje je povećati standardnu stopu PDV­a te ondje gdje postoje nulte stope PDV­a, zamije­ niti ih sniženima.
Revenues and expenditures have to be balanced and times of scarce and expensive capital are not opportune for incurring new debts. 
Iako bi uvijek trebalo zagovarati što niže pore­ zno opterećenje, kad vlade nemaju petlje kresati rasho­ de, povećanje standardne stope PDV­a najbolji je potez.
For the same reasons it does not seem wise to subsidize interest rates on loans to firms and on credits to households (e.g. in Serbia which already has external debt of around 65%). 
Zbog istih ra­ zloga nije mudro ni subvencionirati kamatne stope na zajmove poduzeća i kredite domaćinstvima (primjerice u Srbi ji, koja već ima vanjski dug od oko 65% BDP­a).
»Some countries are increasing assistance to the poorest income groups... as lower income groups typically have a higher propensity to consume«. It is true that countries should support the poorest and carefully target the neediest. 
»Neke zemlje povećavaju pomoć najsiromašnijim skupi­ na ma stanovnika… jer skupine s nižim dohotkom obič­ no imaju veću sklonost potrošnji«. Istina je da je nužno po moći najsiromašnijima i tu pomoć pažljivo usmjerava­ ti prema onima koji je zaista najviše trebaju.
If overlooked, social aspects of the recession might in some of the countries cause unrest which would destabilize these countries and adversely affect not only political but also the economic situation, e.g. causing a further decrease of foreign direct investments. 
Ako se za­ nemare, socijalni bi aspekti recesije u nekim od tih drža­ va mogli izazvati nemire koji bi ih mogli destabilizirati i negativno utjecati ne samo na političku već i na eko­ nomsku situaciju, te dodatno smanjiti priljev izravnih stranih ulaganja.
However, the competencies of these countries' administrations and necessary data-bases for targeting this kind of assistance might be questionable. 
Upitne su, međutim, sposobnosti admi­ nis tracija u regiji i posjedovanje baza podataka nužnih za usmjeravanje tih vrsta pomoći.
Can recommendations meant for Croatia ring true for other countries of South East Europe? 
Preporuke za Hrvatsku: mogu li imati odjeka i u drugim zemljama jugoistočne Europe?
The situation in Croatia is more similar to that in other SEE countries than many Croats are aware or would like to admit. 
Okolnosti u kojima se Hrvatska nalazi sličnije su onima u drugim zemljama regije nego što su toga mnogi građa­ ni Hrvatske svjesni ili bi bili voljni priznati.
The necessary steps to remedy these problems - cutting public expenditures and carrying out institutional reforms i.e. reforming public administration, health, pension and welfare systems - despite of or even because of the recession are obvious. 
Potrebni koraci za ispravljanje tih problema - smanjenje javnih rashoda i provođenje institucionalnih reformi, tj. reformi javne administracije, zdravstvenoga i mirovinskoga sustava te sus tava socijalne skrbi - usprkos recesiji, ili upravo zbog nje, poznati su.
In a short run, as soon as possible, Croatia should decrease its public expenditures, targeting the most burdensome public sector salaries and social benefits that make up 70% of total government expenditures, but also state aid and local government borrowing. 
U kratkom roku, što je prije moguće, Hrvatska mora sma njiti javne rashode, i to upravo one najveće, tj. plaće u javnom sektoru i socijalne naknade koje iznose 70% uku pnih državnih rashoda, ali i državne potpore i zaduži­ vanje lokalnih jedinica.
If government cannot make such tough decisions it should as soon as possible increase the standard VAT rate and replace the zero rates with reduced VAT rates. 
Ako Vlada ne može donijeti tako odlučne mjere, morala bi, što je prije moguće, povisiti stan dardnu stopu PDV­a i nulte stope zamijeniti sniženi­ ma.
Incurring further debts at extremely high prices is highly irresponsible to the new shrinking generations of further taxpayers. 
Gomilanje daljnjih dugova u doba vrlo skupog kapi­ ta la krajnje je neodgovorno prema budućim, brojčano sve manjim generacijama poreznih obveznika.
In the long run, the government should concentrate on structural reforms in employing, laying off and rewarding public sector employees plus reforms of welfare, health, education, pensions, state aid, and local and regional administrations. 
U dugom roku Vlada se mora usredotočiti na struktur­ ne reforme u zapošljavanju, otpuštanju i nagrađivanju za poslenih u javnom sektoru te na reforme socijalne skrbi, zdravstva, obrazovanja, mirovina, državnih potpo­ ra, lokalne i regionalne samouprave.
Government should also better plan its finances, stop running them on a daily basis and stop accommodating to the pressures of various interest groups. 
