natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the latest available data from the Legatum Prosperity Index (2010), Croatia is situated 44th among 110 countries according to the education sub-index score which measures countries' performances in three areas: access to education, quality of education and human capital. 
Prema posljednjim dostupnim podacima Legatum Prosperity Indexa (2010), Hrvatska se nalazi na 44. mjestu od ukupno 110 zemalja svijeta prema pokazatelju koji mjeri uspješnost sustava obrazovanja u tri kategorije: dostupnost obrazovanja, kvaliteta obrazovanja i ljudski kapital.
With regard to the new EU member states, only Bulgaria had a lower education sub-index than Croatia. 
U odnosu na deset novih zemalja članica EU-a, jedino je Bugarska ostvarila niži indeks obrazovanja od Hrvatske.
Thus some space for progress obviously exists, and the eﬃ ciency and eﬀ ectiveness of education need unremi ing a ention. 
To je očiti pokazatelj da ima prostora za napredak, ali i da bi se trebalo kontinuirano baviti eﬁ kasnošću i efektivnošću obrazovanja.
Jafarov and Gunnarsson (2008) identiﬁ ed several ineﬃ ciencies of government spending on education related to size of teaching force, teachers' salaries, school infrastructure, subsidies etc. Aristovnik and Obadić (2011) showed that the relatively high public expenditure per student in Croatia in tertiary education should have resulted in a 
Jafarov i Gunnarsson (2008) identiﬁ cirali su nekoliko neeﬁ kasnosti u državnoj potrošnji za obrazovanje povezanih s brojem nastavnog osoblja, nastavničkim plaćama, školskom infrastrukturom, potporama itd. Aristovnik i Obadić (2011) pokazuju da je relativno visoka javna potrošnja
Sca er plot and regression function of annual expenditure on public educational institutions per pupil/student in thousand EUR PPS and average 2009 PISA score 
Dijagram raspršenja i regresijska funkcija godišnje potrošnje za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu u tisućama eura PPS i prosječnih PISA 2009. rezultata
Source: Eurostat; OECD (2010a); author's calculation 
Izvor: Eurostat; OECD (2010a); autorov izračun
Annual expenditure on public educational institutions per pupil/student in thousand EUR PPS 
godišnja potrošnja za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu u tis. eura PPS
Average 2009 PISA score 
prosječan PISA 2009. rezultat
be er performance in terms of outputs/outcomes, i.e. a higher rate of higher education enrolment, a greater ratio of the labour force with higher education and a lower ratio of unemployed persons who have tertiary education. 
po studentu u hrvatskom visokom obrazovanju trebala rezultirati boljim ishodom, tj. višom stopom upisa u visokom školstvu, višom stopom visokoobrazovane radne snage te nižom stopom nezaposlenih s višom i visokom stručnom spremom.
Source: 2010 Legatum Prosperity Index database, author's calculation 
Izvor: Legatum Prosperity Index 2010. baza podataka, autorov izračun
Source: author based on Table 1 
Izvor: autor temeljem podataka iz tablice 1
All levels of education Pre-primary (ISCED 0) Basic (ISCED 1-2) Secondary (ISCED 3) Tertiary (ISCED 5-6) 
sve razine obrazovanja predškolsko (ISCED 0) osnovno (ISCED 1-2) srednje (ISCED 3) visoko (ISCED 5-6)
Still, hours per week that teachers spend teaching in Croatia are mainly in line with OECD countries average weekly teaching hours in primary education of 21 and in lower secondary education of 19 hours (OECD, 2010b). 
Ipak, valja naglasiti da je broj sati koje hrvatski nastavnici provedu predavajući uglavnom u skladu s prosjekom OECD zemalja od 21 sat u nižim, odnosno 19 sati u višim razredima osnovnog obrazovanja (OECD, 2010b).
Jafarof and Gunnarsson (2008) stated that future demographic trends imply signiﬁ cant potential for savings, if the number of teachers and overall education spending can be reduced in line. 
Jafarof i Gunnarsson (2008) ističu da budući demografski trendovi ukazuju na velik potencijal za uštede kad bi se broj učitelja i nastavnika te cjelokupna potrošnja za obrazovanje mogli smanjiti u skladu s tim.
