natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Žganec, Srećko, PhD, Raiffeisen Mandatory Pension Fund, Zagreb, Croatia 
Srećko Žganec, dr. sc., Raiffeisen mirovinsko društvo za upravljanje obveznim
Žigman, Ante, MSc, Ministry of Finance, Zagreb, Croatia 
mirovinskim fondom d.d., Zagreb, Hrvatska
Katarina Ott Editor in chief 
Katarina Ott, glavna urednica
Global economy and low inflation 
Svjetska privreda i niska inflacija
New issue of Financial Theory and Practice 
Novi broj časopisa Financial Theory and Practice
In the new issue of Financial Theory and Practice you can read the article The evolution of law under communism and post-communism: a system-theory analysis in the spirit of Luhmann written by Bruno Schönfelder who suggests that Luhmann's theory of social systems and evolution offers a powerful approach for analyzing law and the economy. 
U novom broju časopisa Financial Theory and Practice možete pročitati članak Brune Schönfeldera The evolution of law under communism and post-communism: a system-theory analysis in the spirit of Luhmann koji navodi da Luhmannova teorija društvenih sustava i evolucija nudi snažan pristup u analizi zakona i gospodarstva.
It considers the sample of Central European countries before and after 1990. 
Članak proučava odabrane srednjoeuropske zemlje prije i poslije 1990.
Massimo Milevoj in the article Financial transactions taxation in the European Union and Croatia provides a systematic review of what is known about the financial transactions tax, its practical application in EU countries and elsewhere in the world and its impacts on financial markets. 
Massimo Milevoj u članku Financial transactions taxation in the European Union and Croatia nudi sustavni prikaz saznanja o porezu na financijske transakcije, njegovoj praktičnoj primjeni u EU zemljama i svijeta te njegovim učincima na financijskim tržištima.
A special emphasis is placed on the outlook for the taxation of financial transactions in the EU and the possibilities and constraints in the Republic of Croatia. 
Poseban naglasak pridaje se perspektivi oporezivanja financijskih transakcija u EU te mogućnostima i ograničenjima koje stoje na raspolaganju po tom pitanju Republici Hrvatskoj.
Yan Zheng and Tomislav Vukina in the article Using the age-based insurance eligibility criterion to estimate moral hazard in medical care consumption use fuzzy regression discontinuity design to estimate the moral hazard effect in health care consumption in the population of young adults. 
Yan Zheng i Tomislav Vukina u članku Using the age-based insurance eligibility criterion to estimate moral hazard in medical care consumption procjenjuju potrošnju za zdravstvo u populaciji mlađih odraslih osoba.
The analysis finds a 92% reduction in the number of hospital visits for individuals who lost insurance coverage when crossing the 18th birthday threshold. 
Analiza ukazuje na smanjenje od 92% u broju posjeta bolnici za osobe koje su izgubile osiguranje kad su napunile 18 godina.
ECONOMIC GROWTH IN CROATIA: POTENTIAL AND CONSTRAINTS1 
EKONOMSKI RAST U HRVATSKOJ: MOGUĆNOSTI I OGRANIČENJA1
David Moore, PhD 
dr. sc. David MOORE
Athanasios Vamvakidis, PhD International Monetary Fund, Washington 
dr. sc. Athanasios VAMVAKIDIS International Monetary Fund, Washington
This paper examines the factors and constraints that affect recent and potential growth 
U radu se ispituju faktori i ograničenja koja utječu na trenutačni i potencijalni rast
in Croatia, as well as policies that can influence it. 
u Hrvatskoj, kao i politike koje na nj mogu utjecati.
For growth to be sustained at a significantly higher rate, the business environment needs to be improved through further measures to reduce the administrative burden, legal uncertainties, and corruption. 
Analiza također pokazuje da je radi održavanja rasta na znatno višim razinama potrebno poboljšati poslovno okruženje daljnjim mjerama reduciranja administrativnog opterećenja, pravnih nesigurnosti i korupcije.
The analysis also emphasizes the importance of attracting more greenfield foreign direct investment, and reforms to reduce the role of the state in the economy through fiscal consolidation and faster privatization. 
