natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Striking differences in opinion were found between economists and noneconomists. 
Zamjetne su razlike u razmišljanju između ekonomista i neekonomista.
Therefore it is crucial that we include inflation as one of the macroeconomic determinants of happiness, since it plays an important role in the public's view. 
Bitno je uključiti inflaciju kao jednu od makroekonomskih determinanti sreće, jer ona ima važnu ulogu u javnosti.
In people's perception, the impact of inflation may not be the same at all inflation 
Razložno je očekivati da ljudi ne percipiraju inflaciju na isti način pri svakoj razini
As inflation increases and exceeds some psychological threshold, people may not only start taking it into account more in everyday decisions, but might even unduly exaggerate the effect of inflation because of their fear of hyperinflation. 
Kako inflacija raste i prelazi neki psihološki prag, ljudi mogu ne samo uzimati inflaciju u obzir pri donošenju svakodnevnih odluka, nego čak zbog straha od hiperinflacije i nepotrebno precjenjivati njezin negativni utjecaj.
This is true especially for people in transition countries who have had previous negative experience with high inflation rates. 
To se osobito odnosi na ljude u tranzicijskim zemljama koji su relativno nedavno imali negativno iskustvo s visokom inflacijom.
Thus, we might argue that it is fear of hyperinflation and not aversion to stable inflation that matters for happiness. 
Dakle, možemo tvrditi da je zapravo strah od hiperinflacije, a ne averzija prema stabilnoj inflaciji ono što je važno za sreću.
It seems likely then that inflation would play a more important role in the analyses of those countries that have experienced a period of hyperinflation. 
Čini se vjerojatnim kako će inflacija imati važniju ulogu u analizi zemalja koje su iskusile razdoblje hiperinflacije.
It is this level that illustrates inflation's effect on well-being most profoundly, because of its psychological effect. 
To je ona razina koja zbog svog psihološkog djelovanja najbolje ilustrira utjecaj inflacije na blagostanje.
Most economists normally assume that higher real GDP increases happiness. 
Većina ekonomista obično pretpostavlja da viši realni BDP povećava sreću.
pact of GDP on happiness is usually observed between countries, over time and between individuals within the same country. 
BDP-a na sreću obično se proučava u različitim državama, tijekom vremena, te među pojedincima unutar iste države.
People in rich countries are usually found to be happier than people in poor countries. 
Očekivani je rezultat da su ljudi u bogatijim državama sretniji od onih u siromašnijima.
However, it should be emphasised that, although the literature has established that happiness rises with GDP for low-income countries, there is much less consensus on whether there is a point beyond which additional increases in GDP per capita are associated with no change in aggregate happiness. 
Treba naglasiti da je, iako je u literaturi već ustanovljeno da sreća u zemljama s niskim dohotkom raste proporcionalno s BDP-om, mnogo manje suglasja o pitanju postojanja točke nakon koje dodatni porast BDP-a po stanovniku ne uzrokuje promjenu ukupne sreće.
In addition, the positive correlation between GDP and happiness across countries might not all be due to an increased income. 
Nadalje, pozitivna korelacija između BDP-a i sreće u pojedinim zemljama ne mora se nužno pripisati samo većem dohotku.
There are other factors such as democracy, human rights, health and distributional equity that may make happiness increase with income. 
Postoje i drugi činitelji kao što su demokracija, ljudska prava, zdravlje i ravnopravnost, koji čine da sreća raste s dohotkom.
If we observe the relationship between happiness and GDP over time, as in Easterlin's (1974) seminal paper, GDP does not seem to influence happiness. 
Ako promatramo odnos BDP-a i sreće tijekom vremena, kao u Easterlinovu (1974) utjecajnom djelu, BDP, čini se, ne utječe na sreću.
What is found to matter the most from an individual's perspective is his/her relative income position. 
To je ujedno i razlog zašto se dohodovni kvartil obično uvrštava kao mikrovarijabla u jednadžbe sreće, i to kao mjerilo relativnog dohotka.
