natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In other words, for the Balassa-Samuelson effect to explain real exchange rate appreciation, the PPP would have to hold for tradables, meaning the real exchange rate series deflated by tradables prices (RER_PPI) would have to be stationary (Égert, 2003). 
Balassa-Samuelsonovim učinkom objasnila realna aprecijacija tečaja, PPP bi trebao vrijediti za razmjenjiva dobra, odnosno serija realnog tečaja deflacioniranog cijenama razmjenjivih dobara (RER_PPI) morala bi biti stacionarna (Égert, 2003).
Given that Figure 8 clearly shows that during the observed period the real kuna/euro exchange rate deflated by producer price index paralleled the real exchange rate deflated by consumer price index (meaning that it declined over time), the recorded real appreciation most likely cannot be explained by the Balassa-Samuelson effect. 
S obzirom na to da je iz slike 8. jasno kako se u promatranom razdoblju realni tečaj kune prema euru deflacioniran indeksom cijena pri proizvođačima kretao usporedno s realnim tečajem deflacioniranim indeksom potrošačkih cijena, odnosno smanjivao se tijekom vremena, zabilježena se realna aprecijacija najvjerojatnije ne može objasniti Balassa-Samuelsonovim učinkom.
Note: A decline of the index indicates real exchange rate appreciation. 
Napomena: Pad indeksa označava realnu aprecijaciju tečaja.
Sources: CBS; Eurostat; CNB; authors' computation 
Izvori: DZS; Eurostat; HNB; izračun autora
During the period from 1998 to 2006 the average annual inflation rate for consumer 
Od 1998. do 2006. godine prosječna se godišnja stopa inflacije potrošačkih cijena u
How much of the inflation differential between nontradables and tradables can be ascribed to the domestic Balassa-Samuelson effect (BSd) and the extent of the Balassa-Samuelson effect on inflation (Inflation BS) prior to econometric analysis can be estimated with the help of the following equations (Égert, 2005): 
Koliki se dio razlike u inflaciji između nerazmjenjivih i razmjenjivih dobara može pripisati domaćemu Balassa-Samuelsonovu učinku (BSd) te koliki je utjecaj tog učinka na inflaciju (inflacija BS), prije ekonometrijske analize možemo procijeniti pomoću jednadžbi (Égert, 2005):
Average 3.03 BS effect** (β1=0,2) 
Prosjek 3,03 BS učinak** (β1=0,2)
BS effect** (β1=0,4) 
BS učinak** (β1=0,4)
Contribution BS effect to inflation** (β1=1) 
Doprinos BS učinka inflaciji** (β1=1)
Notes: ** represents change in percentage points. 
Napomene: ** označava promjenu u postotnim bodovima.
Balassa-Samuelson effect is computed by multiplying assumed coefficient β1 and a difference in annual growth of average labour productivity between tradable and nontradable sectors (hotels and restaurants are included in the nontradable sector). 
Balassa-Samuelsonov učinak dobiven je kao umnožak pretpostavljenog koeficijenta β1 i razlike u godišnjem rastu prosječne proizvodnosti rada u sektoru razmjenjivih i sektoru nerazmjenjivih dobara (hoteli i restorani uključeni su u sektor nerazmjenjivih dobara).
Contribution of Balassa-Samuelson effect to inflation is computed by multiplying the share of nontradables in consumer basket and estimated Balassa-Samuelson effect. 
Doprinos Balassa-Samuelsonova učinka inflaciji izražen je kao umnožak udjela nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici i procijenjenoga Balassa-Samuelsonova učinka.
Source: authors' computation 
Izvor: izračun autora
Table 4 shows that during the observed period the difference in the average annual 
Tablica 4. pokazuje da je u promatranom razdoblju razlika u prosječnome godišnjem
growth of prices of nontradables and tradables in Croatia was 2.45 percentage points. 
rastu cijena nerazmjenjivih i razmjenjivih dobara u Hrvatskoj iznosila 2,45 postotnih bodova.
An assessment of the domestic Balassa-Samuelson effect depends on the assumed value of the coefficient β1. 