Također se ističe važnost privlačenja više greenfield izravnih stranih ulaganja te nužnost reformi s ciljem reduciranja uloge države u ekonomiji putem fiskalne konsolidacije i brže privatizacije.
Keywords: economic growth, economic reform, potential growth 
Ključne riječi: ekonomski rast, ekonomska reforma, potencijalni rast
Croatia has experienced solid economic performance over the past five years, thou 
Hrvatska je u proteklih pet godina ostvarila solidan ekonomski učinak iako prosto
gh room remains for improvement. 
ra za poboljšanje još ima.
Croatia's average real GDP growth has lagged behind performance in comparable regional transition economies. 
Prosječna realna stopa rasta hrvatskog BDP-a zaostajala je u odnosu prema ostalim regionalnim tranzicijskim ekonomijama.
Despite its many natural ad 
Usprkos brojnim prirod
1 An earlier version of this paper was prepared as a Selected Issues paper for the IMF 2006 Article IV consultation for Croatia and was issued as an IMF Working Paper (WP/07/198). 
1 Prethodna verzija ovog rada pripremljena je kao Selected Issues Paper za IMF 2006 Article IV. konzultacije za Hrvatsku, te izdana kao IMF Working Paper (WP/07/198).
The authors would like to thank Martina Dalić, Robert A. 
Autori zahvaljuju Martini Dalić, Robertu A.
Feldman, Nikolay Gueorguiev, participants at a seminar at the Croatian National Bank and two anonymous referees for useful comments and suggestions. 
Feldmanu, Nikolayu Gueorgievu, sudionicima seminara HNB-a te dvojici anonimnih recenzenata na korisnim komentarima i prijedlozima.
Export performance has been below par, and survey measures of competitiveness consistently point to a difficult business environment. 
Izvozni je učinak podbacio, a ispitane mjere konkurentnosti konzistentno pokazuju nepovoljno poslovno okruženje.
This paper examines recent and prospective economic growth performance, with a 
U ovom se radu ispituje nedavno ostvareni te potencijalni ekonomski rast, pri čemu
view to answering the following questions: 
se daju odgovori na sljedeća pitanja:
• What pace of economic growth can Croatia expect in the medium term? 
• Kakvu dinamiku ekonomskog rasta Hrvatska može očekivati u srednjem roku?
• How can this pace be increased? 
• Kako se ta dinamika može povećati?
In this context, what factors constrain economic 
U tom kontekstu, koji činitelji ograničavaju
growth, and how can policies tackle these constraints? 
ekonomski rast te kako se ta ograničenja mogu izbjeći primjenom različitih poli
Questions related to what de 
Pitanja vezana za odrednice po
termines the potential growth rate and what reforms could increase it should be central to deciding a country's policy agenda. 
tencijalne stope rasta te reforme kojima bi se ona mogla povećati trebala bi imati presudnu važnost prilikom kreiranja nacionalne politike.
In the context of the Croatian economy, a relevant question is the extent to which the solid growth performance in recent years has been driven by fundamentals and therefore can be considered sustainable, and to what extent it has been driven by temporary factors. 
U kontekstu hrvatske ekonomije relevantno je pitanje koliko je zadovoljavajući rast posljednjih godina bio rezultat fundamentalnih čimbenika, te do koje ga je mjere moguće smatrati održivim, a do koje je mjere bio rezultat privremenih činitelja.
Looking forward, policymakers need to know what policies and reforms could increase Croatia's growth rate further and lead to a faster income convergence to the EU. 
Gledajući unaprijed, političari moraju znati koje politike i reforme mogu dalje povećavati stopu rasta Hrvatske i voditi bržoj konvergenciji s EU.
The paper is set out as follows. 
Rad je uređen na sljedeći način.
Section II summarizes the main features of recent 
U drugom su dijelu sažete glavne značajke nedav
economic performance and surveys some of the potential underlying determinants. 
nih pokazatelja ekonomske uspješnosti te istražene neke osnovne potencijalne odrednice rasta.
