natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increasing trade deficit with consequent deterioration of the current account balance could impose pressure on exchange rate and monetary policy determined by “euroization' of domestic economy and commitments in respect of joining the EMU. 
Rastući trgovinski deficit, uz pogoršanje stanja tekućeg računa, mogao bi prouzročiti pritisak na devizni tečaj i monetarnu politiku, koja je uvelike određena “euroizacijom” domaćega gospodarstva i preuzimanjem obveza za ulazak u EMU.
Financial openness could, however, help to ease such position. 
U rješavanju tih problema mogla bi pomoći financijska otvorenost.
total external debt net external debt 
ukupni vanjski dug neto vanjski dug
a Difference between gross external debt and international reserves (without gold). 
a Razlika između bruto vanjskog duga i međunarodnih pričuva (bez zlata).
Note: BG = Bulgaria; CZ = Czech Republic; HR = Croatia; HU = Hungary; PL = Poland; RO = Romania; SK = Slovakia; SI = Slovenia 
Napomena: BG - Bugarska; CZ - Češka Republika; HR - Hrvatska; PL - Poljska RO - Rumunjska; SI - Slovenija; SK - Slovačka
Source: IMF, 2008; BIS, 2008. 
Izvor: IMF, 2008; BIS, 2008.
International financial integration of croatia and other transition countries 
Međunarodno financijsko integriranje Hrvatske i ostalih tranzicijskih zemalja
System risk, together with falling property prices and the value of related financial instruments (derivatives), triggered the last crises. 
K tome, zemlje s nediferenciranom proizvodnom strukturom i niskim stupnjem trgovinske integriranosti teško se mogu oduprijeti eksternim šokovima, za razliku od razvijenih industrijskih zemalja.
tionally, countries with narrow production structure and weak trade integration can poorly withstand external shocks, unlike developed industrial economies. 
Ipak, te su zemlje pronašle svoje “mjesto” na međunarodnome financijskom tržištu uglavnom putem inozemnog zaduživanja, priljeva FDI-a i povećanja službenih pričuva.
Furthermore, risk sharing for FDI-host economy is relevant, since returns on FDI depend upon business conditions of the local economy, unlike the case with debt instruments (Lane and Milesi-Ferretti, 2007a). 
Osim toga, za zemlje primateljice FDI-a važno je da povrat od ulaganja ovisi o stanju domaćega gospodarstva, što se ne bi odnosilo na klasične dužničke oblike ulaganja (Lane i Milesi-Ferretti, 2007a).
Additionally, three quarters of Croatian trade is denominated in euro (HNB). 
Usto, tri četvrtine ukupne hrvatske trgovine denominirano je u eurima (HNB).
Trade openness is expected to positively influence international financial integration through creating corresponding financial flows (payments) or capital flows (loans, debts), the latter in the case of trade imbalance. 
U slučaju trgovinske otvorenosti očekuje se pozitivni utjecaj na stupanj međunarodne financijske integriranosti generiranjem odgovarajućih financijskih tijekova (plaćanja), odnosno kapitala (zaduživanja) u uvjetima trgovinske neravnoteže negativnog predznaka.
FDI, portfolio (debt and equity) investment, other investment, financial derivatives and official reserves. 
Varijable koje aproksimiraju tendencije u bankarskom sektoru i na financijskom tržištu jesu odnos likvidnih obveza
in which Xit refers to independent variables transformed into natural logarithm (ln), while Xjt describes dummy-variables, not transformed in the logarithmic form; subscript t denotes time and there are no lagged variables in the model. 
u kojemu se Xit odnosi na nezavisne varijable transformirane u prirodni logaritam (ln), dok Xjt opisuje binarne varijable koje nisu transformirane u logaritamski oblik; indeks t označava vrijeme, a model ne uključuje vremenski pomaknute varijable.
The estimated parameters are calculated according to the OLS-methodology. 
