natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But even if one knew that most of the FDI in some host economy were e.g. market-seeking, there still might be some positive effects of FDI on exports through different channels of indirect influence (which are described in the next section). 
Ali èak i kada bi bilo poznato da je veæina inozemnih ulaganja u nekoj zemlji npr. tr išno orijentirana, ipak bi mogli postojati neki pozitivni uèinci tih ulaganja na izvoz putem razlièitih kanala neizravnih utjecaja (koja se opisuju u sljedeæem dijelu).
In these recent models, the results on the relationship between factor i.e. capital movements (FDI) and trade depend on whether the multinational firms are horizontally (the MNE produces the same product in multiple plants located in more than one country) or vertically integrated (separate segments of the production process are carried out in different countries). 
U tim novijim modelima priroda odnosa izmeðu kretanja faktora proizvodnje (tj. u ovom sluèaju kapitala) i meðunarodne trgovine ovise o tome jesu li multinacionalna poduzeæa integrirana horizontalno (multinacionalno poduzeæe proizvodi isti proizvod u više proizvodnih postrojenja lociranih u više razlièitih zemalja) ili vertikalno (razlièiti segmenti proizvodnog procesa izvode se u razlièitim zemljama).
The type of integration is determined by factors such as transport costs or firm and plant-level economies of scale. 
Vrsta integracije odreðena je faktorima kao što su troškovi transporta ili ekonomija obujma na razini poduzeæa i razini proizvodnog postrojenja.
The results can be summarized as follows (Markusen, 2002): horizontally integrated firms often arise because of trade barriers in the form of tariffs (“tariff-jumping investment”), or high transport costs. 
Rezultati se mogu sa eti ovako (Markusen, 2002): horizontalno integrirane kompanije èesto nastaju zbog velikih prepreka meðunarodnoj trgovini u obliku carina (tariff jumping investment) ili visokih troškova transporta.
The firm basically faces the dilemma of either producing abroad or exporting. 
Poduzeæe je u osnovi suoèeno s dilemom treba li proizvoditi u inozemstvu ili izvoziti.
Such foreign investments and trade are obviously substitutes. 
Takva strana ulaganja i meðunarodna trgovina oèito su supstituti.
FDI is favored relative to exports if the foreign market is large, transport and tariff costs are high, firm-level economies of scale are large compared to plant-level economies of scale, if the countries are similar in size and relative endowments and as the world income grows. 
Inozemno se ulaganje pretpostavlja trgovini ako je strano tr ište veliko, troškovi transporta i carine visoki, ekonomija obujma na razini poduzeæa velika u odnosu prema ekonomiji obujma na razini pojedinaènoga proizvodnog postrojenja, ako su zemlje sliène velièine i podjednako bogate resursima te ako svjetski društveni proizvod raste.
Things are different in the analysis of vertically integrated MNEs, which includes trade in intermediary products. 
Drugaèije je s vertikalno integriranim multinacionalnim poduzeæima koja se bave i trgovinom meðuproizvodima.
The production process is likely to be geographically fragmented if the countries have factor-price differences and the stages of production have different factor intensities. 
Izgledno je da æe proizvodni proces biti geografski fragmentiran ako postoje razlike meðu zemljama u cijenama faktora proizvodnje i ako se razlièite faze proizvodnog procesa razlikuju u intenzitetu korištenja pojedinih faktora.
Since segments of the production process occur in different countries, intermediate products need to be traded, with the consequence that this kind of investment is likely to be encouraged by lower trade costs. 
Buduæi da se dijelovi proizvodnog procesa ostvaruju u razlièitim zemljama, postoji trgovina meðuproizvodima, zbog èega je takav tip ulaganja vjerojatniji pri ni im troškovima meðunarodne trgovine.
Markusen (2002) shows that for this kind of FDI, resulting in a vertically integrated firm, the substitutability between FDI and trade is more likely if the host country is small and differences in endowments are relatively large. 
