natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in the short run, common currency eliminates currency risk, while strictly centralized exchange rate and monetary policy become more efficient in reducing exchange rate volatility and keeping interest rates low. 
Zajednička valuta u kratkom roku može spriječiti valutni rizik, dok strogo centralizirana monetarna politika i politika deviznog tečaja postaju učinkovitije u ograničavanju fluktuacija deviznog tečaja i kontroli (niskih) kamatnih stopa.
Deeper integration of financial markets, induced by common currency, adds to creating more predictable business conditions. 
Dublja integracija financijskih tržišta, potaknuta zajedničkom valutom, dodatno pridonosi stabilnim uvjetima poslovanja.
Capital market integration contributes to efficient allocation of resources and dynamic economic growth through increasing opportunities for investment as well as output and employment growth. 
Integriranje tržišta kapitala omogućuje efikasniju alokaciju resursa i dinamičan ekonomski rast putem otvaranja sve većih mogućnosti ulaganja te povećanjem proizvodnje i zaposlenosti.
One of the main benefits of monetary integration is the supranational character of the central bank, which guarantees its credibility and independence in pursuing macroeconomic stability, and not less importantly, in building a strong international position of a new (common) currency. 
Jedna od najvažnijih koristi monetarnog integriranja jest i nadnacionalni karakter središnje banke, što dodatno jamči njezin kredibilitet i neovisnost u ostvarivanju makroekonomske stabilnosti i, ništa manje važno, u izgradnji stabilne međunarodne pozicije nove (zajedničke) valute.
On the other hand, negative effects of monetary integration appear predominantly on the macroeconomic level, as national governments loose control over monetary and exchange rate policy and have to deal with costs of related sectoral and institutional adjustments. 
Nasuprot tome, negativni učinci monetarnog integriranja pojavljuju se uglavnom na makroekonomskom području jer vlada gubi formalnu nadležnost nad monetarnom politikom i politikom deviznog tečaja i suočava se s troškovima sektorskih i institucionalnih prilagodbi koji iz toga proizlaze.
Restrictive monetary policy, motivated, for instance, by the desire to build credibility of the new currency, might end up in rising unemployment and stagnant economic growth in the countries hit by recession. 
Posljedica restriktivne monetarne politike, motivirane željom za izgradnjom povjerenja u novu valutu, u zemljama pogođenim recesijom može biti rastuća nezaposlenost i ekonomska stagnacija.
Based on theoretical inferences and empirical evidence on monetary integration, in 
Na temelju teorijskih spoznaja i empirijskih dokaza o monetarnom integriranju, po
particular those relating to factor markets, as well as on Croatia's strategic goal of joining the EU, the aim of the paper is to determine whether Croatia fulfils the criteria for successful monetary integration. 
sebno onih koji se odnose na tržište proizvodnih faktora, te uzimajući u obzir strateški cilj Hrvatske o pridruživanju EU, cilj je rada utvrditi ispunjava li Hrvatska preduvjete za uspješno monetarno integriranje.
While doing so, reference will be made to the realized level of international financial integration and external vulnerability. 
S tim u vezi, u radu će se posebna pozornost pridati ostvarenom stupnju međunarodne financijske integriranosti i eksterne ranjivosti.
The first section of the paper deals with real and nominal criteria for successful monetary integration, based on the theory of optimum currency area and the EU-experience, respectively. 
Prvi dio rada bavi se realnim i nominalnim kriterijima uspješnoga monetarnog integriranja, utemeljenoga na spoznajama teorije optimalnih valutnih prostora i iskustvu EU.
Besides other requirements for creation of a viable monetary union, special emphasis is put on the integration of factor markets and the formal criteria for joining the EMU. 
Uz ostale preduvjete za stvaranje održive monetarne unije, poseban je naglasak stavljen na integriranje faktorskih tržišta i formalne kriterije pristupanja EMU.