Ocjena domaćega Balassa-Samuelsonova učinka ovisi o pretpostavljenoj vrijednosti koeficijenta β1.
If the productivity growth differential between tradables and nontradables does not influence the relative price of nontradables, the coefficient β1 is equal to zero. 
Ako razlika u rastu proizvodnosti između sektora razmjenjivih i sektora nerazmjenjivih dobara ne utječe na relativne cijene nerazmjenjivih dobara, koeficijent β1 jednak je nuli.
On the other hand, if the β1 is assumed to be equal to 1, the Balassa-Samuelson effect would be 2.77 percentage points. 
No pretpostavimo li da je β1 jednak 1, Balassa-Samuelsonov učinak iznosio bi 2,77 postotnih bodova.
During the observed period, however, this was not the case, so the existence of barriers in the previously described transmission mechanism and/or the impact of some other factors is evident. 
No, u promatranom razdoblju nije bilo tako, pa je evidentno postojanje prepreka u već opisanome transmisijskom kanalu i/ili utjecaj nekih drugih čimbenika.
To assess the impact of the Balassa-Samuelson effect on general price level inflation, 
Da bi se procijenio utjecaj Balassa-Samuelsonova učinka na porast opće razine cije
it is worthwhile considering the share of services (nontradables) in the consumer basket in Croatia. 
na, valja uzeti u obzir udio usluga (nerazmjenjivih dobara) u potrošačkoj košarici u Hrvatskoj.
This share was 23 percent, so it follows that during the observed period the contribution of the Balassa-Samuelson effect to average annual inflation, assuming that β1 is equal to 1, was 0.64 percentage points on average, which is almost identical to the result obtained for the 1996-2002 period by Égert (2005). 
Taj je udio iznosio 23% pa proizlazi da je u promatranom razdoblju doprinos Balassa-Samuelsonova učinka prosječnoj godišnjoj inflaciji, uz pretpostavku da je β1 jednak 1, u prosjeku iznosio 0,64 postotnih bodova, što je gotovo identično rezultatu što ga je za razdoblje od 1996. do 2002. dobio Égert (2005).
Nevertheless, it should be kept in mind that the assumption of the value of coefficient β1 probably overestimates the impact of the Balassa-Samuelson effect on domestic inflation. 
Ipak valja imati na umu da pretpostavka o vrijednosti koeficijenta β1 najvjerojatnije rezultira precijenjenošću utjecaja BalassaSamuelsonova učinka na domaću inflaciju.
Balassa-Samuelson effect is computed by multiplying assumed coefficient β1 and a difference in annual growth of average labour productivity between tradable and nontradable sectors (hotels and restaurants are included in the tradable sector). 
Balassa-Samuelsonov učinak dobiven je kao umnožak pretpostavljenog koeficijenta β1 i razlike u godišnjem rastu prosječne proizvodnosti rada u sektoru razmjenjivih i sektoru nerazmjenjivih dobara (hoteli i restorani uključeni su u sektor razmjenjivih dobara).
Contribution of Balassa-Samuelson effect to inflation is computed by multiplying the share of nontradables in GVA and estimated Balassa-Samuelson effect. 
Doprinos Balassa-Samuelsonova učinka inflaciji izražen je kao umnožak udjela nerazmjenjivih dobara u BDV-u i procijenjenoga Balassa-Samuelsonova učinka.
the contribution of the Balassa-Samuelson effect to inflation in Croatia. 
mjenom podataka o implicitnim deflatorima daje znatno drugačije rezultate.
On the other hand, although hotels and restaurants are part of tradable sector and not of the nontradable sector, the productivity differential between these two sectors has remained almost unchanged (2.81 percentage points). 
No unatoč tome što je područje djelatnosti hotela i restorana preseljeno iz sektora nerazmjenjivih u sektor razmjenjivih dobara, razlika u proizvodnosti između ta dva sektora ostala je gotovo jednaka kao i prije, 2,81 postotni bod.
Assuming the same value of β1, this results in an only slightly changed domestic Balassa-Samuelson effect. 