This is the reason income quartile is typically included as a micro variable in happiness equations - as a measure of relative income. 
Prvo, da bi se uzelo u obzir nečiji relativni dohodovni položaj, valja uključiti dohodovni kvartil određenog pojedinca.
Here our strategy is to include (in turn) GDP growth and GDP per capita. 
Strategija ovog istraživanja jest naizmjenično uključivanje stope rasta BDP-a i BDP-a po stanovniku.
The impact of GDP growth on happiness is consistent with adaptation theories according to which the benefits of real income diminish over time (see above). 
Utjecaj rasta BDP-a je konzistentan s teorijama adaptacije, prema kojima koristi realnog dohotka s vremenom nestaju (vidjeti u prethodnom tekstu).
Additionally, in some specifications we will include GDP per capita instead of GDP growth. 
U nekim specifikacijama uključen je BDP po stanovniku umjesto rasta BDP-a.
Since we will already be controlling for the quartile to which the respondent's family belongs, the coefficient on GDP per capita will reflect the effect of an absolute increase in national income on individual well-being, while keeping constant the relative position of the respondent. 
Kako će dohodovni kvartil kojemu ispitanik pripada već biti uključen, čime se njegov relativni položaj drži konstantnim, koeficijent koji se odnosi na BDP po stanovniku odražavat će utjecaj apsolutnog porasta nacionalnog dohotka na blagostanje pojedinca.
5 Empirical analysis of the relative importance of macroeconomic variables 
5. Empirijska analiza relativne važnosti makroekonomskih varijabli
We decided to use this database since the surveys in transition countries were conducted more often than in the usually used database for this sort of analysis - the World Values Survey. 
Odabrana je upravo ta baza podataka jer su ankete (za tranzicijske zemlje) koje ona sadržava provedene češće nego u uobičajeno korištenoj bazi podataka za takve analize - the World Values Survey.
This means that we can observe the impact of macro variables on happiness in more years. 
Tako je bilo moguće promatrati utjecaj makroekonomskih varijabli na sreću u većem broju godina.
Furthermore, this database includes the early transition period, which has rarely been investigated, and which allows us to analyse the impact of inflation on happiness in hyperinflationary periods as well. 
Nadalje, ta baza sadržava i rijetko analizirano razdoblje rane tranzicije, što je omogućilo analizu utjecaja inflacije na sreću i u razdoblju hiperinflacije.
We will be using only four surveys (1991, 1992, 1994 and 1998), however, since the 1996 survey does not have data on income quartiles, and this is an important micro variable in our model. 
U ovoj su analizi korištene ankete iz samo četiri godine (1991, 1992, 1994. i 1998) jer ona iz 1996. ne sadržava podatke o dohodovnom kvartilu, što je važna mikrovarijabla.
Before proceeding, a further caveat regarding the data is needed. 
Potrebno je navesti još nekoliko napomena vezanih za podatke.
Namely, the question about life-satisfaction4 was asked only in 1991. 
Pitanje o zadovoljstvu životom4 postavljeno je ispitanicima samo 1991. godine.
For example, as observed by Hayo and Seifert, economic effects may be overshadowed by non-economic effects. 
Razlog tomu je, kako primjećuju i Hayo i Seifert, činjenica da neekonomski utjecaji mogu zasjeniti ekonomske utjecaje.
Using economic well-being, consequently, reduces the omitted variable bias compared to an analysis of the effect of economic variables on overall happiness. 
Ekonomsko zadovoljstvo kao zavisna varijabla smanjuje utjecaj izostavljanja neke varijable (omitted variable bias) u usporedbi s analizom utjecaja ekonomskih varijabli na ukupno zadovoljstvo životom.
The use of “economic happiness” actually makes our analysis easier, since it allows us to concentrate mainly upon economic variables and their impact on economic well-being. 
Korištenje “ekonomske sreće” čini ovu analizu lakšom jer omogućuje usredotočenost na ekonomske varijable i njihov utjecaj na ekonomsko zadovoljstvo.