Markusen (2002) pokazuje da za tu vrstu izravnog stranog ulaganja, koja rezultira vertikalno integriranim poduzeæem, postoje veæe moguænosti da su strana ulaganja i meðunarodna trgovina supstituti ako je zemlja primateljica malena i ako su razlike u bogatstvu postojeæim resursima relativno velike.
Source: Jensen (2002:208, modified). 
Izvor: Jensen (2002:208, prilagoðeno)
There is another specific type of model of multinational enterprise, which incorpo 
Postoji još jedna posebna vrsta modela multinacionalnog poduzeæa koja ima neke
The defining assumptions of this “knowledge-capital model” are that there are knowledge-based assets (headquarters), which are skilled 
Definirajuæe pretpostavke tog modela znanja i kapitala (knowledge-capital model) jesu da postoji dio poduzeæa u kojemu se intenzivno koristi visokoobrazovana i specijal
In such a model, trade and investment are complements, in the sense that liberalizing capital movements may increase the volume of trade, if the differences in countries' relative endowments and sizes are large. 
U takvom modelu izglednije je da su meðunarodna trgovina i kretanje kapitala komplementarni, u smislu da veæa liberalizacija kretanja kapitala mo e poveæati opseg meðunarodne razmjene ako su razlike meðu zemljama u bogatstvu postojeæim resursima i velièini velike.
On the other hand, if the countries are similar and trade costs are not low, FDI and trade are substitutes. 
Nasuprot tome, ako su zemlje sliène, a troškovi meðunarodne razmjene nisu niski, strana ulaganja i meðunarodna trgovina su supstituti.
The impact of FDI on host country exports is not only direct, through the exports of 
Uèinci stranih ulaganja na izvoz nisu samo izravni - zbog izvoza stranih podru ni
In this section, some commonly mentioned channels will shortly be described without reference to empirical evidence. 
U ovom dijelu ukratko se opisuju neki od èesto spominjanih kanala takvih utjecaja, s pozivom na empirijska istra ivanja.
Firstly and naturally, MNEs can help increase exports simply because FDI provide 
Kao prvo, multinacionalna poduzeæa mogu poveæati izvoz jednostavno zato što stra
additional capital to the host economy. 
na ulaganja donose zemlji primateljici dodatni kapital.
This may lead to changes in factor proportions and may increase labor productivity. 
To mo e dovesti do promjene omjera faktora proizvodnje, posljedica èega mo e biti poveæanje produktivnosti rada.
The provision of capital through MNEs can especially be important in countries where domestic investment is limited by financial constraints, for example in improving developing country exports of raw materials and labor-intensive products (UNCTAD, 2002). 
Dodatni kapital multinacionalnih kompanija mo e biti osobito va an u zemljama u kojima su domaæe investicije izrazito limitirane financijskim ogranièenjima, npr. za poveæanje izvoza sirovina i radno intenzivnih proizvoda iz zemalja u razvoju (UNCTAD, 2002).
There may also be very important spillover effects from MNE activities. 
Takoðer se mogu pojaviti i znatni efekti prelijevanja zbog aktivnosti multinacional
tioned above, companies need to have some competitive assets, which are often firmspecific, in order to become MNEs (ownership advantages). 
Kao što je spomenuto, te kompanije moraju imati neke konkurentne prednosti koje su èesto specifiène za poduzeæe da bi postale multinacionalna poduzeæa (prednost vlasnika).
It is especially difficult for local producers in less developed economies to acquire such assets and capabilities by themselves. 
Samim lokalnim proizvoðaèima u manje razvijenim zemljama posebno je teško steæi takva znanja.
But a transfer of these assets to foreign affiliates in the host economies by MNEs “through training, skills development and knowledge transfers opens up prospects for further dissemination to other enterprises and the economy at large” (UNCTAD, 2002:152). 
Ali transfer takvih znanja i vještina stranim podru nicama multinacionalnih poduzeæa u zemljama primateljicama ulaganja “... putem obuke, razvoja vještina i transfera znanja otvara moguænosti daljnjeg prenošenja drugim poduzeæima i cjelokupnom gospodarstvu” (UNCTAD, 2002:152).