Uz jednake pretpostavljene vrijednost koeficijenta β1, to je rezultiralo neznatno izmijenjenim domaćim Balassa-Samuelsonovim učinkom.
However, the estimated contribution of Balassa-Samuelson effect to inflation measured by the implicit deflator is significantly higher because the share of nontradables in GVA is three times higher than in consumer basket. 
Međutim, procijenjeni utjecaj Balassa-Samuelsonova učinka na inflaciju mjerenu implicitnim deflatorom znatno je viši jer je udio nerazmjenjivih dobara u BDV-u trostruko veći od udjela u potrošačkoj košarici.
The international Balassa-Samuelson (BSin) effect was estimated on the basis of the 
Međunarodni Balassa-Samuelsonov učinak (BSm) procijenjen je na temelju jedna
BSm p p e 
m p p e
where Δp - Δp* is the inflation differential between Croatia and the euro area, Δe is the change of the nominal kuna/euro exchange rate, ΔPROD_DIF is the productivity growth differential between tradables and nontradables, ΔPROD_E_DIF is the productivity growth differential between tradables and nontradables in the euro area and β2 is the coefficient that relates the relative productivity differential between Croatia and the euro area to the inflation differential. 
pri čemu je Δp - Δp* razlika u inflaciji između Hrvatske i eurozone, Δe promjena nominalnog tečaja HRK/EUR, ΔPROD_DIF razlika u rastu proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara u usporedbi sa sektorom nerazmjenjivih dobara u Hrvatskoj, ΔPROD_E_DIF razlika u rastu proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara u odnosu prema sektoru nerazmjenjivih dobara u eurozoni, a β2 koeficijent koji povezuje razliku u relativnoj proizvodnosti između Hrvatske i eurozone, s razlikom u inflaciji.
As in the case of the domestic version of the Balassa-Samuelson effect, the value of coefficient β2 will be econometrically estimated subsequently, but for now we shall assume that it is between 0 and 1. 
Kao i u domaćoj verziji Balassa-Samuelsonova učinka, vrijednost koeficijenta β2 kasnije će se pokušati procijeniti ekonometrijski, a za sada pretpostavljamo da se ona kreće između 0 i 1.
The productivity growth differential between tradables and nontradables during the 
Razlika u rastu proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara u usporedbi sa sektorom
observed period was slightly higher in Croatia than in the euro area, but the share of nontradables in the euro area consumer basket is almost twice as high as in Croatia (41% as compared to 23%). 
nerazmjenjivih dobara u promatranom je razdoblju bila nešto viša u Hrvatskoj nego u eurozoni, ali je udio nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici gotovo dvostruko veći u eurozoni nego u Hrvatskoj (41% prema 23%).
In line with the theoretical model, we could expect higher inflation in the euro area than in Croatia and/or depreciation of the nominal kuna/euro exchange rate, i.e. a negative Balassa-Samuelson effect. 
Sukladno tome, prema teorijskome modelu mogla bi se očekivati viša inflacija u eurozoni nego u Hrvatskoj i/ili deprecijacija nominalnog tečaja HRK/EUR, odnosno negativan Balassa-Samuelsonov učinak.
Balassa-Samuelson effect is computed by multiplying assumed coefficient β2 and a difference in annual growth of average labour productivity between tradable and nontradable sectors (corrected for the share of nontradables in consumer basket in Croatia and the euro area). 
Balassa-Samuelsonov učinak dobiven je kao umnožak pretpostavljenog koeficijenta β2 i razlike u godišnjem rastu prosječne proizvodnosti rada u sektoru razmjenjivih i sektoru nerazmjenjivih dobara (korigirane za udio nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici između Hrvatske i eurozone).
Hotels and restaurants are included in the nontradable sector. 
Hoteli i restorani uključeni su u sektor nerazmjenjivih dobara.
For the needs of econometric analysis, the series described in the preceding two sections were transformed into natural logarithms and then first differenced to estimate Balassa-Samuelson effect in Croatia according to a dynamic (linearized) version of the model. 