Description of the data sources and data definitions are given in Table 4 in the Appendix. 
Opis izvora podataka, kao i definicije pojedinih varijabli, dani su u tablici 4. u prilogu.
We control for country and time fixed effects by including dummies for each country 
Fiksni efekti za zemlje i godine (country i time fixed effects) obuhvaćeni su uključi
and each year under investigation (the reference country is Hungary; and the year 1991). 
vanjem dummy varijabli za svaku zemlju i svaku godinu iz uzorka (referentna je zemlja Mađarska, a referentna godina 1991).
Country dummies capture various unchanging influences on reported economic well-being within nations, while the year dummies capture any global shocks that are common to all countries in each year. 
Dummy varijable za zemlje obuhvaćaju različite nepromjenjive utjecaje na ekonomsko zadovoljstvo unutar pojedinih država, dok dummy varijable za godine obuhvaćaju bilo kakve globalne šokove koji su zajednički svim zemljama u svakoj pojedinoj godini.
The total sample size is approximately 25000. 
Ukupna veličina uzorka je otprilike 25.000 opservacija.
However, there are some missing variables. 
Postoji problem s određenim nedostajućim varijablama.
Firstly, income quartile is missing for Bulgaria (1992), Croatia (1994) and the Czech Republic (1998), so we exclude these countries in the year when the data are missing but otherwise include all the variables and all the countries. 
Nije bilo podataka o dohodovnom kvartilu za Bugarsku (1992), Hrvatsku (1994) i Češku (1998), pa su te zemlje isključene iz uzorka u onoj godini u kojoj nedostaje podatak, ali su uključene u ostalim godinama.
In addition, surveys were not conducted in Croatia in 1991, so we omit Croatia for this year. 
Nadalje, ankete nisu provedene u Hrvatskoj 1991, pa je Hrvatska i te godine izostavljena.
This results in 28 [32-3-1]5 macroeconomic observations altogether. 
Sve navedeno rezultira s ukupno 28 [32-3-1]5 makroekonomskih opservacija.
Yijt = Intercept + Xijt α + MAKROjt β + εi + λt + µijt 
+ Xijt α + MAKROjt β + εi + λt + µijt
unemployment X = employment status ; MACRO = GDP growth 
nezaposlenost X = status zaposlenja ; MAKRO = rast BDP-a
(GDP per capita) 
BDP po stanovniku
We use both binomial and ordered probit. 
U analizi su korištene i binomna i ordered probit metoda.
It might be argued that we should use as much information as possible, hence use ordered probit only. 
Može se tvrditi (zaključiti) da bi u takvom slučaju trebalo upotrijebiti što više informacija, dakle, koristiti se samo ordered probitom.
However, we believe that since we are mainly interested in the macroeconomic determinants of economic well-being, the difference between, say, very satisfactory and fairly satisfactory is of no great concern. 
Kako je primarni interes u ovom radu pronaći makroekonomske determinante subjektivnoga ekonomskog zadovoljstva, držim da, na primjer, razlika između “vrlo zadovoljavajuće” i “prilično zadovoljavajuće” nije previše važna za ovo istraživanje.
What we want to observe for a start is whether a variable significantly positively or negatively affects well-being. 
Ponajprije smo željeli ustanoviti ima li određena varijabla signifikantno pozitivan ili negativan utjecaj na zadovoljstvo.
All in all, in what follows we present the results from both binomial and ordered probit. 
U nastavku su prikazani rezultati za obje primijenjene metode, što analizu čini detaljnijom i preciznijom.
We feel that this results in a more thorough investigation as we can observe whether both procedures point towards the same conclusions, i.e. whether macro variables affect in the same way the probability of one reporting to be satisfied in general and “very satisfied”. 
Može se uočiti vode li oba načina istim zaključcima, tj. utječu li makroekonomske varijable na isti način na vjerojatnost da će netko odgovoriti kako mu/joj je ekonomska situacija općenito zadovoljavajuća (što uključuje “vrlo zadovoljavajuća” i “prilično zadovoljavajuća”) ili “vrlo zadovoljavajuća”.
