natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Productivity growth in the tradable sector will increase wages in that sector and, due to labour mobility between sectors, wages in the nontradable sector will also rise. 
Naime, rast proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara utječe na rast nadnica u tom sektoru, a zbog mobilnosti rada među sektorima nadnice se povećavaju i u sektoru nerazmjenjivih dobara.
Producers of nontradables must raise the prices of their products to be able to pay higher wages, which in turn leads to an increase in the overall price level in the economy. 
Kako bi proizvođači u sektoru nerazmjenjivih dobara mogli platiti više nadnice, oni podižu cijene svojih proizvoda, zbog čega raste opća razina cijena u gospodarstvu.
The Balassa-Samuelson effect is shown using a traditional model with two countries 
Balassa-Samuelsonov učinak prikazuje se primjenom tradicionalnog modela s dvije
in which there are two sectors: the internationally traded goods sector (T) and the internationally non-traded goods sector (NT). 
zemlje u kojima postoje dva sektora: sektor međunarodno razmjenjivih (T) i sektor međunarodno nerazmjenjivih dobara (NT).
The model is based on four assumptions: 1) absolute PPP holds only for tradables; 2) wages in the tradable sector are determined by labour productivity in that sector; 3) labour is perfectly mobile within a country but not between countries, which leads to equalization of wages between sectors or, at least, to the maintenance of a constant wage ratio; and 4) capital is perfectly mobile, within a country and between countries. 
Model se temelji na četiri pretpostavke: 1. apsolutni PPP vrijedi samo za razmjenjiva dobra; 2. nadnice u sektoru razmjenjivih dobara određene su proizvodnošću rada u tom sektoru; 3. rad je savršeno mobilan unutar zemlje, ali ne i među zemljama, što pridonosi izjednačavanju nadnica u sektorima, ili barem zadržavanju omjera nadnica konstantnim i 4. kapital je savršeno mobilan unutar zemlje i među zemljama.
To formalize the model, the general price level is expressed as a weighted average of 
Kako bi se formalizirao model, opća razina cijena izražava se kao ponderirani pro
the prices of tradables and nontradables: 
sjek cijena razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara:
2 The theoretical background to a large extent relies on the model presented in Mihaljek and Klau (2004). 
2 Teorijski okvir uvelike se oslanja na model opisan u Mihaljek i Klau (2004).
3 According to the absolute purchasing power parity theory, the nominal exchange rate between two countries is computed as the ratio of prices in these countries, so the real exchange rate should be equal to 1 or have a tendency to return to this level in the short run if fluctuations occur for any reason whatsoever. 
3 Prema apsolutnoj teoriji pariteta kupovne moći, nominalni tečaj valuta dviju zemalja izračunava se kao omjer cijena u tim zemljama, pa bi realni tečaj trebao biti jednak 1 ili imati tendenciju brzog povratka na tu razinu ako zbog nekog razloga dođe do odstupanja.
4 If prices are measured by implicit GDP deflators, α is the share of tradables in GDP. 
4 Ako su cijene izražene pomoću implicitnih deflatora BDP-a, α označava udio razmjenjivih dobara u BDP-u.
(2) where E is the nominal exchange rate defined as the number of domestic currency units per one unit of foreign currency. 
(2) pri čemu je E nominalni tečaj definiran kao broj jedinica domaće valute po jednoj jedinici strane valute.
An increase in Q denotes a real depreciation of the domestic currency. 
Rast Q označava realnu deprecijaciju domaće valute.
By differentiating equation (3), we get the following expression: 
Izrazi li se jednadžba (3) diferencijama, dobivamo izraz:
Assuming that the model refers to a small open economy, production functions in both sectors can be expressed using the Cobb-Douglas function of the following form: 
Uz pretpostavku da je riječ o malome otvorenom gospodarstvu, proizvodne funkcije obaju sektora mogu se izraziti Cobb-Douglasovom funkcijom oblika:
where Y denotes production, A technology, L labour, and K capital. 
pri čemu Y označava proizvodnju, A tehnologiju, L rad, a K kapital.