The second section investigates soundness of macroeconomic and external positions and includes the Maastricht criteria as well as indicators of economy's international liquidity (external debt, international reserves) and solvency (current account balance, exchange rate). 
U drugom dijelu rada istražuje se postojanost makroekonomskoga i eksternog položaja Hrvatske, te se uključuju i tzv. kriteriji iz Maastrichta, kao i pokazatelji međunarodne likvidnosti (vanjski dug, međunarodne pričuve) i solventnosti (tekući račun, devizni tečaj).
The research aims at identifying potential sources of vulnerability to external shocks. 
Cilj je toga dijela rada utvrditi potencijalne izvore osjetljivosti na vanjske šokove.
The third section deals with the analysis of the main features of international financial integration of transition countries and reveals its main determinants as possible channels for the spill-over effects of external crisis. 
Treći dio rada sadržava analizu obilježja međunarodne financijske integriranosti odabranih tranzicijskih zemalja i otkriva njezine najvažnije determinante kao moguće kanale prijenosa negativnih učinaka prelijevanja krize.
The final section concludes. 
Posljednji dio donosi zaključna razmatranja.
Conditions for successful monetary integration 
Preduvjeti za uspješno monetarno integriranje
According to the theory of optimum currency area (OCA), the main difficulty in run 
Prema teoriji optimalnih valutnih područja, najveći problem u upravljanju monetar
ning a monetary integration are differences in the level of development among countries which constitute a new monetary system. 
nom unijom jesu razlike u stupnju razvijenosti među zemljama koje tvore novi monetarni sustav.
Assuming development gaps within the monetary union and regarding the economic policy trade-off between inflation and unemployment, the common monetary policy would not bring about the same effects across member countries of the union. 
Uz pretpostavku postojanja razvojnog jaza unutar same unije i s obzirom na ekonomsko-političku dilemu koja proizlazi iz međuodnosa inflacije i nezaposlenosti, zajednička monetarna politika neće imati jednake učinke u svim dijelovima unije.
Other things being equal, the more developed countries would need tight monetary policy aimed at reducing the negative impact of growing economy on price stability, while at the same time, the less developed countries could suffer from economic stagnation and decreasing employment resulting from monetary restriction. 
Razvijeniji dijelovi monetarne unije trebat će, ceteris paribus, restriktivniju monetarnu politiku usmjerenu na ublažavanje eventualnih negativnih posljedica gospodarskog rasta na stabilnost cijena, što manje razvijene dijelove unije može izložiti gospodarskoj stagnaciji i padu zaposlenosti.
In order to reduce the development gap, less developed countries would need loose monetary policy supportive of economic growth. 
Radi smanjivanja negativnoga razvojnog jaza, bila bi poželjna manje restriktivna monetarna politika kao poticaj gospodarskom rastu.
Regarding the long-term economic policy priority of economic growth over macroeconomic stability, it can be asserted that economic growth within monetary union depends upon readiness of more developed member countries to accept a certain degree of price instability (Mundell, 1961; McKinnon, 1963). 
S obzirom na dugoročni ekonomsko-politički prioritet ostvarivanja gospodarskog rasta u usporedbi s makroekonomskom stabilnosti, može se reći da ukupni rast unutar monetarne unije ovisi o spremnosti njezinih razvijenijih dijelova da prihvate određeni stupanj cjenovne nestabilnosti (Mundell, 1961; McKinnon, 1963).
Theory of OCA introduces three main criteria for successful monetary integration 
Prema teoriji optimalnih valutnih područja, tri su osnovna kriterija za uspješno mo
mobility of production factors and integration of factor markets, trade integration and anti-cyclical fiscal policy. 
netarno integriranje - mobilnost proizvodnih faktora i integriranje faktorskih tržišta, trgovinsko integriranje i anticiklička fiskalna politika.
Labour and capital mobility and openness of factor markets make possible automatic adjustment of factor prices to current market conditions with ultimately positive effects on internal and external balance. 