This upgrading of technical and managerial skills provided by the multinationals may spill over to domestic producers (for example, through the mobility of trained human resources), enhancing their productivity and helping them to improve their competitiveness on the export markets. 
Takvo unapreðivanje tehnièkih i menad erskih vještina što ga provode multinacionalne kompanije mo e se “preliti” na domaæe proizvoðaèe (npr. zbog mobilnosti educiranih zaposlenika), što poveæava njihovu produktivnost i poma e im da poveæaju svoju konkurentnost na izvoznim tr ištima.
Under the assumption that the foreign affiliates produce more efficiently (which is mostly the case in less developed countries, see UNCTAD, 2002), locally owned firms might increase their efficiency by copying the operations of the foreign producers or may be forced to do so by the foreign competition (Lipsey, 2002). 
Uz pretpostavku da strane podru nice proizvode s veæom efikasnošæu (što je uglavnom praksa u manje razvijenim zemljama, vidjeti UNCTAD, 2002), lokalna poduzeæa mogu poveæati vlastitu efikasnost u poslovanju kopirajuæi naèine poslovanja stranih proizvoðaèa ili mogu biti prisiljena poveæati efikasnost zbog prisutnosti stranih konkurenata (Lipsey, 2002).
These are the horizontal linkages inside the MNE's industry, but demonstration effects may arise also in unrelated firms and sectors. 
To se naziva horizontalnim vezama unutar industrije multinacionalnog poduzeæa, iako naèine poslovanja stranih kompanija mogu kopirati i druga nepovezana poduzeæa u drugim sektorima.
An especially important channel for productivity spillovers into industries different from the one in which foreign investor operates is constituted by the backward linkages to suppliers. 
Posebno va an kanal prelijevanja produktivnosti u druge sektore jest onaj putem veza s dobavljaèima (sektor dobavljaèa).
Such productivity spillovers may occur because of intensified competition among local companies to become MNE suppliers or because of the demand of foreign producers for higher quality of (local) inputs (Lipsey, 2002). 
Takvi uèinci prelijevanja mogu se pojaviti zbog jake konkurencije meðu domaæim dobavljaèima koji nastoje postati dobavljaèi multinacionalnog poduzeæa ili zbog potra nje stranog poduzeæa za veæom kvalitetom lokalnih inputa (Lipsey, 2002).
In addition, MNEs may facilitate access to foreign markets for the domestic pro 
Nadalje, multinacionalna poduzeæa mogu olakšati ulazak domaæih proizvoðaèa na
ducers, especially by processing information about their home economies. 
strana tr išta, osobito tako da im prenose informacije o njihovim matiènim ekonomijama.
The links of foreign affiliates to MNE's intra-firm markets may also spill over to suppliers and other domestic firms, especially to those which succeed in enhancing their efficiency (UNCTAD, 2002). 
Kanali stranih podru nica prema internom tr ištu multinacionalne kompanije mogu se proširiti i na dobavljaèe i ostala domaæa poduzeæa, posebno na ona koja uspiju poveæati efikasnost vlastitog poslovanja (UNCTAD, 2002).
Apart from that, MNEs may lobby for favorable treatment of exports from the host economy in their home economies. 
Osim toga, multinacionalna poduzeæa mogu lobirati u svojim matiènim zemljama za povlašteni polo aj izvoznika iz zemlje primateljice ulaganja.
All this may reduce the costs of entering foreign markets for domestic producers. 
Sve to mo e sniziti troškove domaæih proizvoðaèa pri ulasku na strana tr išta.
Through all of the above channels, FDI affects the factor productivities and thus the 
Putem svih navedenih kanala strana ulaganja utjeèu na produktivnost faktora proiz
comparative advantages of host economies. 
vodnje i time na komparativne prednosti zemlje primateljice.
Such a change inevitably influences the size, structure and direction of international trade. 