Also, as student numbers decline, schools could consider pooling resources by sharing teachers. 
Osim toga, kako se broj učenika i studenata bude smanjivao, škole bi mogle razmotriti objedinjavanje sredstava dijeljenjem učitelja i nastavnika.
ratio will lead to signiﬁ cant ineﬃ ciencies and aggravate the ﬁ scal burden. 
pad omjera broja učenika i nastavnika doveo bi do znatne neeﬁ kasnosti i pogoršanja ﬁ skalnog tereta.
Unfortunately, no comparable ﬁ gures of teachers' salaries that include an assessment of Croatia are publicly available, so cross-country analysis is impossible in this text3. 
Nažalost, usporedivi podaci o nastavničkim plaćama u različitim zemljama koji uključuju i Hrvatsku nisu javno dostupni pa nije moguće provesti usporednu analizu među zemljama3.
For that reason, we cannot conclude either that the teachers in Croatia are not paid enough or that they are paid too much as compared to other countries, but this may be a very good line of enquiry for some further research. 
Stoga ne možemo zaključiti je li nastavničko osoblje u Hrvatskoj dovoljno, previše ili premalo plaćeno u odnosu na druge zemlje, ali to može poslužiti kao dobro polazište za daljnja istraživanja.
Salaries and working conditions are important for attracting, developing and retaining skilled and high-quality teachers. 
Plaće i radni uvjeti iznimno su važni za privlačenje, razvoj i zadržavanje kvaliﬁ ciranog i visokokvalitetnog nastavnog osoblja.
In a competitive labour market, the equilibrium rate of salaries paid to diﬀ erent types of teachers in diﬀ erent regions of the country would reﬂ ect the supply of and demand for those teachers. 
U konkurentnim uvjetima tržišta rada, plaće za različite gradacije nastavnog osoblja u različitim regijama zemlje trebale bi reﬂ ektirati ponudu i potražnju za tim nastavnicima.
This is oft en not the case in OECD countries, as salaries and other working conditions are oft en set centrally for all teachers (OECD, 2010b). 
To često nije slučaj u zemljama OECD-a, budući da se plaće i ostali radni uvjeti određuju jednoznačno za sve nastavnike (OECD, 2010b).
The same problem is present in Croatia, where salaries are also set centrally for all teachers, without any consideration of demand and supply in diﬀ erent regions and/or teaching subjects. 
Isti je problem prisutan i u Hrvatskoj, gdje su plaće također jednoznačno određene za sve nastavnike, bez ikakvog razmatranja ponude i potražnje u različitim regijama i/ili nastavnim predmetima.
Salary levels at diﬀ erent career points may also be a bit problematic in Croatia, since the increases are mainly driven by working experience. 
Razine plaća u različitim fazama karijere su u Hrvatskoj također problematične, budući da su povećanja plaća uglavnom determinirana godinama radnog iskustva.
In other words, qualiﬁ ed and motivated young teachers may not be adequately paid with regard to their teaching contribution. 
Drugim riječima, kvaliﬁ cirani i motivirani mlađi nastavnici možda nisu adekvatno plaćeni obzirom na svoj nastavnički doprinos.
Therefore, an improvement of mechanisms of teacher assessment to bring them up to the level com 
Stoga bi poboljšanje mehanizama evaluacije nastavnika - što je zapravo uobičajen pristup u
Source: Eurostat; CBS (2010); author's calculation 
Izvor: Eurostat; Državni zavod za statistiku (2010); autorov izračun
mon in the private sector may result in high-quality teachers being a racted and motivated. 
privatnom sektoru - moglo privući i motivirati visokokvalitetne nastavnike.
School infrastructure is used relatively intensively, but there are inequalities among regions and even among different schools in some bigger cities. 
Školska se infrastruktura relativno intenzivno iskorištava, ali postoje nejednakosti između regija pa čak i između različitih škola u nekim većim gradovima.
Unfortunately, updated statistics on multiple shift schools and percentage of pupils that a end multiple shift schools are not publicly available. 
Nažalost, nije javno dostupna ažurirana statistika o broju škola koje izvode nastavu i učenika koji pohađaju nastavu u više smjena.