Mobilnost rada i kapitala te otvorenost faktorskih tržišta omogućuju automatske prilagodbe cijena proizvodnih faktora stanju na tržištu, s krajnjim pozitivnim učincima na postizanje unutarnje i vanjske ravnoteže.
Under demand shock, mobile capital is expected to flow into the deficit country to restore domestic demand and external balance without the need for exchange rate intervention. 
U uvjetima krize potražnje očekuje se kretanje kapitala u zemlje koje se suočavaju s vanjskim deficitom kako bi se ostvario oporavak domaće potražnje i postizanje vanjske
In order to achieve efficient adjustment and avoid changes of the 
ravnoteže, bez potrebe za intervencijama putem tečajne politike.
Despite some resistant obstacles to full labour mobility (e.g. cultural differences, different social models), labour market flexibility can be achieved through reduction in labour protection and wage regulation. 
Unatoč nekim preprekama u ostvarivanju pune mobilnosti rada (npr. razlike u kulturi, socijalnim sustavima i sl.), fleksibilno se tržište rada može ostvariti liberalizacijom tržišta rada, odnosno smanjenjem njegove zaštite, kao i povećanjem fleksibilnosti nadnica.
That way, flexible labour market, by means of flexible wages, could efficiently eliminate structural imbalances and counteract asymmetric effects of external shocks across monetary union. 
Na taj će način fleksibilno tržište rada putem fleksibilnih nadnica učinkovito ukloniti strukturne neravnoteže i djelovati protiv asimetričnih učinaka eksternih šokova u monetarnoj uniji.
As far as capital is concerned, financial market openness would imply elimination of existing barriers for cross-border capital flows, which reduce efficiency of financial intermediation and effectiveness of common monetary policy. 
Kad je riječ o kapitalu, otvorenost financijskih tržišta eliminirala bi prepreke za prekogranično kretanje kapitala te time otklonila uzroke smanjene učinkovitosti financijskog posredovanja i zajedničke monetarne politike.
One of them is that open economies rely less on exchange rate adjustments, as changes in the nominal exchange rate do not influence their real competitiveness significantly. 
Jedan od njih je to što se otvorene ekonomije manje oslanjaju na prilagodbe deviznog tečaja jer promjene nominalnog tečaja ne utječu znatnije na njihovu konkurentnost.
Therefore, open economies are more ready to renounce influence over the exchange rate in favour of the supranational bodies of the monetary union. 
Stoga su se otvorene ekonomije spremnije odreći kontrole nad deviznim tečajem u korist nadnacionalnih tijela monetarne unije.
Further, countries which realize a high level of trade integration prior to joining the monetary union can benefit more from microeconomic gains and favourable business environment once they integrate with other countries (Alesina and Barro, 2002). 
Usto, zemlje koje ostvaruju visok stupanj trgovinske integriranosti prije ulaska u monetarnu uniju mogu imati veće koristi od mikroekonomskih prednosti i povoljnijega poslovnog okruženja nakon integriranja u uniju (Alesina i Barro, 2002).
Finally, advantages of trade integration are even greater if countries realize stronger complementarities of production and trade structure arising from similarities in income level and from cross-country consumer preferences (intra-industry specialization), (Fidrmuc, 2004; Temprano-Arroyo, 2003). 
Konačno, prednosti trgovinske integriranosti mogu biti još veće ako zemlje ostvaruju veću međusobnu komplementarnost strukture proizvodnje i trgovine kao rezultat sličnosti na razini dohotka i preferencija potrošača (intraindustrijska specijalizacija) (Fidrmuc, 2004; Temprano-Arroyo, 2003).
The basic idea underlying fiscal policy in a monetary union draws upon the principle of solidarity among member countries and fiscal transfers between them (Feldstein, 2009; Rockoff, 2000). 
Osnovna ideja na kojoj se temelji poželjna fiskalna politika u monetarnoj uniji proizlazi iz načela solidarnosti među zemljama članicama i fiskalnih transfera među njima (Feldstein, 2009; Rockoff, 2000).
