natgillin/translations-raw huggingface dataset:
direction of Wim Kok, former Netherlands prime minister (the Kok Report) contains an analysis of the implementation of Lisbon strategy and proposals of measures for meeting the objectives. 
dine pod vodstvom Wima Koka, bivšega nizozemskog premjera (tzv. Kokovo izvješće) sadržava analizu provedbe Lisabonske strategije i prijedloge mjera za postizanje njezinih ciljeva.
The Kok Report provides a review of progress made up to that time. 
Kokovo izvješće daje sumornu sliku napretka u proteklom razdoblju.
The disappointing results were the consequence of objectives defined too broadly, of a programme that was too wideranging, of insufficient coordination and contradictory priorities. 
Razočaravajući rezultati posljedica su preširoko definiranih ciljeva, preopsežnog programa, nedovoljne koordinacije i proturječnih prioriteta.
Although considerable discrepancies 
Iako su utvrđena znatna odstupanja od
from the planned implementation that jeopardised the ability to meet the targets set were defined, the Kok Report argues for the retention of the ambitious objectives and deadlines. 
planirane provedbe kojima se ugrožava mogućnost ostvarenja postavljenih ciljeva, Kokovo se izvješće zalaže za zadržavanje ambicioznih ciljeva i rokova.
Any postponement of the implementation of the Strategy would probably lead to Europe falling behind the USA and the Asian economies, in which growth is faster than in the EU. 
Naime, odgoda provedbe Strategije mogla bi donijeti zaostajanje Europe za SAD-om i gospodarstvima Azije, u kojima je gospodarski rast brži nego u EU.
For this reason recommendations are given for harmonised, focused and urgent action in all member states and at Union level. 
Stoga se iznose preporuke za us klađeno, usredotočeno i žurno djelovanje u svim državama članicama i na razini Zajednice.
An urgent need is noticed for faster growth in employment and growth in productivity, with a wide spectrum of reforms, in conjunction with a macroeconomic framework encouraging development, demand and employment. 
Uočena je nužnost bržeg rasta zapošljavanja i produktivnosti, uz širok spektar reformi te uz makroekonomski okvir koji potiče razvoj, potražnju i zapošljavanje.
A scenario for major growth and employment envisages the implementation of priority actions within five areas: the knowledge society, the internal market, the business climate, the labour market and the sustainable environment. 
Scenarij za veći rast i zapošljavanje predviđen je provedbom prioritetnih akcija unutar pet područja: društva znanja, unutarnjeg tržišta, poslovne klime, tržišta rada i održivog okoliša.
The Kok Report proposals are one of the foundations of the 2005 revised Strategy. 
Prijedlozi Kokova izvješća jedan su od temelja revidirane Strategije iz 2005. godine.
The revised Lisbon Strategy re-target 
Revidirana Lisabonska strategija pre
ed the priorities to growth and employment. 
usmjerila je prioritete na rast i zapošljavanje.
invest and work in: 
ta unutar i izvan Europe
• Deepen and broaden the internal mar 
• poboljšati europsku i nacionalnu re
• Foster innovation, make use of ICT and exploit resources in a sustainable way 
• povećati i poboljšati ulaganja u istraživanja i razvoj
• Contribute to a powerful European industrial base. 
• potaknuti inovacije, primijeniti ICT i održivo iskorištavati resurse
• Attract more people into employment, in concert with a modernisation of the social protection system 
• privući veći broj ljudi u područje rada, uz moderniziranje sustava socijalne zaštite
• Improve the adaptability of labour and corporations and labour market flexibility 
• poboljšati prilagodljivost radnika i poduzeća te fleksibilnost tržišta rada
• Enhance more in human resources via better education and skills development. 
• više ulagati u ljudski kapital boljim obrazovanjem i usvajanjem vještina.
Available from: [http://www.ijf.hr/eng/EU4/boromisa-samardzija.pdf]. 
Dostupno na: [http://www.ijf.hr/ Eu4/boromisa-samardzija.pdf].
Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija. 
greb: Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija.
Available from: [http://www. mvpei.hr/ei/download/2005/06/15/Mali_leksikon.pdf]. 
Dostupno na: [http:// www.mvpei.hr/ei/download/2005/06/15/ Mali_leksikon.pdf].
Gulija, B., Liha, A. and Vidačak, I., 
Gulija, B., Liha, A. i Vidačak, I.,
Available from: [http://www.entereurope.hr]. 
Dostupno na: [http://www.entereurope.hr].
Available from: [http://europa.eu/scadplus/glossary/index_ en.htm]. 