Rationalizing the school network would also help realize potential beneﬁ ts from expected declines in the number of students. 
Racionalizacija mreže škola također bi pridonijela potencijalnoj koristi od očekivanih smanjenja broja učenika i studenta.
This could be facilitated by increases in spending on transportation and the usage of multi-grade teaching in small schools. 
To bi se moglo olakšati povećanjima potrošnje za prijevoz i održavanjem predavanja za više razreda odjednom, u jednoj ili više učionica u malim školama.
The government's eﬀ orts to eliminate triple shift s are welcome, but a empts to eliminate double shift s need to be well planned to avoid unnecessary spending (Jafarov and Gunnarsson, 2008). 
Napori Vlade da ukine nastavu u tri smjene dobrodošli su, ali pokušaje ukidanja nastave u dvije smjene treba dobro planirati da bi se izbjegla nepotrebna potrošnja (Jafarov i Gunnarsson, 2008).
As for tertiary education, there is some previous research that identiﬁ ed several ineﬃ ciencies. 
Što se tiče visokog školstva, postoje neka ranija istraživanja u kojima su otkrivene neke neeﬁ kasnosti.
In 2006, the University of Rijeka found that the average time for completion of a four-year program was 6.7 years and only about a third of students did complete, implying a two-thirds dropout rate. 
Sveučilište u Rijeci 2006., nalazi da je prosječno vrijeme završavanja četverogodišnjih studija 6,7 godina, a studije je završila samo trećina upisanih studenata.
come from families in the top-income quintile that can spend more money to support education. 
raspodijeljene i studentima s boljim akademskim postignućima te onima koji potječu iz obitelji s nižim dohotkom.
In order to preserve social fairness and foster excellence, scholarships should be redistributed so as to include both students with be er academic achievements and those that come from lower income families. 
Istovremeno, koristi od ostalih potpora, poput studentskih domova i prijevoza, trebale bi biti dostupne prvenstveno studentima iz obitelji s nižim dohotkom.
However, beneﬁ ts from other subsidies, such as dormitories and transportation, should be available primarily to students from lower income families. 
Hrvatska mora jednako pažljivo, ako ne i pažljivije, pratiti rezultate kvalitete učenja kako bi se održao rast školovanog stanovništva.
Thus, it is important to continue with the promotion, availability and simplicity of state support for human resources development and education. 
Stoga treba promovirati i podupirati državne potpore za razvoj i obrazovanje ljudskih resursa.
Total public expenditure on education in Croatia in 2007 of 4% of GDP was about 1 percentage point lower than the average public expenditure on education in 29 European countries, United States of America and Japan. 
Javna potrošnja za obrazovanje u Hrvatskoj u 2007. iznosila je 4% BDP-a i bila je oko 1 postotni bod niža od prosjeka 29 europskih zemalja, SAD-a i Japana.
According to the Legatum Prosperity Index (2010), Croatia is 44th out of 110 countries according to the education sub-index score, which measures countries' performances in three areas: access to education, quality of education and human capital. 
Prema podacima Legatum Prosperity Indexa (2010), Hrvatska se nalazi na 44. mjestu od ukupno 110 zemalja svijeta prema pokazatelju koji mjeri uspješnost sustava obrazovanja u tri kategorije: dostupnosti obrazovanja, kvaliteti obrazovanja i ljudskom kapitalu.
This indicates that there still exists some space for improvement and that ongoing a ention should be paid to the eﬃ ciency and eﬀ ectiveness of education. 
To je očiti pokazatelj da ima prostora za poboljšanja, te da bi se trebalo kontinuirano baviti eﬁ kasnošću i efektivnošću obrazovanja.
There is strong evidence that some other factors, apart from expenditure on education, play an important role in students' performance. 
Postoje snažni dokazi da i neki drugi faktori, osim potrošnje za obrazovanje, igraju snažnu ulogu u učeničkim postignućima.
This article has identiﬁ ed several main deﬁ ciencies that may have disturbed Croatian education eﬃ ciency. 
U ovom je radu identiﬁ cirano nekoliko glavnih nedostataka koji su narušili eﬁ kasnost hrvatskog sustava obrazovanja.