Procijenjeni parametri izračunani su prema metodi najmanjih kvadrata.
Stepwise/forward introduction of independent variables in the model 
Postupno uključivanje nezavisnih varijabli u model (unaprijed)
a 47,131 St. Error of the Estimate 0,278541 0,248168 0,225384 0,217855 0,215054 0,206614 a Statistically significant at the 1%-level. 
a 47,131 standardna greška procjene 0,278541 0,248168 0,225384 0,217855 0,215054 0,206614 a Statistički značajno na razini 1%.
b Statistically significant at the 5%-level. 
b Statistički značajno na razini 5%.
Source: Author's own calculation. 
Izvor: autorov izračun
The analysis confirmed the relevance of general economic indicators, indicators of banking and financial market developments and dummy-variables in explaining variations in international financial integration across the analyzed countries. 
Analiza je potvrdila relevantnost općih ekonomskih varijabli, varijabli koje opisuju razvoj bankarskoga i financijskog sektora te binarnih varijabli pri objašnjavanju varijacija u stupnju međunarodne financijske integriranosti među promatranim zemljama.
However, trade openness, banking sector “internationalization' and (formal) relations with the EU realize the strongest positive impact on financial integration. 
Ipak, trgovinska otvorenost, stupanj “internacionalizacije” bankarskog sektora i formalni odnosi s EU najsnažnije pozitivno utječu na stupanj financijske integracije.
est contribution to the explanatory power of the regression model came from the variable of liquid liabilities which entered the regression equation first and kept fairly strong impact throughout. 
Najveći doprinos eksplanatornoj moći regresijskog modela daje varijabla likvidnih obveza koja je prva ušla u regresijski model i zadržala snažan utjecaj tijekom svih iteracija modela.
Significant contribution of the banks' liabilities to financial openness can be explained through increasing share of their foreign liabilities which materialized in credit expansion to domestic market adding to increasing external debt. 
Znatan doprinos te varijable financijskoj otvorenosti zemlje može se objasniti rastućim udjelom inozemnih obveza banaka povezanih s kreditnom ekspanzijom na domaćem tržištu, koji pridonosi rastućemu vanjskom dugu.
Economic integration with the EU and the expected joining the EMU contributed to increasing (equity) investment and other cross-border capital transactions for the majority of the analyzed countries. 
Ekonomsko povezivanje s EU i očekivani ulazak u EMU u većini je analiziranih zemalja pridonio rastu (vlasničkih) ulaganja i ostalih prekograničnih transakcija kapitala.
On the other hand, variables of GDP, POP and Dummy-POP did not prove significant in explaining the variations of the dependent variable and were therefore excluded from the model showing that during the analyzed period (1995-2007) economic size was not an obstacle to transition countries' financial openness. 
Nasuprot tome, varijable GDP, POP i Dummy-POP nisu se pokazale značajnima u objašnjavanju varijacija zavisne varijable, pa su stoga isključene iz modela, što pokazuje da u analiziranom razdoblju (1995-2007) ekonomska veličina nije bila znatnija prepreka u ostvarivanju financijske otvorenosti tranzicijskih zemalja.
Hence, they are not included in the table above. 
Stoga te varijable nisu ni uključene u prethodnu tablicu.
Apart from the fact that only two countries included in the model (Poland and Romania) are considered big economies, the shortage of capital and its high marginal productivity on the Eastern European markets, followed by large opportunities for equity investment (privatization, etc.) have contributed to overall financial openness of transition countries. 
Osim činjenice što se samo dvije zemlje uključene u model (Poljska i Rumunjska) mogu smatrati velikim ekonomijama, nedostatak kapitala i njegova viša granična produktivnost na tržištima Istočne Europe, zajedno s velikim mogućnostima ulaganja (privatizacija i sl.) znatno su pridonijeli ukupnoj financijskoj otvorenosti tranzicijskih zemalja.