Takva promjena neizbjeno utjeèe na opseg, strukturu i pravce meðunarodne trgovine.
Therefore, FDI and trade become inseparable as “two sides of the coin of the process of economic globalization” (Sun, 2001) 
Stoga strana ulaganja i meðunarodna trgovina postaju nedjeljivi kao “... dvije strane novèiæa ekonomske globalizacije” (Sun, 2001).
It must however be noted that the extent of the spillovers and indirect effects of FDI 
Mora se napomenuti da opseg prelijevanja i neizravnih uèinaka stranih ulaganja na iz
on exports may depend on the initial technological and human capital level of the domestic producers, on the intensity of competition in domestic markets, as well as on the government policies promoting linkages between domestic and foreign firms. 
voz mo e ovisiti o poèetnoj razini tehnologije i ljudskog kapitala domaæih proizvoðaèa, o intenzitetu konkurencije na domaæem tr ištu, kao i o mjerama gospodarske politike za promicanje povezivanja domaæih i stranih poduzeæa.
Moreover, there are also potential negative effects of MNEs on domestic producers. 
Štoviše, postoje i potencijalni negativni uèinci multinacionalnih kompanija na domaæe proizvoðaèe.
Probably the most obvious example is the hypothetical situation in which MNEs capture domestic firms' market share and reduce the latters' profits or possibly endanger their survival (Barry and Bradley, 1997). 
Vjerojatno je najoèitiji primjer hipotetièka situacija u kojoj strano poduzeæe osvoji dio tr išta domaæeg poduzeæa, èime smanjuje njegovu dobit i mo e ugroziti njegov opstanak (Barry i Bradley, 1997).
Basically, an exporting domestic company may lose market shares in the export markets which were out of the reach of a foreign competitor before the latter made a market-seeking FDI, possibly because of administrative trade barriers (if, e.g., export markets are in a custom union with host country). 
U osnovi, izvozno orijentirano domaæe poduzeæe mo e izgubiti dijelove tr išta na izvoznom tr ištu koje je bilo izvan dosega stranog konkurenta prije nego što je on realizirao svoje ulaganje, npr. zbog administrativnih trgovinskih barijera (ako su npr. izvozna tr išta u carinskoj uniji sa zemljom primateljicom ulaganja).
Even if there were no such barriers and domestic producers were already exposed to foreign competition in the export markets, still inward FDI can negatively influence domestic export performance. 
Èak i da nema takvih barijera i da je domaæe poduzeæe otprije bilo izlo eno stranoj konkurenciji na izvoznom tr ištu, strano ulaganje mo e negativno utjecati na izvoz.
It may be enough for an exporting domestic company to lose market share at home as a result of a market-seeking FDI from its competitors. 
Mo e biti dovoljno da domaæe poduzeæe izgubi dio domaæeg tr išta kao rezultat tr išno orijentiranog stranog ulaganja.
As a consequence, it may be forced to produce at higher average costs, which may endanger its competitiveness and market share in the export markets as well and further increase the average costs of production. 
Zbog toga domaæe poduzeæe mo e biti prisiljeno proizvoditi uz više prosjeène troškove, što mo e ugroziti njegovu konkurentnost i tr išni udio na izvoznom tr ištu, što pak mo e dovesti do daljnjeg porasta prosjeènih troškova proizvodnje.
Another potential danger is the neglect of domestic firms by government policies if governments concentrate attention mostly on multinationals. 
Druga potencijalna opasnost jest zanemarivanje domaæih poduzeæa kad je rijeè o mjerama gospodarske politike ako se nositelji politike veæinom koncentriraju na multinacionalne kompanije.
Governmental over-reliance on multinationals in general may cause potential instability of host economies (UNCTAD, 2002; Barry and Bradley, 1997). 
Pretjerano oslanjanje gospodarske politike na strana poduzeæa opæenito mo e uzrokovati potencijalnu nestabilnost gospodarstva zemalja primateljica stranih ulaganja (UNCTAD, 2002; Barry i Bradley, 1997).