The ﬁ rst is directed to the high share of students in public institutions as compared to other European countries, which suggests that the private primary and secondary level educational sector may still be underdeveloped, but it also means that public sector has to 
Prvi je nedostatak relativno visok udio učenika u javnim obrazovnim institucijama u odnosu na ostale europske zemlje, što sugerira mogućnost nedovoljne razvijenosti privatnog sektora osnovnog i srednjeg obrazovanja, ali to znači i da javni sektor mora izdvajati veća sredstva nego što bi to trebao u slučaju razvijenijeg privatnog sektora.
newsletter | p. sopek | Eﬃ ciency of public expenditure on education in Croatia | Institute of Public Finance 
Stoga je potrebna detaljnija analiza mogućnosti rasta privatnog sustava obrazovanja u Hrvatskoj.
provide more resources than it would have to if there were a more developed private sector. 
Njegov bi razvoj mogao smanjiti trenutnu razinu potrošnje za obrazovanje i/ili poboljšati alokaciju javnih sredstava na dugi rok.
Therefore, a more detailed analysis of possibilities of private education development in Croatia is suggested. 
newsletter | p. sopek | Eﬁ kasnost javne potrošnje za obrazovanje u Hrvatskoj | Institut za javne financije
Development of the private educational sector may decrease the current level of public expenditure on education and/or improve the allocation of the public funds over the long run. 
Drugi je nedostatak vezan uz rastuće trendove broja nastavnog osoblja i broja obrazovnih institucija, dok je istovremeno vidljiv trend smanjenja broja učenika i studenata.
The number of teachers per 100 students is higher than the average of 30 European countries, United States of America and Japan, indicating possibilities for savings by rationalization of teaching staﬀ . 
Broj nastavnog osoblja na 100 učenika/studenata viši je od prosjeka 30 europskih zemalja, SAD-a i Japana, pa ukazuje na mogućnosti uštede racionalizacijom nastavnog osoblja.
The analysis showed a possible surplus of a total of 4,942 teachers, in all levels of education. 
Analize pokazuju mogući višak od 4.942 nastavnika na svim razinama obrazovanja.
This is also consequence of the relatively modest weekly norms of 16-22 teaching hours, which can be increased. 
To je ujedno posljedica relativno niske tjedne norme od 16-22 sata koju nastavnici moraju provesti predavajući, koja bi se stoga mogla i povisiti.
Teachers' salaries and working conditions strongly inﬂ uence student performance and are very important for attracting, developing and retaining skilled and high-quality teachers, accordingly needing special a ention. 
Plaćama nastavničkog osoblja i radnim uvjetima valjalo bi posvetiti posebnu pozornost, jer oni snažno utječu na uspješnost učenika te su stoga iznimno važni za privlačenje, razvoj i zadržavanje kvaliﬁ ciranog i visokokvalitetnog nastavnog osoblja.
Since there are no publicly available comparable ﬁ gures of teachers' salaries of diﬀ erent countries that include an assessment of Croatia, further research into the adequacy of salary levels in Croatia as compared to that in other European countries is needed. 
Budući da ne postoje javno dostupni usporedivi podaci o nastavničkim plaćama raznih zemalja koji uključuju i Hrvatsku, potrebno je provesti dodatna istraživanja adekvatnosti razine plaća u Hrvatskoj u odnosu na ostale europske zemlje.
When teacher's salaries are being determined, demand and supply in diﬀ erent regions and/or teaching subjects as well as the improvement of mechanisms of teacher assessment should be considered. 
Prilikom određivanja nastavničkih plaća, svakako bi trebalo uzeti u obzir ponudu i potražnju po pojedinim regijama i/ili nastavnim predmetima te poboljšati mehanizme evaluacije nastavnika, budući da su plaće nastavnika u Hrvatskoj jednoznačno određene za sve nastavnike.
These will lead to the closure of schools with few pupils/ students and the merging of several schools into one. 
zatvaranje škola s nedovoljnim brojem učenika te spajanje više škola u jednu.
Such actions should diminish current and maintenance costs of educational institutions and expenditures for teaching staﬀ . 