Parameters χ and δ are positive and less than 1. 
Parametri χ i δ pozitivni su i manji od 1.
Assuming perfect competition and perfect mobility of factors of production, profit maximization implies: 
Uz pretpostavku o savršenoj konkurenciji i savršenoj mobilnosti faktora proizvodnje, maksimizacija profita daje ova četiri uvjeta:
5 Lower-case letters indicate variables expressed in logarithms. 
5 Mala slova označavaju logaritmirane varijable.
where W is the wage rate (measured in terms of tradables), R is the rental rate on capital determined on the world market, and PNT/PT is the relative price of nontradables to trad 
pri čemu je W nadnica (izražena terminima razmjenjivih dobara), R renta od kapitala određena na svjetskom tržištu, a PNT /PT relativna cijena nerazmjenjivih u usporedbi s razmjenjivim dobrima.
It follows that prices of nontradables rise faster than prices of tradables if productiv 
Iz toga proizlazi da se cijene nerazmjenjivih dobara povećavaju brže od cijena raz
ity growth in the tradable sector outpaces growth in the nontradable sector. 
mjenjivih dobara ako je rast proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara brži od rasta u sektoru nerazmjenjivih dobara.
This conclusion rests on the assumption of equal factor intensity of tradables and nontradables (δ = γ). 
Taj se zaključak temelji na pretpostavci o jednakoj faktorskoj intenzivnosti razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara (δ = γ).
If, for example, δ > γ, then even a small difference in productivity growth can lead to an increase in the relative prices of nontradables. 
Ako je, na primjer, δ > γ, tada i mala razlika u rastu proizvodnosti može dovesti do povećanja relativnih cijena nerazmjenjivih dobara.
By substituting equation (12) into (5) and using equation (2), we get the international Balassa-Samuelson effect: 
Supstituiranjem jednadžbe (12) u (5) i primjenom jednadžbe (2) dobivamo međunarodni Balassa-Samuelsonov učinak:
6 This is actually the Baumol-Bowen effect. 
6 Zapravo, riječ je o Baumol-Bowenovu učinku.
Baumol and Bowen (1966) argued that the growth of relative prices of services in comparison to goods (nontradables to tradables) in an economy is caused by faster productivity growth in the goods sector as compared to the services sector. 
Naime, Baumol i Bowen (1966) tvrdili su da je rast relativnih cijena usluga u odnosu prema robama (nerazmjenjivih dobara prema razmjenjivima) u nekom gospodarstvu rezultat bržeg rasta proizvodnosti u sektoru robe nego u sektoru usluga.
3 Review of the Empirical Literature 
3. Pregled empirijske literature
The Balassa-Samuelson effect has been empirically tested in numerous works, with 
Balassa-Samuelsonov učinak empirijski je testiran u mnogobrojnim radovima, čiji su
the results largely confirming the theory. 
rezultati velikim dijelom išli u prilog toj teoriji.
A brief overview of 58 research papers on this topic published from 1964 to 2004 can be found in Tica and Družić (2006), in which it is shown that empirical analysis has resulted in statistically insignificant coefficients and/ or coefficients opposite to expectations in only six papers. 
Sažeti prikaz 58 istraživanja koja su od 1964. do 2004. godine objavljena o toj temi može se naći u radu Tice i Družića (2006), u kojemu je pokazano kako je u samo šest radova empirijska analiza rezultirala statistički nesignifikantnim koeficijentima i/ili koeficijentima s predznakom suprotnim od očekivanoga.
In Central and East European countries assessments of the Balassa-Samuelson effect were spurred in particular by the process of joining the European Union and the question of meeting convergence criteria. 