This explains why variables of cumulative privatization revenues and stock market capitalization have entered the model as relevant explanatory variables. 
To objašnjava zašto su varijable kumulativnih prihoda od privatizacije i burzovne kapitalizacije ušle u model kao relevantne eksplanatorne varijable.
Finally, GDP/ capita has not entered the regression model until the fifth iteration; it modestly increased the model fit and contrary to expectations, indicated negative impact on financial openness. 
Konačno, BDP po stanovniku nije ušao u regresijski model prije pete iteracije; neznatno je povećao kvalitetu modela i, suprotno očekivanjima, naznačio negativan utjecaj na financijsku otvorenost.
Hence, the possible field of future research might be investigating how different stages of economic development influence degree and composition of financial integration. 
Stoga bi moguće područje za buduća istraživanja bilo istraživanje načina na koji različiti stadiji gospodarskog razvoja utječu na stupanj i strukturu financijskog integriranja.
In order to achieve this, analysis based on more disaggregated data would be needed. 
Za to je potrebna analiza na nižem stupnju agregiranja podataka.
Across iterations all the variables included in the final version of the model (6) proved statistically significant (two-tailed t-test) as did the estimated model (F-test). 
Tijekom svih iteracija sve varijable uključene u konačnu specifikaciju modela (6) pokazale su se statistički značajnima (dvosmjerni t-test), kao i cijeli model (F-test).
Hence, it will not be easy to find the right strategy of international financial integration for transition countries, be they or not a member of the EU. 
instrumentima, stvorile su goleme poslovne mogućnosti na međunarodnim financijskim tržištima koje su se istopile kada je “iluzija likvidnosti” nestala s prvim znacima krize potražnje.
From the theoretical point of view, Croatia would not constitute an OCA with the EU 
S teorijskog stajališta, Hrvatska u ovome trenutku ne bi mogla formirati optimalni
at the moment (but neither is the EU an OCA itself). 
valutni prostor s EU (iako ni EU trenutačno nije optimalni valutni prostor).
If we, for a moment, disregard wage flexibility and fiscal federalism, there remain two important factors for a successful monetary union creation - integration of production factor markets and trade integration. 
Ako na trenutak zanemarimo fleksibilnost nadnica i fiskalni federalizam, preostaju dva važna činitelja za formiranje uspješne monetarne unije - integriranje tržišta proizvodnih faktora i trgovinska integracija.
Furthermore, financial integration is even more important for countries which have development gap towards the rest of the monetary union as financial market liberalization opens up possibilities for free capital flow according to its marginal productivity; in this way economic growth can be encouraged even in countries or regions suffering from idiosyncratic shock. 
Financijsko integriranje još je važnije za zemlje koje imaju negativni razvojni jaz prema ostatku monetarne unije jer financijska liberalizacija omogućuje slobodan protok kapitala u skladu s načelom marginalne produktivnosti; na taj se način može potaknuti ekonomski rast čak i u onim zemljama ili regijama koje su najviše pogođene negativnim učincima eksterne krize.
As far as the Maastricht criteria are concerned, Croatia currently fails to fulfil only one, referring to price stability, while it takes no part in the formal arrangement of the ERM II. 
Kad je riječ o kriterijima iz Maastrichta, Hrvatska trenutačno ne ispunjava samo jedan od njih - stabilnost cijena, te ne sudjeluje u mehanizmu deviznog tečaja II.
Government finance presently show improvement (yet with rather gloomy prospects for 2009 and 2010), interest rates are low and despite the non-participation in the ERM II, fluctuation margins of Croatian national currency are even narrower than the standard band for the EMU. 
Javne financije za sada pokazuju znakove oporavka (iako s prilično lošim izgledima za 2009. i 2010), kamatne su stope niske i unatoč nesudjelovanju u mehanizmu deviznog tečaja II, raspon oscilacija domaće valute čak je uži od kriterija za ulazak u EMU.
