natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) managing executives or other persons with autonomous decision-taking powers; 
(a) djelatnici na vodećim položajima ili druge osobe koje samostalno odlučuju;
(b) family workers; or 
(b) radnici koji su članovi obitelji;
(c) workers officiating at religious ceremonies in churches and religious communities. 
ili (c) radnici koji rade na vjerskim obredima u crkvama i vjerskim zajednicama.
2. Derogations may be adopted by means of laws, regulations or administrative provisions or by means of collective agreements or agreements between the two sides of industry provided that the workers concerned are afforded equivalent periods of compensatory rest or that, in exceptional cases in which it is not possible, for objective reasons, to grant such equivalent periods of compensatory rest, the workers concerned are afforded appropriate protection: 
2. Zakonima i drugim propisima ili kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera mogu se predvidjeti odstupanja pod uvjetom da dotični radnici dobiju odgovarajuće zamjensko vrijeme za odmor ili, u iznimnim slučajevima u kojima iz objektivnih razloga nije moguće dobiti odgovarajuće zamjensko vrijeme za odmor, da ti radnici dobiju odgovarajuću zaštitu:
2.1 from Articles 3, 4, 5, 8 and 16: 
2.1. od članaka 3., 4., 5., 8. i 16.:
... (c) in the case of activities involving the need for continuity of service or production, particularly; 
[...] (c) u slučaju djelatnosti koje zahtijevaju neprekidno pružanje usluga ili proizvodnju, što se posebno odnosi na:
(i) services relating to the reception, treatment and/or care provided by hospitals or similar establishments, residential institutions and prisons; 
(i) usluge vezane uz prijem, liječenje i/ili njegu u bolnicama ili sličnim ustanovama, u domovima i u zatvorima; [...]
... (iii) press, radio, television, cinematographic production, postal and telecommunications services, ambulance, fire and civil protection services; 
(iii) tisak, radio, televiziju, filmsku produkciju, poštanske i telekomunikacijske usluge, te službe hitne pomoći i vatrogasne i civilne zaštite;
... 3. Derogations may be made from Articles 3, 4, 5, 8 and 16 by means of collective agreements or agreements concluded between the two sides of industry at national or regional level or, in conformity with the rules laid down by them, by means of collective agreements or agreements concluded between the two sides of industry at a lower level. 
[...] 3. Od članaka 3., 4., 5., 8. i 16. mogu odstupati kolektivni ugovori ili sporazumi između socijalnih partnera na državnoj ili regionalnoj razini ili kod pravila koja ti ugovori utvrđuju, po kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera na nižoj razini.
... The derogations provided for in the first and second subparagraphs shall be allowed on condition that equivalent compensating rest periods are granted to the workers concerned or, in exceptional cases where it is not possible for objective reasons to grant such periods, the workers concerned are afforded appropriate protection. 
[...] Odstupanja predviđena prvim i drugim podstavkom dopuštena su pod uvjetom da je dotičnim radnicima osiguran odgovarajući zamjenski odmor ili u iznimnim slučajevima, kada to iz objektivnih razloga nije moguće, odgovarajuća zaštita. [...]
... 4. The option to derogate from point 2 of Article 16, provided in paragraph 2, points 2.1 and 2.2 and in paragraph 3 of this Article, may not result in the establishment of a reference period exceeding six months. 
4. Mogućnost odstupanja od članka 16. točke 2., utvrđena stavkom 2. točkama 2.1. i 2.2. i stavkom 3. ovog članka, ne može imati za posljedicu utvrđivanje referentnog razdoblja duljeg od šest mjeseci.
However, Member States shall have the option, subject to compliance with the general principles relating to the protection of the safety and health of workers, of allowing, for objective or technical reasons or reasons concerning the organisation of work, collective agreements or agreements concluded between the two sides of industry to set reference periods in no event exceeding 12 months. 
Međutim, države članice imaju mogućnost u skladu s općim načelima zaštite sigurnosti i zdravlja radnika, iz objektivnih ili tehničkih razloga, ili razloga vezanih uz organizaciju rada, kolektivnim ugovorima ili sporazumima između socijalnih partnera odrediti referentna razdoblja koja ni u kojem slučaju ne smiju biti dulja od 12 mjeseci. [...]" [neslužbeni prijevod]
13 Article 18 of Directive 93/104 is worded as follows: 
13 Članak 18. Direktive 93/104 glasi kako slijedi:
`1. (a) Member States shall adopt the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 23 November 1996, or shall ensure by that date that the two sides of industry establish the necessary measures by agreement, with Member States being obliged to take any necessary steps to enable them to guarantee at all times that the provisions laid down by this Directive are fulfilled. 