U zemljama srednje i istočne Europe ocjenu Balassa-Samuelsonova učinka osobito je potaknuo proces pridruživanja EU i pitanje ispunjavanja kriterija konvergencije.
The main features of selected works for these countries are presented in Table 1. 
Glavne značajke odabranih radova za te zemlje iznesene su u tablici 1.
Even though the authors use various econometric methods in their works to assess 
Iako se autori u svojim radovima koriste raznim ekonometrijskim metodama za pro
the Balassa-Samuelson effect and distinguish the tradable and nontradable sectors differently, their results most often confirm the presence of the Balassa-Samuelson effect in the observed countries. 
cjenu Balassa-Samuelsonova učinka i drugačije razdvajaju sektor međunarodno razmjenjivih od sektora međunarodno nerazmjenjivih dobara, njihovi rezultati najčešće potvrđuju postojanje tog učinka u promatranim zemljama.
Here the contribution of the Balassa-Samuelson effect to inflation usually constitutes up to 3 percentage points. 
Pritom se doprinos tog učinka inflaciji najčešće kreće do 3 postotna boda.
For example, Égert (2003) estimated that in Estonia the Balassa-Samuelson on average contributed to inflation from 0.5 to 2 percentage points. 
Primjerice, Égert je (2003) ocijenio da je u Estoniji Balassa-Samuelsonov učinak prosječno pridonosio inflaciji 0,5 - 2 postotna boda.
Rother also argued that in the short term monetary and fiscal policy also significantly influence the relative prices of nontradables and tradables, while over the long term their impact is difficult to assess due to pronounced oscillations in the variables used. 
Rother ujedno navodi da u kratkom roku znatan utjecaj na relativne cijene međunarodno nerazmjenjivih i razmjenjivih dobara imaju i monetarna i fiskalna politika, dok je u dugom roku teško procijeniti njihov utjecaj zbog velikih oscilacija primijenjenih varijabli.
Additionally, Égert (2002) showed that the productivity growth differential between 
Osim toga, Égert je (2002) pokazao da je razlika u rastu proizvodnosti između sekto
tradable and nontradable sectors is relatively low in the Czech Republic, Slovakia and Slovenia and, although considerably higher in Hungary and Poland, it does not entirely spill over into growth in the general price level, due to the structure of the consumer price index. 
ra međunarodno razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara razmjerno niska u Češkoj, Slovačkoj i Sloveniji, a premda je znatno viša u Mađarskoj i Poljskoj, zbog strukture indeksa potrošačkih cijena ne prelijeva se u potpunosti u rast opće razine cijena.
He also states that the real appreciation recorded in these countries that is higher than estimates of the Balassa-Samuelson effect can mostly be explained by changes in the structure of exports towards technologically more advanced products and demand factors driven by GDP per capita growth. 
Također navodi da se zabilježena realna aprecijacija u tim zemljama, koja je viša od procjene Balassa-Samuelsonova učinka, uglavnom može objasniti promjenom strukture izvoza prema tehnološki naprednijim proizvodima te čimbenicima na strani potražnje, potaknutim rastom BDP-a po stanovniku.
According to Cipriani (2001) the Balassa-Samuelson effect is relatively weak because 
Balassa-Samuelsonov učinak je prema Cipriani (2001) relativno slab, što objašnja
of relatively small share of nontradables in the consumer price index in the observed countries and the pronounced growth of productivity in both sectors, which was spurred by transition processes. 
va razmjerno malim udjelom nerazmjenjivih dobara u indeksu potrošačkih cijena u promatranim zemljama te znatnim rastom proizvodnosti u oba sektora, potaknutim tranzicijskim procesom.
He also states that a considerable portion of inflation in the observed countries is the result of other factors, such as growth in previously regulated prices which ensued after liberalization of individual sectors, and which spurred growth in nontradable prices that cannot be linked to changes in productivity. 