Table 1 presents the results on personal characteristics of the respondents as well as 
Tablica 1. prikazuje rezultate koji se odnose na osobne karakteristike ispitanika, kao
on the macro variables (inflation, unemployment and GDP growth). 
i one koji se odnose na makroekonomske varijable (inflaciju, nezaposlenost i rast BDPa).
Before proceeding, let us first discuss some issues that are important in this sort of analysis. 
Važno je komentirati neka pitanja vezana za analizu tog tipa.
As noted by Sanfey and Teksoz (2007), it is problematic when variables on the right-hand side of the equation are at a higher level of aggregation than the left-hand side variable. 
Kako su uočili Sanfey i Teksoz (2007), problematično je kada su varijable na desnoj strani jednadžbe na višem stupnju agregiranosti od onih na lijevoj strani jednadžbe.
Moulton (1990) points out that there is a danger in merging micro unit data and public policy (macro) variables. 
Moulton (1990) ističe da postoji opasnost od spajanja podataka s mikrorazine i onih s makrorazine, kao što su npr. varijable ekonomske politike.
Namely, the methods that are used in this case are usually based upon an assumption of independent disturbances. 
Metode korištene u takvim primjerima obično se temelje na pretpostavci nezavisnih pogrešaka (independent disturbances).
However, it is reasonable to expect that units sharing a policy observation also share unobservable characteristics, meaning that disturbances are correlated within these groups. 
Moguće je očekivati da pojedinci koji dijele makroopservacije dijele i neuočljive karakteristike, što znači da su pogreške među tim grupama korelirane.
Ignoring this leads to a downward bias of standard errors. 
Ignoriranje tog problema vodi pristranosti standardnih pogrešaka prema dolje.
This bias in the standard errors can result in spurious findings of statistical significance and the resulting inflation of test statistics on the effects of policy variables. 
Ta pristranost može stvoriti lažnu statističku signifikantnost, te napuhati t-statistike koje se odnose na makroekonomske varijable.
The “clustering option” computes standard errors that are robust to this type of dependence (Sanfey and Teksoz, 2007). 
Cluster opcijom izračunavaju se standardne pogreške koje su robustne za taj tip ovisnosti (Sanfey i Teksoz, 2007).
In our case we have 28 independent observations on macro variables (country*year, as explained in more detail above). 
Uzorak iz ovog rada ima 28 neovisnih opservacija koje se odnose na makroekonomske varijable (zemlja/godina, kao što je već detaljno objašnjeno).
Demographic variables male dummy 
Demografske varijable Muški spol
Marital status single 
Bračni status Samac
Employment status employed 
Status zaposlenja Zaposlen(a)
out of labour force 
Izvan radne snage
Income quartile Q1 
Dohodovni kvartil Q1
vations in each unit, and cluster standard errors often perform poorly with large cluster sizes. 
U ovom primjeru podaci jesu neuravnoteženi jer je broj opservacija po pojedinoj zemlji i godini različit.
is often entered in levels and squares simultaneously. 
Rezultati sugeriraju da dob zaista ima utjecaj U-oblika na zavisnu varijablu.
number of observations pseudo R2 
Broj opservacija Pseudo R2
a Marginal effects for ordered probit are calculated using outcane 4, i.e. the answer "very satisfied". 
a Granični efekti u ordered probitu računani su korištenjem ishoda 4, tj. odgovora „vrlo zadovoljavajući”.
Note: p-values are in parenthesis, while ***, ** and * denote significance at 1, 5 and 10 %, respectively. 
Napomena: p-vrijednosti su u zagradama, a ***, ** i * označavaju signifikantnost na razini 1, 5 odnosno 10%.
The results are obtained using robust standard errors. 
Rezultati su dobiveni uvrštavanjem robustnih standardnih pogrešaka.
a denotes a situation without cluster option; b denotes a situation with cluster option. 