Dostupno na: [http://europa.eu/scadplus/glossary/index_ en.htm].
Enhancing the competitiveness of economies in the process of the accession to the 
Pitanje unaprjeđenja konkurentnosti gospodarstava koja su u postupku pristupanja je
single European market and the accompanying industrial restructuring and alignment with EU standards are issues that have, since the start of the accession agenda, preoccupied the minds of not only the creators and implementors of national integration policies, but also wider academic, business and specialised audiences. 
dinstvenom europskom tržištu i prateći proces njihova industrijskog restrukturiranja i prilagodbe standardima EU od samog početka zaokuplja ne samo tvorce i nositelje nacionalnih integracijskih politika, već i širu znanstvenu, poslovnu i stručnu javnost.
This book tells us about the key changes in the industrial competitiveness and restruc 
Ova knjiga govori o ključnim promjenama u konkurentnosti i restrukturiranju indu
turing of three leading pre-accession reformers of the Central and Eastern Europe: Hungary, the Czech Republic and Poland. 
strije u tri, prema ekonomskim reformama u pretpristupnom razdoblju, vodeće zemlje srednje i istočne Europe - Mađarske, Češke i Poljske.
This topic is also in the centre of attention in Croatia, which is presently racing against time in order to comply with all the required EU accession criteria and which could therefore find in the experiences of new EU memberstates valuable way markers and inspiration. 
Tema je trenutačno i u središtu pozornosti u Hrvatskoj, koja se bori s vremenom kako bi u završnici ispunila sve postavljene kriterije za pristup EU, a iskustva novopriključenih članica zasigurno mogu biti zanimljiv putokaz i poticaj.
The main initial characteristics of their industrial sectors were: obsolete technology, low productive efficiency; low quality of goods, a non-competitive and distorted industrial structure with an over-extended share of heavy and extractive industries. 
Osnovna početna obilježja njihova industrijskog sektora bila su zastarjela tehnologija, niska proizvodna učinkovitost te nekonkurentna i predimenzionirana industrijska struktura u kojoj su prevladavale teška industrija i rudarstvo.
For that reason, the expectations of the positive influence of the accession to the EU on the total economic development of the countries in question were extremely uncertain. 
Zbog svega navedenog, očekivanja pozitivnog utjecaja priključenja EU na njihov ukupni gospodarski razvoj bila su krajnje neizvjesna.
The analysts were concerned, and envisaged that domestic industries would not be capable of surviving the competitive pressures of the enlarged market. 
Analitičari su zato bili zabrinuti i predviđali kako domaća industrija neće moći preživjeti konkurentske pritiske proširenog tržišta.
Similar worries exist in Croatia today. 
Slične zebnje danas postoje i u Hrvatskoj.
Could the countries of the Central and Eastern Europe (CEE) after being part of a non-market economic system for such a long time and practically isolated from international competition, become internationally competitive after joining the EU? 
Mogu li zemlje srednje i istočne Europe, nakon što su tako dugo vremena provele u netržišnom gospodarskom sustavu i izolirane od međunarodne konkurencije, nakon integriranja u Uniju postati međunarodno konkurentne?
What are the preconditions for successful market integration of these countries and convergence on developed EU members, and what are the obstacles on that path? 
Koji su preduvjeti za uspješnu tržišnu integraciju tih zemalja i sustizanje razvijenih članica EU, a koje su prepreke na tom putu?
What aspects of their specific economic development path in the past made the integration more difficult and what easier? 
Koji su aspekti njihova specifičnoga razvojnog puta otežavali, a koji olakšavali njihovu integraciju?
includes a list of tables and charts, a foreword, t biographical notes, a list of abbreviations and index. 
grafova, predgovor, bilješku o autorima, popis kratica te pojmovno kazalo.
The authors' contributions are based on original empirical data and results of the re 
Prezentirani autorski prilozi temelje se na izvornim empirijskim nalazima istraživač
search project Changes in Industrial Competitiveness as a Factor of Integration: Identifying the Challenges of the Enlarged Single European Market, which was financed by 
kog projekta Changes in Industrial Competitiveness as a Factor of Integration: Identifying the Challenges of the Enlarged Single European Market, koji je financirala Europ
the European Commission through the Fifth Framework Programme for Research and Development (FP5). 
ska komisija putem programa Peti okvirni program za istraživanje i razvoj FP5.
The editors Anna Wzitatek-Kubiak and Iraj Hashi continue with an excellent summary of the main messages of the authors' contributions. 
analiziraju, a urednici Anna Wziatek-Kubiak i Iraj Hashi u nastavku znalački sažimaju osnovne poruke sastavnih autorskih priloga.