„1. (a) Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 23. studenoga 1996., ili osiguravaju da socijalni partneri najkasnije do tog datuma sporazumno utvrde potrebne mjere, s tim da su države članice obvezne poduzeti sve potrebne mjere koje im omogućuju da u svakom trenutku mogu jamčiti da su odredbe utvrđene ovom direktivom ispunjene.
(b) (i) However, a Member State shall have the option not to apply Article 6, while respecting the general principles of the protection of the safety and health of workers, and provided it takes the necessary measures to ensure that: 
(b) (i) Međutim, država članica ima mogućnost ne primjenjivati članak 6. ako se pridržava općih načela sigurnosti i zdravstvene zaštite radnika i ako je neophodnim mjerama osigurano da:
no employer requires a worker to work more than 48 hours over a 7-day period, calculated as an average for the reference period referred to in point 2 of Article 16, unless he has first obtained the worker's agreement to perform such work, 
poslodavac ne traži od radnika rad dulji od 48 sati unutar sedmodnevnog razdoblja izračunanog kao prosječno referentno razdoblje iz članka 16. točke 2., osim ako radnik nije izrazio suglasnost s takvim radom,
no worker is subjected to any detriment by his employer because he is not willing to give his agreement to perform such work, 
ni jedan radnik nije pretrpio štetu od svog poslodavca zato što nije bio spreman obavljati rad na taj način,
the employer keeps up-to-date records of all workers who carry out such work, 
poslodavac vodi ažurirane liste o radnicima koji obavljaju takav rad,
the records are placed at the disposal of the competent authorities, which may, for reasons connected with the safety and/or health of workers, prohibit or restrict the possibility of exceeding the maximum weekly working hours, 
te se liste dostavljaju nadležnim tijelima koja zbog sigurnosti i/ili zaštite zdravlja radnika mogu zabraniti ili ograničiti mogućnost prekoračenja maksimalnog broja radnih sati tjedno,
the employer provides the competent authorities at their request with information on cases in which agreement has been given by workers to perform work exceeding 48 hours over a period of seven days, calculated as an average for the reference period referred to in point 2 of Article 16. 
poslodavac nadležna tijela na njihov zahtjev izvješćuje koji su radnici izrazili spremnost raditi dulje od 48 sati tijekom sedmodnevnog razdoblja, izračunanog kao prosjek za referentno razdoblje iz članka 16. točke 2.
14 German labour law distinguishes between duty time (`Arbeitsbereitschaft'), on-call time (`Bereitschaftsdienst') and stand-by time (`Rufbereitschaft'). 
14 Njemačko radno pravo razlikuje dežurstvo („Arbeitsbereitschaft"), pripravnost („Bereitschaftsdienst") i rad po pozivu („Rufbereitschaft").
15 The three concepts are not defined by national legislation but their features derive from case-law. 
15 Ova tri koncepta nisu utvrđena nacionalnim propisima, već njihove značajke proizlaze iz sudske prakse.
16 Duty time (`Arbeitsbereitschaft') covers the situation in which the worker must make himself available to his employer at the place of employment and is, moreover, obliged to remain continuously attentive in order to be able to act immediately should the need arise. 
16 Dežurstvo („Arbeitsbereitschaft") obuhvaća situaciju kada radnik mora biti na raspolaganju svojem poslodavcu na radnom mjestu i, štoviše, dužan je ostati stalno pripravan kako bi mogao odmah djelovati u slučaju potrebe.
17 While a worker is on call (`Bereitschaftsdienst'), he must be present at a place determined by his employer, either on or outside the latter's premises, and must keep himself available to take up his duties if so requested by his employer but he is authorised to rest or occupy himself as he sees fit as long as his services are not required. 
17 Kad je radnik u pripravnosti („Bereitschaftsdienst"), treba biti prisutan na mjestu koje odredi njegov poslodavac, bilo unutar ili izvan radnih prostorija poslodavca i treba biti spreman preuzeti svoje dužnosti ako njegov poslodavac to zatraži, no dozvoljeno mu je odmarati se ili se baviti drugim stvarima prema vlastitom nahođenju sve dok njegove profesionalne usluge nisu potrebe.
18 Stand-by time (`Rufbereitschaft') is characterised by the fact that the worker is not obliged to remain waiting in a place designated by the employer: it is sufficient for him to be reachable at any time so that he may be called upon at short notice to perform his professional tasks. 
18 Rad po pozivu („Rufbereitschaft") karakterizira činjenica da radnik nije dužan ostati u pripravnosti na mjestu koje odredi poslodavac, već je dovoljno da se u svakom trenutku s njim može stupiti u kontakt kako bi ga se u kratkom roku moglo pozvati da obavi svoje profesionalne zadatke.