The main characteristic of international financial integration of Croatia and other 
Osnovno obilježje međunarodne financijske integriranosti Hrvatske i ostalih zemalja
countries from Central and Eastern Europe is dynamic growth of foreign assets and liabilities, yet of a structure slightly different to that of the developed countries. 
srednje i istočne Europe dinamičan je rast inozemne imovine i obveza, iako prema nešto različitijoj strukturi od one razvijenih zemalja.
The main factors which determine transition countries' increasing financial globalization are: trade integration, financial sector development and formal relations with the EU in particular. 
Glavni čimbenici koji određuju rastuću financijsku globalizaciju tranzicijskih zemalja jesu trgovinska integracija, razvoj financijskog sektora i, posebno, formalni odnosi s EU.
However, a more dynamic growth of financial integration, as compared to GDP, indicates that general development level of an economy proved less relevant in explaining a rising financial globalization of transition economies. 
Ipak, dinamičniji rast stupnja financijske integriranosti, u usporedbi s rastom BDP-a, pokazuje nešto manju važnost opće razine ekonomske razvijenosti u objašnjavanju rastuće financijske globaliziranosti tranzicijskih ekonomija.
However, weak solvency indicators will continue to assert pressure on exchange rate and challenge monetary policy. 
- upućuju na visoku eksternu ranjivost hrvatskoga gospodarstva i potencijalno visoku osjetljivost na vanjske šokove, što bi moglo rezultirati ekonomskom stagnacijom ili čak recesijom.
Therein belong “euroization', indexation of prices according to the exchange rate and strong import base of Croatian economy 
To se odnosi na “euroizaciju”, indeksiranje cijena prema deviznom tečaju i snažnu uvoznu ovisnost hrvatskoga gospodarstva.
. Due to the same policy objective Croatian central bank has similar monetary policy stance as its European counterpart, while the specific role of the exchange rate forces Croatian monetary authority to avoid too strong a volatility of the exchange rate easily translatable into increasing domestic price level. 
Zbog sličnosti u postavljenim ciljevima Hrvatska narodna banka provodi monetarnu politiku sličnu onoj Europske centralne banke, pri čemu specifična uloga deviznog tečaja zahtijeva od hrvatskih monetarnih vlasti izbjegavanje snažnijih oscilacija deviznog tečaja jer bi se one lako mogle “preliti” na domaću razinu cijena.
However, entering the new European monetary system, in case of Croatia, would mean elimination of “euroization', indexation of prices and exchange rate pass-through would cease to exist, while price stability would remain highly ranked on the economic policy agenda. 
Ipak, ulazak u europski monetarni sustav za Hrvatsku bi značio eliminiranje “eurizacije”, indeksacije cijena i mogućeg utjecaja promjena deviznog tečaja na domaće cijene, dok bi stabilnost cijena i dalje ostala primarni cilj monetarne politike.
Since the great part of Croatian foreign transactions are denominated in euros, this leads to further macro- and microeconomic effects of the EMU for Croatia. 
Zbog velikog dijela međunarodnih transakcija denominiranih u eurima, prihvaćanje eura za Hrvatsku bi značilo daljnje makroekonomske i mikroekonomske koristi.
With the introduction of the euro exchange rate risk and credit risk would be largely diminished, while more transparent business conditions would contribute to increasing investment opportunities, economic and company restructuring and increasing trade with the EU-market. 
U tom bi slučaju tečajni i kreditni rizik bili znatno smanjeni, dok bi transparentni uvjeti poslovanja pridonijeli rastućim mogućnostima ulaganja, ekonomskom i poslovnom restrukturiranju te rastu trgovine s EU.
Strong international position of the euro as the world currency would make positive spill-over to Croatian economy possible, while credible policy of the ECB and a stabile and strong monetary system would eventually protect Croatian economy from speculative currency attacks and external crises. 