Section III estimates potential growth for Croatia over the next five years using standard statistical and production-function methodologies. 
U trećem dijelu procjenjuje se potencijal za rast u sljedećih pet godina primjenom standardne statističke metodologije, kao i metodologije funkcije produktivnosti.
Section IV corroborates these estimates using a cross-country econometric model for growth, and draws out some implications of how policy reforms could influence growth. 
Četvrti dio potvrđuje navedene nalaze primjenom cross-country ekonometrijskog modela rasta, pri čemu se ističu neke implikacije u smislu utjecanja političkih reformi na rast.
Section V takes a different perspective by using the “growth diagnostic” approach to identify the binding constraints on growth. 
Peti dio zauzima drugačiju perspektivu korištenjem pristupa “dijagnostike rasta” radi identifikacije činitelja ograničenja.
Section VI concludes with a discussion of policies needed to sustain higher growth rates in line with aspirations. 
U šestom se dijelu iznosi zaključak te raspravlja o politikama za podupiranje viših stopa rasta, u skladu s težnjama Vlade.
II Stylized Facts and the Determinants of Economic Growth 
II. Stilizirane činjenice i odrednice ekonomskog rasta
Economic growth has been solid in recent years, though slightly below regional standards. 
Iako nešto niži od regionalnih standarda, ekonomski je rast u posljednje vrijeme bio jak i stabilan.
Recent growth has relied on strong domestic investment. 
Rast se uglavnom temeljio na snažnim domaćim investicijama.
Export performance has been disappointing. 
Izvozni učinak bio je razočaravajući.
2 As set out in the Government of the Republic of Croatia (2006). 
2 Kao što stoji u dokumentu Vlade Republike Hrvatske (2006).
For an earlier elaboration of a long-term growth strategy for Croatia, see Mihaljek (2001). 
O prethodnoj elaboraciji dugoročne strategije rasta za Hrvatsku vidjeti Mihaljek (2001).
At the same time, recent economic performance has been associated with heightened external vulnerabilities. 
Valja istaknuti kako je navedeni ekonomski učinak bio popraćen pojačanim vanjskim nestabilnostima.
Total foreign direct investment (FDI) into Croatia is close to the regional average (ave 
Izravna strana ulaganja (ISU) u Hrvatskoj blizu su regionalnog prosjeka (iznose samo
raging just below 5 percent of GDP annually during 2002-2006), but “greenfield” FDI has been well below potential. 
nešto manje od 5% BDP-a godišnje u razdoblju 2002-2006), ali je zabilježena razina greenfield izravnih stranih ulaganja daleko ispod potencijala.
In a cross-country study for southeastern Europe, Demekas et al. (2005) estimate a gravity model for “potential” nonprivatization FDI (which captures greenfield FDI) using data up to 2003. 
U istraživanju zemalja jugoistočne Europe, Demekas, Horváth, Ribakova i Wu (2005) procjenjuju gravitacijski model za potencijalna neprivatizacijska izravna strana ulaganja (koja obuhvaćaju greenfield strana ulaganja) korištenjem podataka do 2003.
They find that the estimated gap (underperformance) between actual and potential FDI in Croatia is one of the largest in the region. 
Otkrivaju da je procijenjeni jaz između stvarnih i potencijalnih ISU u RH jedan od najvećih u regiji.
Looking at Croatia's reform progress in recent years in more detail, progress relative to other economies has been slower in a number of areas. 
Promatrajući detaljnije napredak Hrvatske kroz proces reforme u posljednje vrijeme, nameće se zaključak kako je napredak u usporedbi s drugim gospodarstvima u mnogim područjima bio sporiji.
And Croatia still lags behind most other transition economies in competition policy, large-scale privatization, and price liberalization. 
Hrvatska još uvijek zaostaje za većinom drugih tranzicijskih zemalja u politici konkurentnosti, velikim privatizacijama i liberalizaciji cijena.
According to the EFN index of economic freedom (up to 2004), Croatia has progressed in most areas of macroeconomic and structural reform measured by the index, but by less than the rest of the world. 