The text provides a theoretical and empirical overview of the competitiveness problem on the macro and micro levels, which serves as a good introduction to the specific problems of the industrial sectors and selected national economies that are analysed later on. 
Tekst donosi teorijski i empirijski pregled problema konkurentnosti na makrorazini i mikrorazini kao dobar uvod u specifične probleme pojedinih industrijskih sektora i promatranih zemalja koji se analiziraju u poglavljima što slijede.
The authors considered it interesting to examine the implications of the radical opening of ex-socialist economies to international trade and how this affected the industrial restructuring and competitiveness of their products, as well as the structure of industry. 
Autori knjige smatrali su zanimljivim istražiti koje su bile implikacije radikalnog otvaranja bivših socijalističkih gospodarstava međunarodnoj trgovini te na koji je način to utjecalo na restrukturiranje industrijske proizvodnje i konkurentnost njihovih proizvoda i na samu strukturu industrijske proizvodnje.
For it is well known that the countries of the ex-socialist bloc had distorted trade specialisations due to excessive inter-bloc trade, especially with products that were completely non-competitive on the western markets. 
Poznato je, naime, da su zemlje bivšega socijalističkog bloka zbog pretjeranoga međusobnog trgovanja proizvodima koji su bili sasvim nekonkurentni na zapadnim tržištima imale poprilično iskrivljenu trgovinsku specijalizaciju industrijske proizvodnje.
That change was naturally to a large extent dependent on the increase of their industrial productive efficiency and of related production factors. 
Ta je promjena, naravno, uvelike ovisila o povećanju efikasnosti njihove industrijske proizvodnje i sastavnih proizvodnih čimbenika.
This also resulted in the convergence of levels of GDP per capita and their gradual increase. 
To je također rezultiralo konvergencijom razine BDP-a po stanovniku i njegovim postupnim povećanjem.
The continuation of the institutional reforms, further narrowing of the productivity gap, structural changes in the accession economies and increase of the FDI inflows have led towards a decrease of the differences in development levels between new and old EU members (Disdier and Mayer, 2004; Reiser et al. 2004). 
Nastavak institucionalnih reformi, smanjivanje jaza u stupnju produktivnosti (productivity gap), strukturne promjene gospodarstva zemalja pristupnica, povećanje priljeva izravnih stranih investicija (FDI) dovele su do smanjivanja razlika u stupnju razvijenosti između novih i starih članica EU (Disdier i Mayer, 2004; Raiser et al., 2004).
The clear trend of converging levels of GDP per capita, structural economic reforms, increase of exports and market shares of the new EU member-states are strong indicators that their economies are becoming more and more competitive on the market. 
Jasan trend konvergencije razine BDP-a po stanovniku, strukturne gospodarske reforme, porast izvoza i tržišnih udjela novih zemalja članica EU čvrsti su pokazatelji da njihova gospodarstva postaju tržišno sve konkurentnija.
After matching the required Copenhagen criteria i.e. making their economies capa 
Zadovoljenjem postavljenih kopenhagenskih kriterija, te osposobljavanjem gospodar
ble of successfully coping with the competition in the single European market, the eight transition countries joined the EU in May 2004. 
stva da se uspješno nosi s konkurencijom na jedinstvenome europskom tržištu, osam je tranzicijskih zemalja srednje i istočne Europe početkom svibnja 2004. pristupilo EU.
By achieving this, it is certain that at least some of their industrial sectors and branches were fully capable of dealing with competitive pressures and challenges in the EU. 
Sigurno je da su barem neke njihove industrijske grane i djelatnosti bile potpuno sposobne odgovoriti na konkurentske izazove tržišta EU.
Some of the industries managed to expose similar industrial sectors in the old EU-members to increased competition thus contributing to increased competition within the EU market. 
Neke su mogle izložiti dodatnoj tržišnoj utakmici slične industrijske grane, djelatnosti i poduzeća u starim zemljama članicama EU i time pridonijele jačanju konkurentnosti ukupnog tržišta Unije.
This book attempts to provide answers to very important research issue, the identifi 
Ova knjiga nastoji ponuditi odgovore na važno istraživačko pitanje: Koji ključni čim
cation of the main factors behind the increase of industrial competitiveness in the Czech Republic, Hungary and Poland. 
benici objašnjavaju porast industrijske konkurentnosti Češke, Mađarske i Poljske industrije?
Are these perhaps the advantages of low labour costs, or do other factors prevail, such as the quality of human capital, education level, a large increase in FDI, improvements in the quality of the available financial capital, the level of innovations, changes of industrial structure, networking of the business enterprises or government policies? 