Takvi bi potezi trebali smanjiti tekuće i troškove održavanja obrazovnih institucija, ali i potrošnju za nastavno osoblje.
Our recommendation is that the number of schools should follow the trends in enrolments. 
Za preporučiti je da broj obrazovnih institucija prati trend broja upisanih učenika i studenata.
All of the above mentioned may lead to be er performance from Croatian pupils and students with the same level of public expenditure, i.e. the gained future educational output might outperform the current output and improve Croatian education eﬃ ciency. 
Svi bi navedeni potezi mogli dovesti do ostvarivanja boljih rezultata učenika i studenata u Hrvatskoj, uz istu razinu javne potrošnje za obrazovanje, odnosno budući ostvareni obrazovni output mogao bi nadmašiti trenutni i poboljšati eﬁ kasnost obrazovanja.
The government educational subsidy system should also be revised in order not only to foster excellence but also to help ﬁ nancially vulnerable groups in the education process. 
Državni sustav potpora namijenjenih obrazovanju također bi trebao biti revidiran, tako da potiče izvrsnost, ali i da potpomaže ﬁ nancijski ugrožene skupine u procesu obrazovanja.
Therefore, scholarships and rewards should be directed both to students with be er academic achievements and to those from households with lower income level. 
U tu svrhu, školarine i nagrade trebale bi se dodjeljivati i studentima s boljim akademskim postignućima i onima koji dolaze iz kućanstava s nižom razinom dohotka.
On the other hand, for programs providing subsidized transportation and dormitories, means-testing should be introduced in order to avoid such spending on students from higher income households. 
S druge strane, za programe dodjele subvencioniranog prijevoza i studentskih domova potrebno je uvođenje imovinskog cenzusa kako bi se izbjeglo subvencioniranje kućanstava s višom razinom dohotka.
This would help to be er target the vulnerable groups and curb education spending without sacriﬁ cing education outcomes. 
To bi pridonijelo boljem usmjeravanju na ranjive skupine i ograničavanju potrošnje za obrazovanje, a da to ne bi štetilo obrazovnom ishodu.
The existence, but under-usage of life-long learning programs underline the importance of the promotion, availability and simplicity of state support for human resources development and education. 
Postojanje, i istovremeno rijetko korištenje, cjeloživotnih programa učenja naglašava važnost promocije, dostupnosti i pojednostavljivanja državnih potpora za razvoj i obrazovanje ljudskih resursa.
All of these changes might help to improve the educational structure, as well as the current and future competitiveness of the Croatian labour force on the international labour market. 
Sve bi te promjene mogle pomoći u poboljšavanju obrazovne strukture, ali i trenutne i buduće konkurentnosti hrvatske radne snage na međunarodnom tržištu rada.
Appendix - Efficiency and effectiveness 
Dodatak - Efikasnost i efektivnost
Some activity is found more eﬃ cient if for a given input a greater output is produced or if for a given output a lower input was used. 
Neka se aktivnost smatra eﬁ kasnijom ukoliko se za danu razinu inputa proizvede veći output ili ako je za danu razinu outputa korišteno manje inputa.
There has to be made a clear distinction between technical and allocative eﬃ ciency. 
Postoji jasna distinkcija između tehničke i alokativne eﬁ kasnosti.
Technical eﬃ ciency measures the pure relation between input and output taking the production-possibility frontier into account, i.e. technical eﬃ ciency gains are movements towards the production-possibility frontier. 
Tehnička eﬁ kasnost mjeri čisti odnos između inputa i outputa uzimajući u obzir granicu proizvodnih mogućnosti, odnosno ostvarivanje tehničke eﬁ kasnosti predstavlja kretanje po granici proizvodnih mogućnosti.
However, not every form of technical eﬃ ciency makes economic sense. 
Međutim, nema svaki oblik tehničke eﬁ kasnosti ekonomskog smisla.
Another important term related to eﬃ ciency is eﬀ ectiveness, which relates the input or the output to the ﬁ nal objectives to be achieved, that is the outcome. 
Sljedeći važan pojam povezan s eﬁ kasnosti je efektivnost (učinkovitost), koji se odnosi na razinu inputa ili outputa radi ostvarivanja konačnog cilja, odnosno ishoda.