Sukladno EFN indeksu ekonomske slobode (do 2004), Hrvatska je na većini područja makroekonomskih i strukturnih reformi mjerenih tim indeksom napredovala, ali ipak manje nego ostatak svijeta.
As a result, Croatia's ranking for the overall EFN index has fallen over the past ten years. 
Posljedica je to da je rang Hrvatske za cjelokupni EFN indeks u posljednjih deset godina pao.
A vast empirical literature has identified a multitude of factors that can determi 
Opsežna empirijska literatura identificirala je mnoštvo činitelja koji mogu odredi
ne economic growth. 
ti ekonomski rast.
Anecdotal evidence also suggests a large underground economy, which implies that actual production may be considerably higher than estimated GDP. 
Anegdotski dokazi također upućuju na znatnu sivu ekonomiju, što upućuje na činjenicu da stvarna proizvodnja može biti mnogo veća od procijenjenog BDP-a.
Although inclusion of the underground economy in GDP estimates would affect ratios to GDP, it is not expected to affect significantly the trend GDP growth. 
Iako bi uključivanje sive ekonomije u procjenu BDP-a utjecalo na omjere BDP-a, ne očekuje se da bi došlo do značajne promjene trenda rasta BDP-a.
Several stylized facts emerge from a cross-country comparison of growth determinants. 
Nekoliko stiliziranih činjenica proizlazi iz usporedbe determinanti rasta promatranih zemalja.
The Appendix compares the main growth determinants in Croatia with selected neighboring and regional economies in southeastern Europe (SEE), other peer economies in central and eastern Europe (CEE), and the euro area. 
U prilogu je dana usporedba glavnih odrednica rasta Hrvatske i odabranih susjednih i regionalnih ekonomija u Jugoistočnoj Europi, ostalih usporedivih ekonomija Srednje i Istočne Europe te eurozone.
The table in the Appendix shows several alternative indicators for each growth determinant for recent years, depending on data availability. 
Priložena tablica daje nekoliko alternativnih indikatora za svaku odrednicu rasta u proteklom razdoblju, ovisno o dostupnosti podataka.
The literature has found that each of these variables significantly affects economic growth. 
Literatura otkriva kako svaka od tih varijabli uvelike utječe na ekonomski rast.
Cross-country comparisons of their values can highlight the factors driving growth in Croatia relative to other countries in Europe, the factors in which Croatia lags behind, and the reforms on which Croatia should focus in order to increase growth in the future. 
Međusobna usporedba njihovih vrijednosti može naglasiti činitelje koji potiču rast u Hrvatskoj u usporedbi s ostalim europskim zemljama, činitelje u kojima Hrvatska zaostaje te reforme na koje se treba fokusirati radi ubrzanog rasta u budućnosti.
• potential for convergence, with GDP per capita (in purchasing power standards) reaching 48 percent of the euro area average; 
• potencijala za konvergenciju, s BDP-om po stanovniku (u smislu kupovne moći) koji doseže 48% prosjeka eurozone;
• public sector investment, spending considerably more as a share of GDP than other SEE and CEE countries; 
• investicija javnog sektora, sa znatno višom potrošnjom prema postotku BDP-a nego u drugim zemljama jugoistočne, srednje i istočne Europe;
• monetary policy, with low inflation, broadly in line with inflation rates in most of the rest of Europe; 
• monetarne politike, s niskom razinom inflacije, potpuno u skladu sa stopama inflacije u većini zemalja ostalog dijela Europe;
• demographics, with a high dependency ratio but similar to that in the rest of Europe; 
• demografije, s visokim koeficijentom ovisnosti, no sličnim onome u ostatku Europe;
• infrastructure, where based on EBRD indicators reform is close to what seen in other transition economies; 
• infrastrukture, na temelju indikatora EBOR-a reforma je blizu onoga što je zabilježeno u drugim tranzicijskim ekonomijama;
• education, with enrollment ratios and spending per student close to the rest of Europe for both primary and secondary education, and a level of labor force education that does not give particular reason for concern - although more detailed data on human capital are more alarming (see below); 
• obrazovanja, s pokazateljima broja upisanih i izdacima po studentu približno jednakima ostatku Europe, kako za primarno, tako i za sekundarno obrazovanje, te s obrazovanjem radne snage koje nije osobit razlog za zabrinutost iako su detaljniji podaci o ljudskom kapitalu mnogo alarmantniji (v. dio E);
• health of the population, according to most indicators, although this comes at a relatively high cost since Croatia's public sector spends considerably more on health care as a share of GDP than both the SEE and CEE countries; 
• zdravstvenog stanja populacije, prema većini pokazatelja, iako uz relativno visoke troškove jer hrvatski javni sektor za zdravstvenu zaštitu izdvaja znatno veći postotak BDP-a od zemalja jugoistočne, srednje i istočne Europe;
• FDI, with Croatia attracting only low levels of greenfield FDI; 
• međunarodne razmjene, sa svim indikatorima koji upućuju na vrlo otvorenu ekonomiju.