In case of external asymmetric shock, a fall in output in one country should be compensated through reducing tax burden and increasing inflow of fiscal revenues into that particular country, financed from other members of the monetary union. 
Pri eksternim asimetričnim šokovima, pad outputa jedne zemlje trebalo bi kompenzirati snižavanjem poreznog opterećenja i rastućim priljevom fiskalnih prihoda u tu zemlju iz ostalih zemalja članica monetarne unije.
As such system of fiscal federalism is not yet realized within any monetary integration in the world, the question is what kind of policy mix and fiscal policy coordination among member countries could be effective. 
Budući da takav oblik fiskalnog federalizma do danas nije postignut, pitanje je koja bi kombinacija mjera ekonomske politike i koordinacije fiskalne politike među zemljama bila učinkovita.
Despite criticism that these criteria lack theoretical foundation and an economic adjustment mechanism (De Grauwe, 1996; Feldstein, 2005), they should be seen as a stimulus to monetary integration, which is in the case of the EU, not a spontaneous, but a politically driven process. 
Unatoč kritikama o teorijskoj neutemeljenosti tih kriterija i nedostatku mehanizma prilagodbe (De Grauwe, 1996; Feldstein, 2005), te kriterije prije svega treba shvatiti kao poticaj monetarnom ujedinjavanju koje, kad je riječ o EU, nije spontan, već politički determiniran proces.
According to the Maastricht criteria of macroeconomic convergence: 
Prema kriterijima iz Maastrichta, uvjeti makroekonomske konvergencije jesu:
inflation rate should not exceed that of the three best performing member countries 
stopa inflacije ne smije prelaziti prosjek triju zemalja članica EU s najnižom infla
These criteria are primarily aimed at achieving price stability and the control of the 
Navedeni su kriteriji primarno usmjereni na ostvarivanje stabilnosti cijena i kontrole
fiscal sector (balanced government finance). 
nad fiskalnim sektorom (uravnotežene javne financije).
This is strongly emphasised in the SGP, which obliges the EMU-members to achieve a medium-to-long-term fiscal balance and avoid negative impact of different national fiscal policies on the price stability. 
To je snažno naglašeno u Paktu o stabilnosti i rastu, koji obavezuje članice EMU na ostvarivanje srednjoročne i dugoročne fiskalne stabilnosti i izbjegavanje negativnog utjecaja razlika koje proizlaze iz različitih nacionalnih fiskalnih politika na stabilnost cijena.
More specifically, it means prevention of excessive budget deficits of the euro-zone members and creation of conditions for easier coordination of centralized monetary policy and (decentralized) national fiscal policies. 
To podrazumijeva sprečavanje previsokih proračunskih deficita zemalja članica eurozone i stvaranje uvjeta za jednostavniju koordinaciju centralizirane monetarne i (decentralizirane) fiskalne politike.
However, according to recent improvements of the SGP made in 2005, more emphasis is put on debt sustainability in mediumto-long run. 
Ipak, prema najnovijoj reformi Pakta iz 2005. godine, jači je naglasak stavljen na održivost duga u srednjem i dugom roku.
Although some analyses show that the EMU, and indirectly the nominal criteria of the Maastricht agreement and the SGP, have been successful in achieving macroeconomic stability, convergence of macroeconomic indicators and harmonization of growth dynamics across the EU (Issing, 2005; Grubel, 2005; Gouveia and Correia, 2008), some authors claim that price stability is achieved at the cost of economic slowdown (De Castro and Soukiazis, 2003). 
Iako neke analize pokazuju da su EMU, a posredno i nominalni kriteriji iz Sporazuma iz Maastrichta, te Pakt o stabilnosti i rastu bili uspješni u ostvarivanju makroekonomske stabilnosti te u konvergenciji makroekonomskih indikatora i harmonizaciji dinamike rasta (Issing, 2005; Grubel, 2005; Gouveia i Correia, 2008), neki drugi autori, pak, tvrde da je stabilnost cijena ostvarena na štetu ekonomskog rasta (De Castro i Soukiazis, 2003).