Također navodi da je znatan dio inflacije u promatranim zemljama rezultat djelovanja drugih čimbenika, poput rasta ranije reguliranih cijena koji je uslijedio nakon liberalizacije pojedinih sektora, što je potaknulo rast cijena nerazmjenjivih dobara, koji se ne može povezati s promjenama proizvodnosti.
Arratibel et al. (2002) 
Arratibel i dr. (2002)
Égert et al. (2003) 
Égert i dr. (2003)
Halpern and Wyplosz (2001) 
Halpern i Wyplosz (2001)
Note: BG - Bulgaria, CZ - Czech Republic, EE - Estonia, HR - Croatia, HU - Hungary, LT 
Napomena: BG - Bugarska, CZ - Češka, ES - Estonija, HR - Hrvatska, HU - Mađarska,
Lithuania, LV - Latvia, MK - Macedonia, PL - Poland, RO - Romania, RU - Russia, SI - Slovenia, SK 
LT - Litva, LV - Latvija, MA - Makedonija, PL - Poljska, RO - Rumunjska, RU - Rusija, SI - Slovenija,
Slovakia, TR - Turkey, UR - Ukraine 
SK - Slovačka, TR - Turska, UK - Ukrajina
Source: review prepared by authors 
Izvor: pregled sastavili autori
They additionally stress the considerable impact of nominal wage growth, the features of fiscal policy and liberalization of the market on price developments. 
Osim toga, ističu velik utjecaj nominalnog rasta plaća, značajki fiskalne politike i liberalizacije tržišta na kretanje cijena.
Similarly, Loko and Tuladhar (2005) cite the long-term transition process and the associated, and relatively low, technological growth and declining quality of internationally traded goods in comparison with trade partners as the predominant factors in real exchange rate trends in Macedonia. 
Slično tome, Loko i Tuladhar (2005) kao glavne odrednice kretanja realnog tečaja u Makedoniji navode dugotrajan proces tranzicije i s njim povezan relativno nizak tehnološki rast te padajuću kvalitetu međunarodno razmjenjivih dobara u usporedbi s trgovinskim partnerima.
Looking at inflation differentials between transition and developed countries, Égert (2005) believes that other factors must also be considered, and among the latter he stresses the impact of changes in import and total prices which are caused by depreciation or appreciation of the domestic exchange rate (exchange rate passthrough). 
Kada se promatra razlika u inflaciji tranzicijskih i razvijenih zemalja, Égert (2005) smatra da se u obzir trebaju uzeti i drugi čimbenici, među kojima izdvaja utjecaj promjene uvoznih i ukupnih cijena do koje dolazi zbog deprecijacije ili aprecijacije tečaja domaće valute (engl. exchange rate pass-through).
He then cites the impact of oil shocks, cyclical factors, inflation inertia, gradual deregulation of administered prices, growth of tradables prices due to the growth of their quality, and credibility of economic policy after periods of hyperinflation. 
Zatim navodi utjecaj naftnih šokova, cikličke faktore, inflacijsku inerciju, postupnu deregulaciju administrativno utvrđenih cijena, rast cijena razmjenjivih dobara zbog povećanja njihove kvalitete te kredibilnost ekonomske politike nakon razdoblja hiperinflacije.
An estimate of the Balassa-Samuelson effect in Croatia can be found in works by Mi 
Procjena Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj može se naći u radovima Mi
haljek and Klau (2004) and Égert (2005), while in a work by Nestić (2004) Croatia is included in a sample of 27 European countries for which dependency of the price level on relative labour productivity is estimated. 
haljeka i Klaua (2004) te Égerta (2005), dok je u radu Nestića (2004) Hrvatska uključena u uzorak 27 europskih zemalja za koje se izračunava ovisnost razine cijena o relativnoj proizvodnosti rada.
Mihaljek and Klau (2004) used data for the period from the first quarter of 1995 to the third quarter of 2001. 
Mihaljek i Klau (2004) koristili su se podacima za razdoblje od prvog tromjesečja 1995. do trećeg tromjesečja 2001.