Pritom se a odnosi na model u kojemu se ne primjenjuje cluster opcija; b se odnosi na model u kojemu se rabi cluster opcija.
Country dummies are not presented in the table to preserve space. 
Dummyji za zemlje nisu prikazani u tablici radi uštede prostora.
All calculations are done in Stata. 
Svi izračuni rađeni su u Stati.
Source: author's calculation 
Izvor: izračun autorice
The results, furthermore, imply that those divorced or separated are the least satisfied, followed by the widowed. 
najmanje zadovoljni svojim ekonomskim statusom, a slijede ih udovci/udovice.
Happiness studies typically find married respondents are happier than singles. 
U studijama sreće uobičajen je nalaz da su oženjeni/udane osobe sretnije nego samci.
Our results, however, suggest that singles are more satisfied with their economic well-being than the married. 
Međutim, rezultati ovog rada upućuju na to da su samci svojom ekonomskom situacijom zadovoljniji od oženjenih/udanih osoba.
This would suggest that although general well-being is raised by marriage, economic well-being is not. 
To bi značilo da, iako opće blagostanje raste ženidbom/udajom, ekonomsko blagostanje zapravo ne raste.
As far as education is concerned, the higher the education level the more satisfied an individual is with his/ her economic situation. 
Za obrazovanje se može reći sljedeće: što je stupanj obrazovanja viši, to je pojedinac zadovoljniji svojom ekonomskom situacijom.
People with a university degree are the most satisfied, followed by those with vocational or secondary education. 
Ljudi s fakultetskom diplomom najzadovoljniji su, a slijede ih oni sa srednjom/strukovnom školom.
Both groups are significantly more satisfied economically than those with only elementary education. 
Obje su grupe signifikantno ekonomski zadovoljnije od onih s osnovnom školom.
The same was found by Hayo and Seifert (2003) who also use economic well-being as their dependent variable. 
Isti su rezultat dobili i Hayo i Seifert (2003), koji se također koriste ekonomskim blagostanjem kao zavisnom varijablom.
The unemployed are, expectedly, less economically satisfied than the employed. 
Nezaposleni su, očekivano, manje ekonomski zadovoljni od zaposlenih.
The out of the labour force are more satisfied than the employed, and consequently, than the unemployed. 
Oni izvan radne snage zadovoljniji su od zaposlenih, a time i od nezaposlenih.
This is a surprising finding, given that most studies find that the employed are the “happiest” group among the three groups. 
Taj je rezultat neočekivan jer je većina studija pokazala da su zaposleni “najsretnija” skupina od spomenute tri.
Interestingly, however, Namazie and Sanfey (1999) similarly find that those out of the labour force are more satisfied with life than those employed and unemployed in Kyrgyzstan. 
Zanimljivo, i Namazie i Sanfey (1999) također nalaze da su u Kirgistanu oni izvan radne snage sretniji nego zaposleni i nezaposleni.
We should bear in mind, however, that our dependent variable is not happiness but rather economic well-being. 
Trebamo imati na umu da je u ovom modelu zavisna varijabla ekonomsko zadovoljstvo, a ne sreća.
Finally, as for the income quartiles, those in the upper income quartiles are, as expected, more economically satisfied than those in the lower quartiles. 
Naposljetku, kad se govori o dohodovnim razredima, oni koji pripadaju višim razredima, očekivano su i ekonomski zadovoljniji od onih u nižima.
All the results are significant at the 1 percent level. 
Svi su rezultati pri razini od 1% signifikantni.
As the income quartile increases so does economic satisfaction. 
Kako raste dohodovni razred, tako raste i ekonomsko zadovoljstvo.
As far as micro variables are concerned, almost all the results are significant at conventional levels and all the signs are, on the whole, as expected. 
Za mikroekonomske varijable gotovo su svi rezultati signifikantni pri konvencionalnim razinama signifikantnosti, te su svi predznaci, ukupno gledajući, u skladu s očekivanjima.