Država također mora bolje planirati svoje financije, prestati ih voditi od da nas do sutra i prekinuti s popuštanjem pritiscima raz­ li čitih interesnih skupina.
Short term decreases of public expenditure will not suffice without long-term reforms. 
Kratkoročna smanjenja javnih rashoda neće biti dovolj­ na bez dugoročnih reformi.
The Global Financial Crisis: Preliminary Evidence in South East Europe and Responses from Governments. 
The Global Financial Crisis: Preliminary Evi­ dence in South East Europe and Responses from Gov­ ernments.
London: The European Bank for Reconstruction and Development. 
London: The European Bank for Recon­ struction and Development.
newsletter | a. bajo | Prudent management of government financial assets... 
newsletter | a. bajo | Razborito upravljanje državnom ﬁ nancijskom imovinom...
The Government and Parliament should improve transparency and management of companies majority owned by the state, sell off minority holdings and draw up and publish strategies for the privatisation and management of government financial assets up to 2021. 
Vlada i Sabor trebaju poboljšati transparentnost i upravljanje društvima u većinskom vlas ništvu države, prodati manjinske udjele te izraditi i objaviti strategije i planove privatizacije i upravljanja državnom financijskom imovinom do 2021.
When the public sector in Croatia is discussed, topics related to the revenue and expenditure of the budget tend to dominate, along with the growth and sustainability of budget deficits and the public debt. 
Kada je riječ o javnom sektoru, u Hrvatskoj prevladavaju teme vezane za proračunske prihode i rashode te za rast i održivost proračunskih manjkova i javnog duga.
The government ma kes sure of a balanced budget by borrowing on the domestic and foreign financial markets. 
Država osi gurava uravnoteženje proračuna zaduživanjem na domaćemu i inozemnom financijskom tržištu.
Since 2007, there has been no record of any major privatisation of companies majority owned by the state to help in the financing of the budget deficit. 
Od 2007. nije zabilježena veća privatizacija društava u vlasništvu države koja bi pomogla financiranju proračunskog manjka.
of key strategic documents such as a list of and programme for capital investments in the public sector with sources of financing, nor did they determine outline stra tegies and plans for managing government financial and non-financial assets. 
Nažalost, dosadašnje hrvatske vlade nisu donijele nekoliko ključnih strateških dokumenata, poput popisa i programa kapitalnih investicija u javnom sektoru s izvorima financiranja, niti su utvrdile okvirne stra
Can the government prudently and properly manage financial (and non-financial) assets, ensure the institutional precondi tions for state owned companies to be able to palliate budgetary imbalances, foster economic growth and the development of the capital market? 
Može li država razborito i kvalitetno upravljati financijskom (i nefinancijskom) imovinom, osigurati institucionalne pretpostavke da društva u njezinu vlasništvu financijski ublaže proračunske neravnoteže te potaknu gospodarski rast i razvoj tržišta kapitala?
Some of the answers should be sought in analyses of financial assets owned by general government. 
Dio odgovora treba potražiti u analizama financijske imovine u vlasništvu opće države.
The government's financial accounts could show whether there is actually the financial potential to pay off debts and whether there is property that objectively speaking should not be government owned. 
Financijski računi države mogli bi pokazati postoji li financijski potencijal za otplate dugova te postoji li imovina koja objektivno ne treba biti u vlasništvu države.
This is to do with assets that because of subsidies and government guarantees become an additional financial burden that does not allow the reduction of tax or other non-tax burden on households and private firms. 
Riječ je o imovini koja zbog subvencija i državnih jamstava postaje dodatni financijski teret koji ne omogućuje smanjenje poreznih ni ostalih neporeznih davanja kućanstava i privatnih poduzeća.
Should any of the financial assets of the government be leased out? 
Treba li financijsku imovinu države, i koliki njezin dio, dati u najam?
Should some part of them be privatised and offered to potential investors on the capital market? 
Treba li dio privatizirati i ponuditi potencijalnim investitorima na tržištu kapitala?
The financial accounts cover financial assets and liabilities of non-financial corporates, financial corporates (and the central bank), general go vernment (central government, local units and social security funds), households and non-profit institutions serving house holds. 
Financijski računi obuhvaćaju financijsku imovinu i obveze nefinancijskih poduzeća, financijskih poduzeća (i središnje banke), opće države (središnja država, lokalne jedinice i fondovi socijalne sigurnosti), stanovništva i neprofitnih institucija koje služe stanovništvu (detaljniju klasifikaciju vidjeti na http://www.hnb.hr).
In this paper, the financial assets of general government divided according to instruments are analysed. 
U ovom se radu analizira financijska imovina opće države podijeljena prema instrumentima.