Snažna međunarodna pozicija eura kao svjetske valute pozitivno bi se odrazila i na hrvatsko gospodarstvo, dok bi kredibilna politika Europske centralne banke te stabilni i snažni monetarni sustav mogli učinkovito zaštititi hrvatsko gospodarstvo od eventualnih špekulativnih napada i eksternih kriza.
However, economic restructuring which is lagging behind, when compared to the new EU-member countries, potentially exposes Croatia to strong asymmetric shocks what would be the main argument in favour of a more cautious approach not only to monetary integration, but to economic integration in general. 
Ipak, nedovoljno ekonomsko restrukturiranje, barem u usporedbi s novim članicama EU, potencijalno izlaže hrvatsko gospodarstvo snažnim asimetričnim šokovima, što bi ujedno bio i glavni argument za oprezniji pristup ne samo monetarnome, već i ekonomskom integriranju općenito.
“On the sustainability of current account deficits: evience from four ASEAN countries”. 
“On the sustainability of current account deficits: evidence from four ASEAN countries”.
Cuculić, J., Faulend, M. anf Šošić, V., 2004. 
Cuculić, J., Faulend, M. i Šošić, V., 2004.
Finance & Development - a quarterly magazine of the IMF, 39. 
Finance & Development - a qu arterly magazine of the IMF, 39.
Available from: [http://www. dzs.hr/Hrv_Eng/msi/2009/msi-2009_09.pdf]. 
Dostupno na: [http://www. dzs.hr/Hrv_Eng/msi/2009/msi-2009_09.pdf].
“Anticipating the Next CrisisWhat can early warning system be expected to deliver?”. 
“Anticipating the Next Crisis What can early warning system be expected to deliver?”.
CNB - Croatian National Bank. http://www.hnb.hr. 
HNB - Hrvatska narodna banka. http://www.hnb.hr.
Annual Report of the Ministry of Finance for 2007. 
Godišnje izvješće Ministarstva financija za 2007. godinu.
WTO - World Trade Organization. http://www.wto.org. 
all over Europe and opened up prospects for economic development.
The Redistributive Effects of Income Tax in Croatia 
Redistributivni učinci poreza na dohodak u Hrvatskoj
Assembling information about income, relief and income tax paid for given taxpayers in several periods in the past; putting the figures in order and calculating the necessary variables 
Prikupljanje podataka o dohotku, olakšicama i plaćenom porezu na dohodak za pojedinačne porezne obveznike u nekoliko proteklih razdoblja; sređivanje podataka i računanje potrebnih varijabli
Compiling a review of scholarly and research literature in the area 
Sastavljanje pregleda znanstvene i istraživačke literature u ovom području
Analysis of data and calculation of the necessary indicators 
Analiza podataka i izračun potrebnih pokazatelja
Composing the conclusions of the analysis and recommendations for political decision-makers 
Sastavljanje zaključaka analize i preporuka za donositelje političkih odluka
The goal of the investigation is to measure the progressiveness and redistributive effect of income tax 
Cilj istraživanja: Izmjeriti progresivnost i redistributivni učinak poreza na dohodak
Explanation of the topic: Social well-being can be increased either by the rise in overall income or by the reduction of inequalities in the distribution of income. 
Obrazloženje teme: Društveno blagostanje može se povećati ili rastom ukupnog dohotka ili smanjenjem nejednakosti u raspodjeli dohotka.
A state endeavours to achieve both of these. 
Država nastoji postići i jedno i drugo.
By the protection of property rights, by investment in education and infrastructure and so on, it endeavours to provide the best conditions for economic growth and development. 
Zaštitom vlasničkih prava, ulaganjem u obrazovanje i infrastrukturu, itd., nastoje se postići što bolji uvjeti za gospodarski rast i razvoj.
On the other hand, through progressive taxation and transfers of money to the population with a lower standard of living it endeavours to achieve a redistribution of income. 