Je li to možda prednost niskih troškova rada ili su to pak drugi činitelji, poput kvalitete ljudskog kapitala, razine obrazovanja, velikog priljeva FDI-a, poboljšanja kvalitete raspoloživog kapitala, razine inovacija, strukturnih industrijskih promjena, umrežavanja poslovanja poduzeća, vladine gospodarske politike?
The changes in industrial competitiveness have in turn affected the speed of catching 
Promjene u razini konkurentnosti industrije imale su i povratni utjecaj na proces pri
up with the EU level of economic development, both directly and indirectly through the changes of economic structure. 
bližavanja EU i na sustizanje razine gospodarske razvijenosti Unije, kako neizravno, tako i izravno - promjenama gospodarske strukture.
Structural changes towards larger participation of higher value-added industrial sectors are also exceptionally important as they result in changes in the trade specialisation pattern of accession countries. 
Strukturne promjene prema većoj zastupljenosti industrija koje stvaraju veću dodanu vrijednost također su iznimno važne jer one rezultiraju i promjenama modela trgovinske specijalizacije pristupnih zemalja.
The authors of this book are in fact dedicated to identifying the crucial determinants 
Autori knjige upravo su zaokupljeni identificiranjem ključnih odrednica procesa in
of the restructuring of industrial production, labour market and employment, the patterns of trade specialisation and their total effects on the productivity level of production factors in the manufacturing industry of transition countries. 
dustrijskog restrukturiranja proizvodnje, tržišta rada i zaposlenosti, modela trgovinske specijalizacije i njihova ukupnog učinka na razinu produktivnosti proizvodnih faktora u prerađivačkoj industriji tranzicijskih zemalja.
Although there is quite a number of analyses and publications which have covered 
Iako postoji velik broj analiza i publikacija s tematikom procesa prilagodbe industri
the issues of adjustment process of industries in the EU accession countries, surprisingly very few of them actually focus on examining the underlying factors of change in the 
je u zemljama u procesu pristupanja EU, iznenađujuće je malo analiza koje se baš fokusiraju na određujuće čimbenike promjena u industrijskoj konkurentnosti te strukturnih promjena u prerađivačkoj industriji tih zemalja.
Iraj Hashi, Paul J.J. Welfens i Anna Wziạtek-Kubiak (ur.): Industrial Competitiveness and Restructuring in 
Urednici u uvodnom dijelu naglašavaju kompleksnost pojma konkurentnosti, nepo
Enlarged Europe: How Accession Countries Catch Up and Integrate in the European Union 
stojanje univerzalne definicije, te njezina različita, a ponekad i dvojbena poimanja.
industrial competitiveness, or the structural changes in the manufacturing industries of these countries. 
U mikroekonomskom značenju pojam konkurentnosti podrazumijeva rivalstvo i kon
In the literature, two main approaches to competitiveness prevail: microeconomic and macroeconomic. 
To obuhvaća rivalstvo u cjenovnim i necjenovnim faktorima među potencijalnim konkurentima.
In contrast to this understanding, the macroeconomic meaning of competitiveness focuses on the national level and ability of the economy as a whole to enable its population a strong and sustainable growth of living standards and a high employment rate. 
Nasuprot tom poimanju, makroekonomska konkurentnost fokusira se na nacionalnu razinu i sposobnost gospodarstva da osigura snažan i održiv porast standarda stanovništva i visoku stopu zaposlenosti.
This approach takes into account structural characteristics of the economy, which are considered to be the main factors determining a certain level of living standards as well as the level of national competitiveness in international trade. 
Taj pristup uzima u obzir strukturna obilježja gospodarstva koja se smatraju glavnim faktorima koji određuju razinu životnog standarda i razinu konkurentnosti u međunarodnoj trgovini.
The specificity of the presented analyses in this book is however that it focuses exclusively on the industrial sector. 
Specifičnost prezentirane analize isključivo je usredotočivanje na industrijski sektor.
After the introductory chapter the book is divided into the three thematically coherent parts. 
Nakon uvodnog poglavlja, knjiga je sadržajno podijeljena u tri koherentna dijela.
The first part consists of five authors' chapters. 
Drugi dio teksta sastoji se od pet autorskih poglavlja.
The authors identify the crucial factors that affect the change and improvements in the level of competitiveness of a single industrial sector or branch in the pre-accession countries, especially when compared to the old EU member-states. 
Autorice identificiraju ključne faktore koji utječu na promjenu i poboljšanje konkurentnosti pojedinih industrijskih grana i djelatnosti u zemljama pristupnicama EU, osobito u usporedbi sa starim članicama.