Using the ordinary least squares (OLS) method they showed that productivity growth differential between the tradable and nontradable sectors contributed to inflation differential between nontradables and tradables by 2.2 percentage points, and consumer price inflation (domestic Balassa-Samuelson effect) by 1.26 percentage points. 
Primjenom metode najmanjih kvadrata (OLS) pokazali su da razlike u proizvodnosti između sektora razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara pridonose razlici u cijenama razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara s 2,2 postotna boda, a inflaciji potrošačkih cijena (domaći Balassa-Samuelsonov učinak) s 1,26 postotnih bodova.
This relatively powerful Balassa-Samuelson effect may be partially explained by the high share of nontradables in the consumer basket (as much as 58%) used by Mihaljek and Klau in their computations. 
Taj relativno velik Balassa-Samuelsonov učinak može se djelomično objasniti visokim udjelom nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici (čak 58%), kojim se u svojim izračunima koriste Mihaljek i Klau.
At the same time, the assessment of the international Balassa-Samuelson effect was not statistically significant. 
Istodobno, procjena međunarodnog Balassa-Samuelsonova učinka nije bila statistički signifikantna.
He concluded that, in contrast to the other countries under observation, the Balassa-Samuelson effect in Croatia could be important for an explanation of the general price level and the real exchange rate. 
Zaključuje da bi, za razliku od drugih zemalja koje promatra, taj učinak u Hrvatskoj mogao biti značajan za objašnjavanje opće razine cijena i realnog tečaja.
If the entire period from 1991 to 2002 is considered, the estimated contribution of the Balassa-Samuelson effect to average annual consumer price inflation in Croatia largely differs depending on whether it is based on productivity data from national accounts or on industrial production data (from -0.06 to 0.63 percentage points). 
Promatra li se cjelokupno razdoblje od 1991. do 2002. godine, procijenjeni doprinos Balassa-Samuelsonova učinka prosječnoj godišnjoj inflaciji potrošačkih cijena u Hrvatskoj uvelike se razlikuje ovisno o tome temelje li se podaci o proizvodnosti na nacionalnim izračunima ili na industrijskoj proizvodnji (od -0,06 do 0,63 postotna boda).
In contrast, the estimated contribution during the 1996 to 2002 period ran from 0.60 to 0.82 percentage points. 
Za razliku od toga, procijenjeni doprinos u razdoblju od 1996. do 2002. kreće se od 0,60 do 0,82 postotna boda.
It is worthwhile mentioning that this estimate was obtained with a considerably smaller share of nontradables in the consumer basket than in Mihaljek and Klau (2004), which is here 20%. 
Valja reći kako je ta procjena dobivena uz znatno manji udio nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici nego u Mihaljeka i Klaua (2004), u kojih iznosi 20%.
7 Certain assumptions are tested for shorter periods depending on the availability of data. 
7 Određene pretpostavke testiraju se za kraća razdoblja, ovisno o dostupnosti podataka.
based on 1999 data for a group of countries. 
podataka vremenskog presjeka za 1999. godinu u pojedinim zemljama.
Even though the Balassa-Samuelson effect for Croatia is not directly evaluated, he concluded that the higher price level in Croatia than in other transition countries can be partially explained by labour productivity differentials in the tradable and nontradable sectors. 
Iako ne ocjenjuje Balassa-Samuelsonov učinak za Hrvatsku, na temelju podataka zaključuje da se viša razina cijena u Hrvatskoj nego u drugim tranzicijskim zemljama djelomično može objasniti razlikama u proizvodnosti rada u sektoru razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara.
He also argues that, given the higher price level in Croatia in comparison to other transition countries and a relatively similar structure of prices to that of the EU, the convergence of the price level and inflation rate in Croatia could be relatively painless. 