It can be stated that while eﬃ ciency considers how work is done, effectiveness looks into what is being done. 
Možemo stoga ustvrditi da dok eﬁ kasnost ocjenjuje kako je nešto napravljeno, efektivnost gleda što je napravljeno.
For example, the output of an education system can be measured in terms of performance of pupils or students of a certain age. 
Primjerice, output sustava obrazovanja može se mjeriti uspješnošću učenika ili studenata određene dobi.
On the other hand, the ﬁ nal outcome can be understood to be the educational qualiﬁ cations of the workingage population (Mandl, Dierx and Ilzkovitz, 2008). 
S druge strane, konačan ishod se može shvatiti kao ukupnost obrazovne kvaliﬁ kacije populacije radne dobi (Mandl, Dierx i Ilzkovitz, 2008).
Monetary and non-monetary resources 
monetarna i nemonetarna sredstva
Allocative Eﬃ ciency Technical Eﬃ ciency 
alokativna eﬁ kasnost tehnička eﬁ kasnost
Environmental factors: e.g. Regulatory-competitive framework, socio-economic background, climate, economic development, functioning of the public administration 
čimbenici okruženja: npr. regulatorno-konkurencijski okvir, socio-ekonomska pozadina, ozračje, ekonomski razvoj, djelovanje javne administracije itd.
Aristovnik, A. and Obadić, A., 2011. 
Aristovnik, A. i Obadić, A., 2011.
“The funding and eﬃ ciency of higher education in Croatia and Slovenia: A non-parametric comparison with EU and OECD countries” [online]. 
“The funding and eﬃciency of higher education in Croatia and Slovenia: A non-parametric comparison with EU and OECD countries” [online].
Available from: [h p://wdi.umich. edu/ﬁ les/publications/workingpapers/wp1007.pdf]. 
Dostupno na: [h p://wdi.umich. edu/files/publications/workingpapers/wp1007. pdf].
J. and Lee, J-W., 
J. i Lee, J-W.,
Available from: [h p://epp.eurostat. ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_ database]. 
Dostupno na: [h p:// epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database].
“The Macroeconomics of Loss of Fulltime Student Status or the Fiscal Consequences of Passing or Not Passing an Exam” [online]. 
“Makroekonomija gubljenja statusa redovitog studenta ili ﬁ skalne posljedice (ne)položenog ispita” [online].
Financial Theory and Practice, 33 (1), 1-23. 
Financijska teorija i praksa, 33 (1), 1-23.
Available from: [h p:// www.ijf.hr/eng/FTP/2009/1/ﬁ lipic.pdf]. 
Dostupno na: [h p://www.ijf.hr/FTP/2009/1/ﬁ lipic.pdf].
C., Aguayo, E. and Exposito, P., 2001. 
C., Aguayo, E. i Exposito, P., 2001.
Available from: [h p:// www.usc.es/~economet/reviews/aeid111.pdf]. 
Dostupno na: [h p://www. usc.es/~economet/reviews/aeid111.pdf].
“Obrazovanje kao najznačajniji stup na putu u društvo znanja.” 
“The eﬀ ectiveness and eﬃ ciency of public spending” [online].
Zagreb; Ministry of Science, Education and Sports. 
“Obrazovanje kao najznačajniji stup na putu u društvo znanja.”
Croatia: Restructuring Public Finance to Sustain Growth and Improve Public Services - A Public Finance Review [online]. 
Hrvatska: Restrukturiranje javnih ﬁ nancija radi podrške rastu i poboljšanju javnih usluga - Analiza javnih ﬁ nancija [online].
Washington: The World Bank. 
Washington: Svjetska banka.
Available from: [h p:// www-wds.worldbank.org/external/default/WDSContentServer/WDSP/IB/2009/07/02/000334955_ 20090702025854/Rendered/PDF/373210CROATIAN 10Box338945B01PUBLIC1.pdf]. 
Dostupno na: [h p:// www-wds.worldbank.org/external/default/WDSContentServer/WDSP/IB/2009/07/02/000334955_ 20090702025854/Rendered/PDF/373210CROATIAN 10Box338945B01PUBLIC1.pdf].