6 For more details, see Levine and Renelt (1992); Fischer (1993); Barro and Sala-í-Martin (2004); George, Oxley, and Carlaw (2004); Helpman (2004); Aghion and Durlauf (2005); and the Economic Growth Resources website (http:// www.bris.ac.uk/Depts/Economics/Growth/, updated by Jonathan Temple). 
6 Detaljnije vidjeti Levine i Renelt (1992); Fischer (1993); Barro i Sala-í-Martin (2004); George, Oxley i Carlaw (2004); Helpman (2004); Aghion i Durlauf (2005) te web stranicu Economic Growth Resources (http://www.bris. ac.uk/Depts/Economics/Growth/, ažurira Jonathan Temple).
Estimates of potential output growth can be a useful tool in economic policy. 
Procjene potencijalnog rasta outputa mogu biti korisno oruđe u ekonomskoj politici.
Moreover, estimates of the output gap, derived from actual and estimated potential output, can indicate inflationary pressures in the economy. 
Uz to, procjene jaza, izvedene iz stvarnoga i potencijalnog outputa, mogu upozoriti na inflatorne pritiske u ekonomiji.
For transition economies, estimates of potential growth are necessarily tentative. 
Procjene potencijalnog rasta za tranzicijske su zemlje nužno pokusne.
problems, such as unavailability of some key variables, relatively short time series, measurement issues, and frequent changes in statistical methods can make this task very difficult for most of these economies. 
dacima, kao što su nedostupnost nekih ključnih varijabli, relativno kratke vremenske serije, problemi mjerenja te učestale promjene statističkih metoda za većinu ekonomija mogu znatno otežati tu zadaću.
Furthermore, the process of structural transformation that has been taking place during the transition period raises questions about the use of historical data to estimate potential growth and, more generally, the use of recent trends to determine future prospects. 
Nadalje, proces strukturne transformacije koji se odvijao tijekom tranzicijskog razdoblja nameće pitanje korištenja povijesnih podataka za procjenu potencijalnog rasta i, općenito, za korištenje najnovijih trendova određivanja perspektive za rast.
But with these caveats, almost fifteen years of economic transition in Croatia provides enough information to attempt the empirical exercise of estimating potential growth. 
No uz tu napomenu, gotovo petnaest godina ekonomske tranzicije u Hrvatskoj daje dovoljno informacija za pristup empirijskom zadatku procjene potencijalnog rasta.
Using a number of alternative empirical methodologies to estimate potential growth could partly address some of the above concerns. 
Korištenje više alternativnih empirijskih metodologija za procjenu potencijalnog rasta moglo bi djelomično uputiti na spomenute zapreke.
8 Pushak, Tiongson and Varoudakis (2007) present empirical evidence of a nonlinear relationship between size of government and economic growth in transition economies. 
8 Pushak, Tiongson i Varoudakis (2007) daju empirijski dokaz nelinearne veze između veličine vlade i ekonomskog rasta u tranzicijskim ekonomijama.
Above a threshold of 35 percent of GDP, they find a negative impact of public spending on growth, though no measurable impact on growth below this threshold. 