Za ekonometrijsku analizu serije opisane u prethodna dva poglavlja transformirane su u prirodne logaritme, a zatim je nad njima provedeno diferenciranje prvog reda kako bi se, sukladno dinamičkoj (lineariziranoj) verziji modela, ocijenio Balassa-Samuelsonov učinak u Hrvatskoj.
The use of first differences enables us to monitor inflation developments related to changes in growth rates of labour productivity (Rother, 2000). 
Upotreba prvih diferencija omogućuje sagledavanje inflacijskog učinka prouzročenoga promjenama stopa rasta proizvodnosti rada (Rother, 2000).
Prior to the actual estimate of the Balassa-Samuelson effect, the stationarity of all observed variables was tested using Phillips-Perron (PP) and Augmented Dicky-Fuller (ADF) tests; the results are shown in Appendix 1. 
Prije same procjene Balassa-Samuelsonova učinka testirana je stacionarnost svih promatranih varijabli Phillips-Perronovim (PP) te proširenim Dicky-Fullerovim (ADF) testom, rezultati kojih su prikazani u dodatku 1.
Since all of the time series proved stationary after first differentiating them, this makes it possible to use the ordinary least squares (OLS) method to estimate regression equations. 
Budući da su se sve vremenske serije pokazale stacionarnima, to nam omogućuje da se za ocjenu regresijskih jednadžbi primijeni metoda najmanjih kvadrata (OLS).
where CPI_NT is the nontradables (service) price index, CPI_T is the tradables (goods) price index, PROD_T is labour productivity in the tradable sector and PROD_NT is labour productivity in the nontradable sector. 
u kojoj je CPI_NT indeks cijena nerazmjenjivih dobara (usluga), CPI_T indeks cijena razmjenjivih dobara, PROD_T proizvodnost rada u sektoru razmjenjivih dobara i PROD_NT proizvodnost rada u sektoru nerazmjenjivih dobara.
However, while testing model robustness it was established that the Breusch-Godfrey test indicates the existence of the serial correlation of residuals and therefore equation (20) was expanded by the lagged value of the relative nontradables price index logarithm as an additional independent variable: 
Međutim, budući da je kontrolom robustnosti modela ustanovljeno da Breusch-Godfreyev test upućuje na postojanje problema autokorelacije reziduala, jednadžba (20) proširena je lagiranom vrijednosti logaritma indeksa relativnih cijena nerazmjenjivih dobara kao dodatnom nezavisnom varijablom:
Dependent var.: Δlog( 
Zavisna varijabla: Δlog(
Notes: In this model prices are shown by consumer price index and in productivity series hotels and restaurants are included in the nontradable sector. 
Napomene: U ovome modelu cijene su prikazane indeksom potrošačkih dobara, a hoteli i restorani u serijama proizvodnosti uključeni su u sektor nerazmjenjivih dobara.
***, **, * indicates rejection of the null hypothesis at significance levels of 1%, 5% and 10%. 
***, **, * označava odbacivanje nulte hipoteze uz razinu signifikantnosti 1, 5 i 10%.
esis of the non-existence of serial correlation cannot be rejected. 
citi nulta hipoteza o nepostojanju autokorelacije.
Even though the signs of estimated coefficients are positive as expected, the poor characteristics of the model (small R2) and insignificance of the estimated coefficients indicate that by using the least squares method on the tested sampling change in domestic nontradables and tradables price differential cannot be explained by the change in productivity differential between the tradable and nontradable sectors. 
su predznaci uz procijenjene koeficijente očekivano pozitivni, loše karakteristike modela (mali R2) i nesignifikantnost procijenjenih koeficijenata upućuju na zaključak kako se metodom najmanjih kvadrata na testiranom uzorku promjena u razlici domaćih cijena nerazmjenjivih i razmjenjivih dobara ne može objasniti promjenom u razlici između proizvodnosti u sektoru razmjenjivih i u sektoru nerazmjenjivih dobara.
Coefficient β1, in equation (21) proved somewhat more significant. 
Nešto se signifikantnijim pokazao koeficijent β1, u jednadžbi (21).