These are: monetary gold and SDRs, cash and deposits, securities other than shares, loans, shares and other equity, insurance technical reserves and accounts of other claims (for a more detailed methodological explanation see: http:// www.hnb.hr). 
To su monetarno zlato i posebna prava vučenja, gotovina i depoziti, vrijednosnice (osim dionica), dani krediti, dionice i ostali udjeli, tehničke rezerve osiguranja i računi ostalih potraživanja (detaljnije metodološko obrazloženje vidjeti na http://www. hnb.hr).
General government covers all units the main activity of which is the production of non-market goods and services meant for individual and common consumption and/or redistribution of the national income and wealth. 
Opća država obuhvaća sve jedinice čija je glavna aktivnost proizvodnja netržišne robe i usluga namijenjenih pojedinačnoj i zajedničkoj potrošnji i/ili preraspodjela nacionalnog dohotka i bogatstva.
The Croatian National Bank (CNB) draws up the financial accounts according to available groups of data. 
Financijske račune izrađuje Hrvatska narodna banka (HNB) na temelju dostupnih grupa izvora podataka.
Social security funds are institutional units at the central and local level, whose basic activity is the provision of social security (in which contributors pay a premium disproportioned to the risk insured). 
Lokalna država obuhvaća dio javne uprave či ja se nadležnost odnosi samo na lokalni dio gospodarskog područja, isključivši lokalna tijela fondova socijalne sigurnosti.
For example: the Croatian Institute for Health Insurance, the Croatian Institute for Retirement Insurance, the Croatian Employment Service, the Croatian Institute for Health Insurance of Protection of Health at Work. 
Fondovi socijalne sigurnosti jesu institucionalne jedinice središnje i lokalne razine čija je osnovna aktivnost pružanje socijalnog osiguranja (obveznici uplaćuju premiju neproporcionalnu riziku osiguranja).
3. Financial assets of general government 
3. Financijska imovina opće države
The financial assets of general government rose from 17 billion in 2001 to about 37 billion in 2007. 
Financijska imovina opće države rasla je sa 17 mlrd. eura u 2001. na oko 37 mlrd. eura u 2007.
This growth was partially a result of the enlargement of the scope and in an even greater part of changes in market prices that up to 2007 contributed to a rise in the value of financial assets. 
Taj je rast djelomice rezultat povećanja obuhvata, a većim dijelom i promjena tržišnih cijena koje su do 2007. išle u korist rasta vrijednosti financijske imovine.
The value of the financial assets of general government fell from 2007 and came in 2009 to about 31.4 billion euros, but as proportion of GDP had fallen ever since 2004 and came in 2009 to 68% of GDP (see graph 1). 
Vrijednost financijske imovine opće države smanjuje se od 2007. te u 2009. iznosi oko 31,4 mlrd. eura, ali se kao udio BDP-a smanjuje već od 2004, pa u 2009. iznosi 68% BDP-a (v. grafikon 1).
In terms the amount of financial assets as proportion of GDP, Croatia comes after the Scandinavian countries (Norway, Finland, Iceland and Sweden) (see graph 2). 
Po veličini udjela financijske imovine u BDP-u Hrvatska se nalazi iza skandinavskih zemalja (Norveške, Finske, Islanda i Švedske) (v. grafikon 2).
The structure of the financial assets of general government in Croatia reveals a number of interesting facts. 
Struktura financijske imovine opće države u Hrvatskoj otkriva nekoliko zanimljivih činjenica.
Firstly, the greatest part of financial assets of general government in 2009 is located in shares and other equity, which makes up about 60% of GDP. 
Prvo, najveći dio financijske imovine opće države nalazi se u dionicama i ostalim udjelima koji u 2009. čine oko 60% BDP-a.
Then come accounts of other accounts receivable, currency and deposits of general government, which together make up on average the equivalent of 7% of GDP in the period under consideration (see graph 3). 
Slijede računi ostalih potraživanja te gotovina i depoziti opće države, koji u promatranom razdoblju zajedno čine prosječno 7% BDP-a (v. grafikon 3).
Secondly, Croatia does not have any diversified financial assets in other instruments. 
Drugo, Hrvatska nema diversificiranu financijsku imovinu u ostalim instrumentima.
Other European countries observed have a greater degree of diversification in the structure of their financial assets portfolio (see graph 4). 
Ostale promatrane europske zemlje imaju u većem stupnju diversificiranu strukturu portfelja financijske imovine (v. grafikon 4).
But not even this fact has to suggest any adverse structure of financial assets or their poor management. 
No ni ta činjenica ne mora upućivati na nepovoljnu strukturu financijske imovine i slabo upravljanje njome.