Iznad granične vrijednosti od 35% BDP-a otkrivaju negativan utjecaj javne potrošnje na rast, iako ne postoji mjerljiv utjecaj ispod te točke.
9 There is a large literature on the benefits from privatization, particularly in transition economies. 
9 Postoji vrlo opsežna literatura o koristima privatizacije, posebno za tranzicijske ekonomije.
Megginson and Netter (2001) review the empirical literature. 
Megginson i Netter (2001) analiziraju empirijsku literaturu.
• estimation of a production function: this method assumes that Croatia's production function can be approximated by the Cobb-Douglas technology with two-factors, capital and labor, and with constant returns to scale; and 
• procjena funkcije produktivnosti; ta metoda pretpostavlja da proizvodna funkcija Hrvatske može biti aproksimirana Cobb-Douglasovom proizvodnom funkcijom s dva činitelja - kapitalom i radom - te s konstantnim prinosima;
• simulation of a growth empirical model for Croatia: the coefficient estimates from a cross-country growth regression are used to derive Croatia's potential output growth, based on the current values of the growth determinants in Croatia. 
• simulacija empirijskog modela rasta za Hrvatsku; procjene koeficijenata iz crosscountry regresijskog modela rasta služe za izvođenje potencijalnog rasta outputa, utemeljenoga na trenutačnim vrijednostima odrednica rasta u Hrvatskoj.
The present paper follows earlier efforts to estimate Croatia's potential growth. 
Ovaj rad nastavak je prethodnih napora za procjenu potencijalnog rasta Hrvatske.
A wide-ranging study by Mervar and Nestić (1999) featured an early attempt to estimate Croatia's long-run economic growth prospects using a growth regression. 
Opsežna studija Mervar i Nestić (1999) “pionirski” je pokušaj procjene perspektive dugoročnog rasta Hrvatske primjenom modela regresije rasta.
On the basis of 1998 data, this study estimated Croatia's long-run annual economic growth rate at 2.4 percent, but suggested this could rise to 4 percent if investment were to rise to 30 percent of GDP. 
Utemeljenom na podacima iz 1998, tom je studijom procijenjena dugoročna godišnja stopa rasta od 2,4%, uz napomenu da bi stopa mogla dosegnuti i 4% ako investicije porastu do 30% BDP-a.
More optimistically, Mihaljek (2001) estimated long-term growth as a function of the rate and efficiency of investment, suggesting that annual growth of 5.4 percent would be realistic for 2001-2013. 
Nešto optimističnije Mihaljek (2001) procjenjuje dugoročni rast kao funkciju stope i efikasnosti investicija, sugerirajući da bi godišnji rast od 5,4% mogao biti realan u razdoblju 2001-2013.
Subsequently, in a cross-country study of real convergence on EU living standards, Mihaljek (2005) assumed a potential GDP for Croatia of 5 percent from 2003-2010, slowing owing to population decline, to 4.75 percent in 2011-2020, and 4.5 percent in 2021-2030. 
Potom, u studiji realne konvergencije životnim standardima EU, Mihaljek (2005) predviđa potencijalni BDP za Hrvatsku od 5% u vremenu 2003-2010, zatim pad zbog smanjenja populacije na 4,75% u razdoblju 2011-2020, te od 4,5% za 2021-2030.
Vrbanc (2006) estimated potential GDP during 1997-2005 using production functions, though this study focused on elasticities of GDP to labor and capital rather than medium-term prospects. 
Vrbanc je (2006) procijenio potencijalni BDP u razdoblju 1997-2005. primjenom funkcija produktivnosti, iako je studija bila više usmjerena na elastičnost BDP-a na promjene rada i kapitala nego na perspektivu u srednjem roku.
The Hodrick-Prescott filter 
Hodrick-Prescottov filtar
The Hodrick-Prescott (HP) filter is one of the simplest and most widely used metho 
Hodrick-Prescottov (HP) filtar jedna je od najjednostavnijih i najkorištenijih metodo
dologies to estimate potential growth. 
logija za procjenu potencijalnog rasta.