Također smatra kako bi, s obzirom na višu razinu cijena u Hrvatskoj nego u drugim tranzicijskim zemljama i strukturu cijena razmjerno sličnoj onoj u EU, konvergencija razina cijena i stopa inflacije u Hrvatskoj mogla proći prilično bezbolno.
Productivity and price series for Croatia and the euro area for the period from the first 
U nastavku se konstruiraju serije proizvodnosti i cijena za Hrvatsku i za eurozonu za
quarter of 1998 to the third quarter of 2006 are constructed below, as well as the real kuna/ euro exchange rate series. 
razdoblje od prvog tromjesečja 1998. do trećeg tromjesečja 2006. godine, kao i serije realnog tečaja kune prema euru.
The selection of the period is constrained by the availability of officially published data. 
Izbor vremenskog razdoblja pritom je određen raspoloživošću službeno objavljenih potrebnih podataka.
The consumer price index series begins with 1998, while for earlier periods it would be necessary to use data on retail prices, which would constitute a break in the price series, and every effort was made to avoid this. 
Serija indeksa potrošačkih cijena počinje s 1998. godinom, dok bi se za prethodno razdoblje bilo potrebno koristiti podacima o cijenama na malo, što uvodi lom u seriju cijena, a to se nastojalo izbjeći.
In addition, value-added tax was introduced in Croatia in 1998, so a one-off influence of the tax system change on prices was avoided in this fashion. 
Jednako tako, u Hrvatskoj je 1998. godine uveden porez na dodanu vrijednost, pa je tako isključen jednokratni utjecaj promjene u poreznom sustavu na cijene.
8 The series were constructed as base indices with 1998 as the base year and seasonally adjusted using the X-12 ARIMA method. 
8 Serije su konstruirane kao bazni indeksi, pri čemu je kao bazna godina uzeta 1998. i desezonirane su metodom X-12 ARIMA.
Since data on the quantity of capital for Croatia (as in most other Central Europe 
S obzirom na to da podaci o količini kapitala za Hrvatsku (kao i za većinu drugih sred
an countries) are not available, average labour productivity is used as an approximation for total factor productivity (Mihaljek and Klau, 2004). 
njoeuropskih zemalja) nisu dostupni, prosječna proizvodnost rada služi kao aproksimacija za ukupnu faktorsku proizvodnost (Mihaljek i Klau, 2004).
Average labour productivity was computed as the ratio of gross value added (constant 1997 prices) and number of employed in individual branches of the National Classification of Activities9 (NCA), which included those employed in legal entities and those employed in crafts and trades and the free lances. 
Prosječna proizvodnost rada izračunana je kao omjer bruto dodane vrijednosti (stalne cijene iz 1997) i broja zaposlenih u djelatnostima pojedinog područja Nacionalne klasifikacije djelatnosti9 (NKD), pri čemu su u obzir uzeti zaposlenici kod pravnih osoba, kao i zaposlenici u obrtu i slobodnim djelatnostima.
The existing literature does not offer a single unified method for classifying activities 
Postojeća literatura ne nudi jedinstvenu metodu razvrstavanja djelatnosti u sektor raz
in the tradable and nontradable sectors, although the share of exports in total production in a given activity (often 10% is taken as a borderline value) and exposure to international competition and the possibility of trade arbitrage that enables PPP are often cited as pos 
mjenjivih i nerazmjenjivih dobara, s tim da se kao mogući kriteriji navode udio izvoza u ukupnoj proizvodnji određene djelatnosti (često se kao granična vrijednost uzima 10%) te izloženost međunarodnoj konkurenciji, odnosno mogućnost trgovinske arbitraže koja
8 Introduction of value-added tax generally led to an increase in the prices of services due to a VAT rate that is higher than the services sales tax rate, while the prices of certain goods decreased. 
8 Uvođenje poreza na dodanu vrijednost poglavito se odrazilo na rast cijena usluga zbog više stope PDV-a od stope poreza na promet usluga, dok su se cijene nekih roba smanjile.