Further examples in which FDI may reduce a host country's exports can be constructed. 
Moguæe je navesti još primjera u kojima strana ulaganja smanjuju izvoz zemlje primateljice.
The results of this line of research will be briefly presented in the next section. 
Strani kapital ulazi u neizvozni sektor i poveæava granièni proizvod rada u tom sektoru.
4 Previous empirical findings 
4. Prethodni empirijski rezultati
The empirical research on this topic may be divided into studies concentrating on 
Empirijska istra ivanja o stranim ulaganjima i izvozu mogu se podijeliti na studije o
the overall, macroeconomic impact of FDI on exports of the host countries and on those either analyzing the direct contribution of foreign affiliates or looking for evidence of spillover effects. 
ukupnome, makroekonomskom uèinku stranih ulaganja na izvoz zemlje primateljice i na one u kojima se analizira izravni doprinos stranih poduzeæa eventualnom poveæanju izvoza ili istra uje postojanje efekata prelijevanja.
The latter are the most common, but mostly do not capture the exports of foreign owned companies. 
Najviše je posljednjih, koje veæinom ne obuhvaæaju izvoz stranih poduzeæa.
On the other hand, just analyzing the specific investment projects and asking if they are export-oriented (Lipsey, 2002, states that it is generally found that foreign producers are more export-oriented than domestic firms) neglects the possible indirect effects. 
Osim toga, analizom samo nekih investicijskih projekata i njihove izvozne orijentiranosti (Lipsey, 2002. ustvrðuje da su strani proizvoðaèi opæenito više izvozno orijentirani nego domaæi) zanemaruju se potencijalni neizravni uèinci.
Sun (2001) looks at the different impact of foreign investment on exports in three regions of China in a period from 1984 to 1997, and thus implicitly takes the specific initial conditions of the individual regions into account. 
Sun (2001) analizira razlièite uèinke stranih ulaganja na izvoz triju kineskih regija izmeðu 1984. i 1997. godine i time implicitno uzima u obzir razlièite poèetne uvjete pojedinih regija.
He uses a panel data econometric model and finds that the effects of FDI on export performance vary across the three regions. 
On se koristi ekonometrijskim modelom analize panel-podataka i pronalazi razlièite uèinke stranih ulaganja u tri regije.
The impact is positive and the strongest in the coastal region. 
Utjecaj je pozitivan i najsna niji u obalnoj regiji.
In the central part of China it is weaker, but still positive and significant, while in the western region it is insignificant. 
U središnjem je dijelu Kine slabiji, ali još uvijek pozitivan i signifikantan, dok je u zapadnoj regiji nesignifikantan.
Zhang and Song (2000) address the same research question in China at the provincial level in the period from 1986 to 1997 with a somewhat different empirical specification. 
Zhang i Song (2000) provode slièno istra ivanje za Kinu na razini provincija u razdoblju od 1986. do 1997. godine, uz nešto drugaèiju specifikaciju empirijskog modela.
Using the panel data model, they also find that higher levels of FDI are consistent with higher provincial exports. 
Koristeæi se modelom panel-analize, oni takoðer ustvrðuju da je viša razina izravnih stranih ulaganja konzistentna s veæim izvozom pojedinih provincija.
It is worth noting that the positive effect of FDI on exports in China has mostly been a direct one. 
Treba napomenuti da je pozitivni utjecaj stranih ulaganja na izvoz u Kini uglavnom izravan.
Goldberg and Klein (1999) analyze the impact of FDI from the United States in the manufacturing sectors of individual Latin American countries on the net exports of those and other sectors. 
Goldberg i Klein (1999) analiziraju uèinke izravnih stranih ulaganja iz SAD-a u sektore preraðivaèke industrije zemalja Latinske Amerike na neto izvoz tih, ali i drugih sektora.
They basically test if the capital movements and trade in goods are substitutes or complements. 
Oni u osnovi utvrðuju jesu li kretanja kapitala i robna razmjena supstituti ili su u komplementarnom odnosu.