19 Under German labour law only duty time (`Arbeitsbereitschaft') is, as a general rule, deemed to constitute full working time. 
19 Prema njemačkom radnom pravu u pravilu se samo dežurstvo („Arbeitsbereitschaft") smatra punim radnim vremenom.
Conversely, both on-call time (`Bereitschaftsdienst') and stand-by time (`Rufbereitschaft') are categorised as rest time, save for the part of the time during which the worker has in fact performed his professional tasks. 
Nasuprot tome, pripravnost („Bereitschaftsdienst") i rad po pozivu („Rufbereitschaft") kategorizirani su kao vrijeme odmora, osim dijela vremena tijekom kojeg radnik zapravo obavlja svoje profesionalne zadatke.
20 The German legislation on working time and rest periods is contained in the Arbeitszeitgesetz (Law on Working Time) of 6 June 1994 (BGBl. 1994 I, p. 1170; `the ArbZG'), which was enacted to transpose Directive 93/104. 
20 Njemački propisi o radnom vremenu i vremenu odmora sadržani su u Arbeitszeitgesetz (Zakon o radnom vremenu) od 6. lipnja 1994. (BGBI. 1994 I, str. 1170., u daljnjem tekstu „ArbZG"), koji je donesen za prenošenje Direktive 93/104.
21 Paragraph 2(1) of the ArbZG defines working time as the period between the beginning and end of work, with the exception of breaks. 
21 Članak 2. stavak 1. ArbZG-a definira radno vrijeme kao razdoblje između početka i završetka rada, s izuzetkom stanki.
22 Paragraph 3 of the ArbZG provides: 
22 Članak 3. ArbZG-a predviđa:
`Employees' daily working time must not exceed eight hours. 
„Dnevno radno vrijeme zaposlenika ne smije biti dulje od osam sati.
It may be extended to a maximum of 10 hours but only on condition that an average 8-hour working day is not exceeded over 6 calendar months or 24 weeks.' 
Može se produljiti do najviše 10 sati, ali samo pod uvjetom da se prosječno osmosatno dnevno radno vrijeme ne prekorači tijekom šest kalendarskih mjeseci ili 24 tjedna."
23 Paragraph 7 of the ArbZG is worded as follows: 
23 Članak 7. ArbZG-a glasi kako slijedi:
`(1) Under a collective agreement, or a works agreement based on a collective agreement, provision may be made: 
„(1) Na temelju kolektivnog ugovora ili ugovora na razini poduzeća koji se temelji na kolektivnom ugovoru, moguće je:
1. by way of derogation from Paragraph 3, 
1. odstupajući od članka 3.
(a) to extend working time beyond 10 hours per day, even without offset, where working time regularly includes significant periods of duty time ("Arbeitsbereitschaft"), 
(a) produljiti radno vrijeme preko 10 sati dnevno, čak i bez naknade, kada radno vrijeme redovito uključuje značajna razdoblja dežurstva („Arbeitsbereitschaft"),
(b) to determine a different period of offset, 
(b) odrediti drukčije razdoblje naknade,
(c) to extend working time to 10 hours per day, without offset, for a maximum period of 60 days per year, 
(c) produljiti radno vrijeme na 10 sati dnevno, bez naknade, tijekom najviše 60 dana godišnje,
`Where, at the date of entry into force of this law, an existing collective agreement or one continuing to produce effects after that date contains derogating rules under Paragraph 7(1) and (2) ..., which exceed the maximum limits laid down in the provisions cited, those rules shall not be affected. 
„Ako na dan stupanja na snagu ovog zakona postojeći kolektivni ugovor ili onaj koji nastavlja proizvoditi učinke nakon toga dana sadržava pravila odstupanja na temelju članka 7. stavka 1. ili 2. [...], koja prelaze najveća ograničenja utvrđena u navedenim odredbama, ovaj zakon na takva pravila ne utječe.
Works agreements based on collective agreements are deemed equivalent to collective agreements such as those mentioned in the first sentence ...' 
Ugovori na razini poduzeća koji se temelje na kolektivnim ugovorima smatraju se istovjetnima kolektivnim ugovorima poput onih navedenih u prvoj rečenici [...]"