S druge strane, progresivnim oporezivanjem i transferima novca stanovništvu slabijeg standarda postiže se preraspodjela dohotka.
In fact, every move made by the state has some effect on the redistribution of income. 
Zapravo, svaki potez države ima učinak preraspodjele dohotka.
Just how much income will be redistributed depends on the preferences of society vis-à-vis inequality. 
Koliko će dohotka biti preraspodijeljeno, ovisi o preferencijama društva prema nejednakosti.
After both phases of the fiscal process - collection of resources and spending - are completed, some individuals turn to be out net winners and some net losers. 
Nakon što su obje faze fiskalnog procesa - prikupljanje sredstava i potrošnja - završene, određeni pojedinci ispadaju neto dobitnici, a drugi neto gubitnici.
If the net winners are persons with lower incomes, and the net losers persons with higher incomes, then we can say that the fiscal system has reduced inequality. 
Ako su neto dobitnici osobe s nižim dohocima, a neto gubitnici osobe s višim dohocima, tada možemo reći da je fiskalni sustav smanjio nejednakost.
Fiscal processes that reduce income inequality are usually called progressive, while those that increase inequality are called regressive. 
Fiskalne poteze koji smanjuju nejednakost dohotka obično se naziva “progresivnima”, a one koji povećavaju nejednakost naziva se “regresivnima”.
To measure the redistributive effect of the entire fiscal system would be an extraordinarily complex not to say impossible task. 
Izmjeriti preraspodjelni učinak cijelog fiskalnog sustava bio bi vrlo složen, ako ne i nemoguć zadatak.
Hence investigators tend to opt for an analysis of individual components of the system. 
Stoga se istraživači opredjeljuju za analizu pojedinih komponenti sustava.
In most countries, including Croatia, income tax has as its purpose the redistribution of income. 
Porez na dohodak u većini zemalja, pa tako i u Hrvatskoj, ima za cilj postići preraspodjelu dohotka.
Taxpayers with higher incomes pay this tax at higher effective rates than taxpayers with lower incomes. 
Porezni obveznici s višim dohocima plaćaju taj porez po višim efektivnim stopama od obveznika s nižim dohocima.
The progressiveness of income tax is achieved through a combination of two elements: 
Progresivnost poreza na dohodak postiže se kombinacijom dvaju elemenata:
the personal allowance, which is independent of the size of income, for it is evenly distributed to taxpayers 
osobni odbitak, koji je neovisan o veličini dohotka te je ravnomjerno raspodijeljen poreznim obveznicima
the statutory tax rates, which increase as income increases 
zakonske porezne stope koje se povećavaju kako se povećava dohodak
The total redistributive effect of tax depends on one more element, which is horizontal inequality. 
Ukupni redistributivni učinak poreza ovisi o još jednom elementu, a to je horizontalna nejednakost.
This appears when two taxpayers with the same pre-tax income pay different amounts of tax. 
Ona se javlja kada dva porezna obveznika s istim dohotkom prije oporezivanja plaćaju različite iznose poreza.
Horizontal inequality diminishes the redistributive effect of the tax, and is brought about by tax reliefs. 
Horizontalna nejednakost umanjuje redistributivni učinak poreza, a uzrokovana je poreznim olakšicama.
In addition, the total effect of redistribution depends on the average tax burden. 
Također, ukupni učinak preraspodjele ovisi o prosječnom poreznom opterećenju.
For income tax can be progressive and yet if the tax rates are low the redistributive effect will be small 
Naime, porez na dohodak može biti progresivan, ali ako su porezne stope niske, redistributivni učinak bit će malen.
NEWSLETTER 106 | MARIJANA BAĐUN | The contribution for occupational health… | Institute of Public Finance 1 
NEWSLETTER 106 | MARIJANA BAĐUN | Doprinos za zaštitu zdravlja na radu… | Institut za javne financije 1
The contribution for occupational health protection* 
Doprinos za zaštitu zdravlja na radu*