Thanks to the detailed data on bilateral capital and trade flows between the U.S. and host countries in Latin America, they are also able to address the inter-sectoral spillovers in a more explicit way. 
Zahvaljujuæi detaljnim podacima o bilateralnim kretanjima kapitala i roba izmeðu SAD-a i pojedinih zemalja primateljica stranih ulaganja u Latinskoj Americi, autori takoðer uspijevaju eksplicitno analizirati meðusektorske uèinke prelijevanja.
The results vary across sectors and host countries, reflecting the importance of the specific conditions in individual countries and industries. 
Rezultati se razlikuju ovisno o sektorima i zemljama, što oslikava va nost specifiènih uvjeta u pojedinim zemljama i industrijama.
The fact that the results are mixed makes it impossible for the authors to draw a strong and clear conclusion on the substitutability or complementarity of the FDI flows and trade. 
Èinjenica da su rezultati raznoliki onemoguæuje izvoðenje jasnih i pouzdanih zakljuèaka o komplementarnosti ili supstitutivnosti tijekova kapitala i trgovine.
Barry and Bradley (1997) concentrate on determining the nature of FDI in Ireland, 
Barry i Bradley (1997) fokusiraju se na odreðivanje prirode stranih ulaganja u Irskoj,
analyze the effects of FDI on Irish exports in a more descriptive way, and conclude that there has been a significant direct contribution of foreign producers to the increase in Irish exports because the FDI in Ireland has mostly been export-oriented. 
analiziraju njihove uèinke na irski izvoz, i to više na deskriptivan naèin, i zakljuèuju da je postojao signifikantan izravan doprinos stranih proizvoðaèa poveæanju izvoza jer su strana ulaganja u Irskoj uglavnom bila izvozno orijentirana.
too many papers on various types of spillovers and different channels for all of them to 
Kad je rijeè o efektima prelijevanja od stranih na domaæa poduzeæa, postoji previše
For this reason this part mostly relies on a presentation of the results of a recent literature review on FDI spillovers by Görg and Greenaway (2003). 
Stoga se sljedeæi odlomak najviše oslanja na prezentiranje pregleda rezultata novije literature Görga i Greenwaya (2003).
Out of 40 studies concerned with intra-industry productivity spillover effects from FDI on domestic firms in developed, developing and transition economies, 19 report statistically significant and positive spillovers, 15 studies do not find any significant effects, while 6 papers find some evidence of negative effects. 
Od 40 studija koje se bave efektima prelijevanja na produktivnost domaæih poduzeæa u razvijenim, nerazvijenim i tranzicijskim zemljama, njih 19 nalazi statistièki signifikantne i pozitivne efekte prelijevanja, 15 studija ne nalazi nikakve signifikantne uèinke, dok 6 radova pronalazi neke dokaze o postojanju negativnih efekata.
Interestingly, many studies on FDI spillovers in transition countries find some evidence of negative spillovers. 
Zanimljivo je da autori mnogih studija o prelijevanjima u tranzicijskim zemljama zakljuèuju kako postoje negativni efekti prelijevanja.
The evidence of positive horizontal, i.e. intra-industry spillovers, is even weaker if one considers some methodological drawbacks such as the potential bias of the cross-section estimates used in many of the reviewed studies. 
Dokazi o postojanju pozitivnih horizontalnih (unutar iste industrije) efekata prelijevanja još su slabiji ako se uzmu u obzir neki metodološki nedostaci kao što je potencijalna pristranost u cross-section procjenama koje se koriste u mnogim studijama.
3 Görg and Greenaway (2003) also give some possible explanations for these findings. 
3 Görg i Greenaway (2003) nude neka objašnjenja takvih rezultata.
For example, many studies use data with too high a level of aggregation, making the spillover effects much more difficult to detect, which does not mean that they do not exist. 
Na primjer, mnoge se studije koriste podacima koji su agregirani na previsokoj razini, zbog èega je mnogo te e detektirati efekte prelijevanja, što ne znaèi da oni ne postoje.