Much criticism has been directed towards the theoretical and economic policy framework of the criteria for monetary integration, in particular the SGP. 
Mnogo je kritike usmjereno prema teorijskome i ekonomsko-političkom okviru kriterija monetarnog integriranja, posebice Pakta o stabilnosti i rastu.
The general one refers to the underlying monetarist approach according to which inflation is seen as a pure monetary phenomenon and price stability as primary economic policy objective. 
Opća zamjerka odnosi se na prevladavajući monetaristički pristup, prema kojemu se inflacija smatra isključivim monetarnim fenomenom, a stabilnost cijena primarnim ciljem ekonomske politike.
Although being a part of every stabilization programme, price stability could be seen as a second range priority in terms of the optimum policy mix as compared to sustainable economic growth or increasing employment. 
Iako je integralni dio svakoga stabilizacijskog programa, stabilnost cijena mogla bi se smatrati “drugorazrednim” prioritetom ekonomske politike, barem u usporedbi s gospodarskim rastom i povećanjem zaposlenosti.
Further criticism of the Pact refers to the unbalanced policy mix based on centralized monetary and decentralized fiscal policy (Feldstein, 2005; Chari and Kehoe, 2004; Cooper and Kempf, 2000), which is, at present, however, inevitable. 
Daljnja kritika Pakta odnosi se na neuravnoteženi policy mix, koji obuhvaća centraliziranu monetarnu i decentraliziranu fiskalnu politiku (Feldstein, 2005; Chari i Kehoe, 2004; Cooper i Kempf, 2000), a za sada je ipak neizbježan.
Another, more formal line of criticism stresses the presence of the free-rider problem in the EMU, i.e. the situation in which national governments are unwilling to “internalize' negative effects of their excessive fiscal spending to the disadvantage of other members of the euro-zone 
Druga, više formalna kritika naglašava prisutnost free-rider problema u EMU, tj. situacije u kojoj nacionalne vlade nisu voljne “internalizirati” negativne učinke svoje prekomjerne fiskalne potrošnje na štetu ostalih članica eurozone.
due to the growth of consumer and capital goods prices. 
Kamatne stope na dugoročne vladine obveznice (godišnji prosjek)
Concerning the development level (measured by GDP), Croatia realizes a relatively high price level in comparison to other transition countries, which is, however, lower than the EU-average. 
Ipak, u Hrvatskoj postoji stalni pritisak na rast cijena, što se može objasniti konvergencijom strukture domaćih cijena onoj naprednih zemalja EU.
Fluctuation margins of Croatian currency towards the euro remained fairly narrow 
Margine fluktuiranja hrvatske kune prema euru ostale su prilično uske tijekom pro
Throughout the analysed period interest rates on long-term government bonds in 
Tijekom promatranog razdoblja kamatne stope na dugoročne vladine obveznice Hr
Croatia and the new member countries of the EU converged and fulfilled the fourth Maastricht criterion (with exception of Hungary and Poland). 
vatske i novih članica EU međusobno su konvergirale i zadovoljile četvrti maastrichtski kriterij (uz iznimku Mađarske i Poljske).
As can be seen in Table 1, Croatian long-term government bond yields did not exceed the reference value and even showed tendency of further decrease towards the end of the analysed period. 
Kao što se može vidjeti iz tablice 1, prinosi na dugoročne vladine obveznice u primjeru Hrvatske ne premašuju referentnu vrijednost i čak pokazuju tendenciju daljnjeg pada prema kraju analiziranog razdoblja.
Although Croatia still realizes slightly higher difference between lending and deposit rates than the euro-area and the countries of Central and Eastern Europe, its interest rate spread approaches that of these countries (Figure 1). 
Iako Hrvatska još uvijek ostvaruje nešto viši kamatni spread od zemalja eurozone i zemalja srednje i istočne Europe, ipak se na grafikonu 1. može uočiti tendencija njegova smanjivanja.