In terms of precise interpretation of the marginal effects in binomial probit, the marginal effect on married people, for example, of -0.0627 (Column 2), means that the proportion of married people who report being satisfied with their economic situation is 6.27 percentage points lower than proportion of singles (reference group). 
U vezi s preciznom interpretacijom graničnih vrijednosti u binomnom probitu, valja reći da granični efekt koji se odnosi na, primjerice, oženjene/udane osobe i iznosi -0,0627 (stupac 2), znači da je udio oženjenih/udanih ljudi koji izjavljuju da su zadovoljni svojom ekonomskom situacijom za 6,27 postotnih bodova manji nego udio samaca (referentne skupine).
This is often done in papers that deal with similar issues. 
su inflacija, nezaposlenost i rast BDP-a istodobno.
If this is so, these two variables are likely to be (negatively) correlated and collinear by de 
To je čest pristup u sličnim člancima koji se bave tom temom.
This might also be a reason why some of these variables turn out to be insignificant. 
To objašnjava i zašto su neke od tih varijabli bile nesignifikantne.
We next test macroeconomic variables of interest in different models. 
U sljedećem koraku testirane su makroekonomske varijable važne za različite mode
We want to observe the relative importance of certain macroeconomic variables in their impact on economic well-being. 
Trebalo je procijeniti relativnu važnost pojedinih makroekonomskih varijabli u njihovu utjecaju na ekonomsko blagostanje.
We present only the results on macro variables, since results on micro variables do not change in terms of signs and significances with different specifications of macro variables. 
rezultate koji se odnose samo na makrovarijable, jer se oni koji se odnose na mikrovarijable znatnije ne mijenjaju u smislu predznaka i signifikantnosti s različitim specifikacijama makrovarijabli.
Marginal effects are presented in Table 2. 
Granični su efekti prikazani u tablici 2.
Binomal probit inflation 
Binomni probit inflacija
Ordered probit inflation 
Ordered probit inflacija
a Here we present the results with the first four decimal places to ease the understanding of the table, but for calculations of the relative importance of macro variables (see text below) we use the largest number of decimal places (7) that Stata reports. 
a Ovdje izneseni rezultati zaokruženi su na četiri decimale kako bi tablica bila čitljivija, ali za izračun relativne važnosti makrovarijabli (v. u daljnjem tekstu) upotrijebljen je najveći mogući broj decimalnih mjesta (7) koje Stata prikazuje.
This allows us to calculate the ratios of the marginal effects more precisely and thus draw conclusions about the order of importance of macro variables. 
To omogućuje precizniji izračun omjera graničnih vrijednosti i redoslijeda važnosti makrovarijabli.
When cluster option is not used, robust standard errors are reported. 
Kada se ne primjenjuje cluster opcija, prikazane su robustne standardne pogreške.
For robust standard errors the unit is the observation, whereas for the clustered robust standard errors, the unit is the cluster. 
Za robustne standardne pogreške jedinica je opservacija, a za clusterirane robustne standardne pogreške jedinica je cluster.
As expected, using this option diminishes the significance on certain variables. 
U skladu s očekivanjima, primjena te opcije smanjuje signifikantnost pojedinih varijabli.
The upper part of Table 2 presents the binomial probit results, whereas the lower part refers to ordered probit results. 
Gornji dio tablice 2. prikazuje rezultate binomnog probita, dok se donji dio odnosi na rezultate ordered probita.
Model 1 includes the inflation rate and the unemployment rate, Model 2 inflation and GDP growth and Model 3 inflation and GDP per capita. 
Model 1. uključuje inflaciju i stopu nezaposlenosti, model 2 inflaciju i rast BDP-a, a model 3. inflaciju i BDP po stanovniku.
As expected, when the cluster option is used (option b), the significance of certain variables diminishes. 
L. Malešević Perović: Subjektivno ekonomsko zadovoljstvo u tranzicijskim zemljama: istraživanje relativne važnosti makroekonomskih varijabli