The coefficients in the model in which hotels and restaurants are added to the trad 
Jednako su se nesignifikantnim pokazali koeficijenti u modelu u kojemu su sektoru
Notes: In this model prices are shown by implicit deflators and in productivity series hotels and restaurants are included in the tradable sector. 
Napomene: U ovome modelu cijene su prikazane implicitnim deflatorima, a hoteli i restorani u serijama proizvodnosti uključeni su u sektor razmjenjivih dobara.
In line with the theoretical model, when assessing the international Balassa-Samu 
Sukladno teorijskome modelu, pri ocjeni međunarodnog Balassa-Samuelsonova učin
elson effect the real exchange rate or the difference between domestic and international prices can be used as a dependent variable, or changes of these variables if it is a dynamic model. 
ka kao zavisna varijabla može se primijeniti realni tečaj ili razlika između domaćih i inozemnih cijena, odnosno promjene navedenih varijabli ako je riječ o dinamičkome modelu.
In this paper several equations are therefore specified to obtain the highest-quality information on the impact of the Balassa-Samuelson effect on prices and the real exchange rate. 
Stoga je u ovom radu specificirano nekoliko jednadžbi ne bi li se dobila što kvalitetnija informacija o djelovanju Balassa-Samuelsonova učinka na cijene odnosno na realni tečaj.
As in the simple accounting framework, equations are estimated based on the first definition of tradable and nontradable sectors, with hotels and restaurants added to the nontradable sector. 
Kao i za jednostavni računski okvir, jednadžbe su procijenjene uzimanjem u obzir prve definicije sektora razmjenjivih i sektora nerazmjenjivih dobara, pri čemu je djelatnost hotela i restorana uključena u sektor nerazmjenjivih dobara.
The first specification is based on theoretical equation (16): 
Prva specifikacija temelji se na teorijskoj jednadžbi (16):
The other two specifications of the model used to assess the international Balassa 
Druge dvije specifikacije modela kojima se ocjenjuje međunarodna verzija Balassa-Sa
Samuelson effect are based on theoretical equation (15). 
muelsonova učinka temelje se na teorijskoj jednadžbi (15).
The dependent variable is the inflation differential between Croatia and the euro area. 
Zavisna je varijabla razlika u rastu cijena između Hrvatske i eurozone.
The independent variables are the nominal kuna/euro exchange rate and the productivity growth differential between tradable and nontradable sectors in Croatia and the euro area weighted by shares of nontradables in consumer baskets PROD DIF 
Nezavisne su varijable nominalni tečaj kune prema euru i razlika u rastu proizvodnosti u sektorima razmjenjivih i sektorima nerazmjenjivih dobara između Hrvatske i eurozone, ponderirana udjelima nerazmjenjivih dobara u potrošačkim košaricama PROD DIF
Due to the problem of serial correlation, and to improve the model's features, in equation (23) the lagged value of the inflation differential between Croatia and the euro area was added as an independent variable: 
Zbog postojanja problema autokorelacije, a kako bi se poboljšale značajke modela, u jednadžbu (23) kao nezavisna varijabla dodana je lagirana vrijednost razlike u rastu cijena između Hrvatske i eurozone:
Dependent variable: Δlog RERt 
Zavisna varijabla: Δlog RERt
Dependent variable: Δlog( 
Zavisna varijabla: Δlog(
Notes: In this model prices are shown by consumer price index and in productivity series hotels and restaurants are included in the nontradable sector. 
Napomena: U ovome modelu cijene su prikazane indeksom potrošačkih dobara, a hoteli i restorani u serijama proizvodnosti uključeni su u sektor nerazmjenjivih dobara.
As with the 
Kao i u domaćoj
domestic version of the Balassa-Samuelson effect, the results of the estimated equations in the international version also indicate a statistical insignificance of the relative productivity differential to explain the change in the real exchange rate and the inflation differential between Croatia and the euro area. 
verziji Balassa-Samuelsonova učinka, rezultati ocijenjenih jednadžbi i za njegovu međunarodnu verziju također upućuju na statističku nesignifikantnost razlike u relativnoj proizvodnosti za objašnjenje promjena realnog tečaja i razlike u rastu cijena između Hrvatske i eurozone.