Such favourable developments can be seen as a result of successful structural and institutional reforms in the financial sector as a precondition for financial market integration with the EU and sustainable long-term convergence of interest rates. 
Ta je povoljna tendencija rezultat uspješnih strukturnih i institucionalnih reformi u financijskom sektoru, što je preduvjet za uspješnu integraciju financijskih tržišta s tržištima EU i dugoročno održivu konvergenciju kamatnih stopa.
transition countries - avarage 
tranzicijske zemlje - prosjek
HR transition countries - avarage 
HR tranzicijske zemlje - prosjek
An important condition for full and sustainable financial market integration with the EU is liberalization of financial transactions. 
S obzirom na visinu kratkoročnih kamatnih stopa, Hrvatska je sličnija eurozoni nego što su to u prosjeku ostale tranzicijske zemlje.
Currently, besides domestic currency con 
Pozitivne prilagodbe kratkoročnih kamat
Large current account deficit is considered to be the main challenge for external bal 
Važan preduvjet za punu i održivu integraciju financijskih tržišta s EU jest i liberali
The methodology used incorporates indicators of solvency (current account, exchange rate) and liquidity (external debt, international reserves) as applied in: Bussière and Mulder, 1999 (on conceptual issues: Milesi-Ferretti and Razin, 1996). 
Primijenjena metodologija obuhvaća pokazatelje solventnosti (tekući račun, devizni tečaj) i likvidnosti (vanjski dug, pričuve međunarodne likvidnosti) kao u: Bussière i Mulder, 1999. (o konceptualnim pitanjima v. MilesiFerretti i Razin, 1996).
Note: BG = Bulgaria; CZ = Czech Republic; HR = Croatia; HU = Hungary; RO = Romania; SK = Slovakia; SI = Slovenia 
Napomena: BG - Bugarska; CZ - Češka Republika; HR - Hrvatska; HU - Mađarska; PL - Poljska; RO - Rumunjska; SI - Slovenija; SK - Slovačka
As far as services are concerned, export of services plays an important role in balanc 
Izvoz usluga ima važnu ulogu u uravnoteženju tekućeg računa Hrvatske, što je prika
Note: BG = Bulgaria; CZ = Czech Republic; HR = Croatia; HU = Hungary; PL = Poland; RO = Romania; SK = Slovakia; SI = Slovenia 
Napomena: BG - Bugarska; CZ - Češka Republika; HR - Hrvatska; HU - Mađarska; PL - Poljska RO - Rumunjska; SI - Slovenija; SK - Slovačka
Regarding debt service, Croatia currently faces the greatest burden in debt repayment, 
U servisiranju vanjskog duga Hrvatska se trenutačno suočava s najvećim teretom ot
gross external debt gross external debt (% exports of goods) international reserves (months of imports of goods and services) 
bruto vanjski dug (kao postotak BDP-a) bruto vanjski dug (kao postotak izvoza robe) međunarodne pričuve (mjeseci uvoza robe i usluga)
international reserves (% gross external debt) 
međunarodne pričuve (kao postotak bruto vanjskog duga)
international reserves (% short-term debt) 
međunarodne pričuve (kao postotak kratkoročnog duga)
debt service (% exports of goods and services) 
anuiteti (kao postotak izvoza robe i usluga)
a Statistical treatment of international monetary reserves, arising from the EMU-membership (Slovenia since 2007, Slovakia since 2009), changes in the way that only the non-EU currencies which are invested outside the EMU constitute foreign currency reserve component (leading to reduction in international reserves and foreign liquidity position by 30-85%). 
a Statistički tretman međunarodnih monetarnih pričuva koji proizlazi iz članstva u EMU (Slovenija od 2007, Slovačka od 2009) mijenja se tako da samo inozemne valute (različite od EUR) uložene izvan EMU čine komponentu pričuva u stranoj valuti (što je dovelo do nominalnog smanjenja međunarodnih rezervi za 30-85%).