Enlarged Europe: How Accession Countries Catch Up and Integrate in the European Union 
Treće poglavlje, naslovljeno Can Government Policy Influence Industrial Competitiveness?
vernment policies and incentives for improvements of the industrial competitiveness in the examined three transition countries. 
učinkovitosti vladinih politika u poticanju industrijske konkurentnosti u tri promatrane tranzicijske zemlje.
The starting approach in their analyses is micro-economic competitiveness i.e. the ability of a single industry to increase its market share in both domestic and EU markets. 
Autori se koriste ekonometrijskim modelom temeljem panel-podataka kako bi mjerili utjecaj poreza i subvencija na domaću i inozemnu konkurentnost pojedinih industrija u tri promatrane zemlje.
The authors use econometric analyses of panel data to measure the impact of the level of taxes and subsidies on the domestic and international competitiveness of each industry sector in the three countries. 
Suprotno široko rasprostranjenom mišljenju u tranzicijskim zemljama, nalazi njihova istraživanja pokazuju kako intervencionistička politika države ima iznimno malen utjecaj na porast konkurentnosti promatranih industrija.
the real exchange rate, trade, innovation, structural changes and economic growth. 
sti realnog tečaja, trgovine, inovacija, strukturnih promjena i gospodarskog rasta.
Authors Welfens and Brandmeier base their research on the modified neo-classical model of endogenous growth in which they also included the FDI inflow. 
Autori Welfens i Brandmeier svoja istraživanja temelje na modificiranome neoklasičnom modelu endogenog rasta u koji uključuju i FDI.
The research focus of both chapters is how the real exchange rate level affects the trade flows and economic growth. 
Fokus obaju poglavlja knjige jest istraživanje utjecaja realne tečajne stope na trgovinske tokove i rast.
Using various scopes of research, hypothesis and models, the authors offer alternative explanations of the geographical distribution of FDI in transition countries as well as their divergent growth and development paths. 
Koristeći se različitim opsegom istraživanja, pretpostavkama i modelima, autori nude alternativna objašnjenja geografske distribucije FDI-a u tranzicijskim zemljama, kao i njihova različitog razvojnog puta.
An advantage of the presented model is the ability to track fiscal and monetary policy supply shocks simultaneously. 
Prednost prezentiranog modela jest da može simultano pratiti fiskalne i monetarne šokove ponude (supply shocks).
Following the research results of Foot and Stein (1991), Welfens assumes a negative correlation between the real exchange rate (RER) and the volume of the FDI inflow into the new EU member-states and analyses the impact of the RER on capital flows which influence growth. 
Oslanjajući se na nalaze istraživanja Foot i Stein (1991), Welfens pretpostavlja negativnu korelaciju između realnog tečaja i volumena priljeva FDI-a u nove članice EU, te analizira utjecaj realnog tečaja na kapitalne tokove koji utječu na rast.
He argues that the human capital and the relationship between the labour costs and productivity are more important factors determining the total FDI inflows. 
On smatra da su ljudski kapital te odnos između troška rada i produktivnosti mnogo značajniji faktori koji utječu na ukupni priljev FDI-a.
The argument stemming from his analyses is that the more human capital is needed to create the increase of labour productivity, the bigger is the positive spill-over effect of the FDI on the industrial sector of country in question. 
Argument koji proizlazi iz njegove analize glasi: što je veća razina potrebnoga ljudskog kapitala kako bi se realizirao porast produktivnosti rada, to je veći pozitivni učinak prelijevanja (spillover effect) što ga FDI-evi imaju na industrijski sektor promatrane zemlje.
Brandmeier considers the availability of human capital that can be employed at comparatively lower costs than in other production sites in Europe of crucial importance for the effective use of invested capital. 
Brand meier smatra da raspoloživost ljudskog kapitala koji se može zaposliti uz komparativno niže troškove negoli u drugim proizvodnim pogonima u Europi ima ključnu važnost za učinkovito korištenje investiranog kapitala.
Richard Woodward and Piotr Wojcik in the sixth chapter under the title Network 
Richard Woodward i Piotr Wojcik u šestom poglavlju, Network and Competitive
and Competitiveness, analyse the relationships between firms and how this affects the level of competitiveness and investigate the patterns of enterprise clustering and networking dominant in the Czech Republic, Hungary, Poland and Spain. 
ness, analiziraju odnose među poduzećima i njihov utjecaj na konkurentnost te istražuju koji su oblici povezivanja i umrežavanja dominantni u Češkoj, Mađarskoj, Poljskoj i Španjolskoj.