The same result in models with different dependent variables is expected due to relatively small changes of the nominal kuna/euro exchange rate in the observed period. 
Isti je rezultat, neovisno o tome koja se zavisna varijabla primjenjuje, očekivan s obzirom na to da su promjene nominalnog tečaja kune prema euru zabilježene u promatranom razdoblju bile relativno malene.
In studies where the international version of the Balassa-Samuelson effect is estimat 
U radovima o procjeni međunarodne verzije Balassa-Samuelsonova učinka u zemlja
This also enables comparison of the results with Mihaljek and Klau (2004). 
To ujedno omogućuje usporedbu s rezultatima istraživanja Mihaljeka i Klaua (2004).
The described results comply with their research, for they also obtained an insignifi 
Naime, već opisani rezultati u skladu su s njihovim istraživanjem, u kojemu su pri
cant coefficient with an independent variable of the relative productivity differential for Croatia in their analysis of the international Balassa-Samuelson effect in Central European countries. 
analizi međunarodnog Balassa-Samuelsonova učinka u srednjoeuropskim zemljama za Hrvatsku također dobili nesignifikantan koeficijent, uz nezavisnu varijablu razlike u relativnoj proizvodnosti.
Even though in their estimate they used data for a different period (1996-2002) than this paper, a confirmation of the results indicates that other factors exert a stronger impact on the inflation differential in Croatia and the euro area, meaning that the impact of the Balassa-Samuelson effect in Croatia is considerably less marked than in other countries with comparable features. 
Iako je njihova procjena obuhvatila podatke za različito razdoblje (1996-2002) od razdoblja u ovom radu, potvrda rezultata upućuje na zaključak kako na razliku u rastu cijena između Hrvatske i eurozone jače djeluju drugi čimbenici, odnosno da je utjecaj Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj znatno manji nego u drugim zemljama usporedivih značajki.
As in other Central and East European countries, testing of the Balassa-Samuelson 
Kao i u drugim zemljama srednje i istočne Europe, ispitivanje Balassa-Samuelsono
effect in Croatia is particularly interesting given the prospects of its accession to the European Union and the subsequent introduction of the euro as the national currency. 
va učinka u Hrvatskoj posebno je zanimljivo zbog perspektive pridruživanja EU i kasnijeg uvođenja eura kao nacionalne valute, jer se smatra kako njegovo jako djelovanje može otežati ispunjavanje kriterija konvergencija koji se odnose na inflaciju i tečaj.
However, the Balassa-Samuelson model is based on relatively rigid assumptions that 
je deskriptivna analiza podataka za Hrvatsku pokazala da su samo djelomično zadovoljene.
Despite this, by using a simple accounting framework it was estimated that during the observed period the average contribution of the Balassa-Samuelson effect to annual inflation was a maximum of 0.64 percentage points. 
Unatoč tome, jednostavnim je računskim okvirom ocijenjeno da je u promatranom razdoblju prosječni doprinos Balassa-Samuelsonova učinka godišnjoj inflaciji iznosio najviše 0,64 postotnih bodova.
To assess more precisely the Balassa-Samuelson effect in Croatia an econometric 
nov učinak u Hrvatskoj, provedena je i ekonometrijska analiza.
analysis was conducted. 
Pritom su korištene dvije
In all model specifications results of econometric analysis show the statistical insignificance of the coefficients that explain the Balassa-Samuelson effect (domestic and international). 
U svim specifikacijama modela rezultati ekonometrijske analize upućuju na statističku nesignifikantnost koeficijenata kojima se objašnjava Balassa-Samuelsonov učinak.
The impossibility of confirming a link between relative productivity and relative pric 
Nemogućnost potvrđivanja povezanosti relativne proizvodnosti i relativnih cijena,
es, i.e. the low significance of the Balassa-Samuelson effect, can be explained by several factors. 
odnosno niska signifikantnost Balassa-Samuelsonova učinka može se objasniti uz pomoć nekoliko čimbenika.