25 The Tarifvertrag über die Arbeitsbedingungen für Angestellte, Arbeiter und Auszubildende des Deutschen Roten Kreuzes (Collective agreement on working conditions for German Red Cross employees, workers and apprentices; `the DRK-TV') includes the following provision: 
25 Tarifvertrag über die Arbeitsbedingungen für Angestellte, Arbeiter und Auszubildende des Deutschen Roten Kreuzes (Kolektivni ugovor o uvjetima rada djelatnika, radnika i pripravnika Njemačkog Crvenog križa, u daljnjem tekstu: DRK-TV) između ostaloga predviđa: „Članak 14.
`Paragraph 14 Normal working time 
Uobičajeno radno vrijeme
(1) Normal working time, exclusive of breaks, shall be on average 39 hours (from 1 April 1990 38 and a half hours) per week. 
(1) Uobičajeno radno vrijeme iznosi prosječno 39 sati (38 i pol sati od 1. travnja 1990.) tjedno bez stanki.
As a general rule, the average weekly working time shall be calculated on the basis of a period of 26 weeks. 
U pravilu, uobičajeno tjedno radno vrijeme izračunava se na temelju razdoblja od 26 tjedana.
In the case of workers who work in rotas or on shifts a longer period may be set. 
U slučaju radnika koji svoj rad obavljaju naizmjenično ili u smjenama, može se odrediti dulje razdoblje.
(2) Normal working time may be extended ... 
(2) Uobičajeno radno vrijeme može se produljiti [...]
(a) to 10 hours per day (49 hours per week on average) if it regularly includes duty time ("Arbeitsbereitschaft") of at least 2 hours per day on average: 
(a) na 10 sati dnevno (prosječno 49 sati tjedno) ako redovito uključuje dežurstvo („Arbeitsbereitschaft") u prosjeku od najmanje 2 sata dnevno,
(b) to 11 hours per day (54 hours per week on average) if it regularly includes duty time ("Arbeitsbereitschaft") of at least 3 hours per day on average, 
(b) na 11 sati dnevno (prosječno 54 sata tjedno) ako redovito uključuje dežurstvo („Arbeitsbereitschaft") u prosjeku od najmanje 3 sata dnevno,
(c) to 12 hours per day (60 hours per week on average) if the employee must merely be present at the work-place in order to carry out his duties should the need arise. 
(c) na 12 sati dnevno (prosječno 60 sati) ako radnik mora samo biti prisutan na radnom mjestu kako bi mogao izvršiti svoje zadatke u slučaju potrebe. [...]
... (5) The employee shall be required, if so directed by his employer, to remain outside normal working hours in a particular place selected by the employer, from where he may be called to work if the need arises (on-call time, "Bereitschaftsdienst"). 
(5) Ako tako odredi njegov poslodavac, sd radnika se zahtijeva da ostane izvan uobičajenog radnog vremena na određenom mjestu koje odredi njegov poslodavac, odakle ga se može pozvati da odradi svoj posao u slučaju potrebe [pripravnost, („Bereitschaftsdienst")].
The employer may require such on-call service only when some work is expected but, on the basis of experience, work-free time will predominate. ...' 
Poslodavac može zahtijevati takvu pripravnost samo ako se očekuje određeni opseg posla, ali iz iskustva, u tom slučaju radi se o vremenu bez rada.
26 An observation in the following terms is made in respect of Paragraph 14(2) of the DRK-TV: 
26 Sljedeća napomena navodi se u pogledu članka 14. stavka 2. DRK-TV-a:
`Where Annex 2 concerning staff in the emergency and ambulance services applies, regard is to be had to the notice concerning Paragraph 14(2) of the [DRK-TV].' 
„U području primjene Priloga 2. o osoblju zaposlenom u službama hitne pomoći i službama sanitetskog prijevoza, treba voditi računa o poštovanju napomene u pogledu članka 14. stavka 2. [DRK-TV-a]." [neslužbeni prijevod]
27 Annex 2 includes special provisions under the collective agreement for staff in the emergency and ambulance services. 
27 Taj Prilog 2. obuhvaća posebne odredbe na temelju kolektivnog ugovora za osoblje zaposleno u službama hitne pomoći i službama sanitetskog prijevoza.
The relevant notice provides that the maximum weekly working time of 54 hours provided for in Paragraph 14(2)(b) of the DRK-TV is to be progressively reduced. 
U relevantnoj napomeni navodi se da maksimalno tjedno radno vrijeme od 54 sata predviđeno člankom 14. stavkom 2. točkom (b) DRK-TV-a treba postupno smanjivati.
As a consequence, with effect from 1 January 1993, provision is made for the maximum period to fall from 54 to 49 hours. 
Kao posljedica toga, s učinkom od 1. siječnja 1993., donesena je odredba o smanjenju maksimalnog razdoblja s 54 sata na 49 sati.
28 Seven cases have given rise to these references for a preliminary ruling. 
28 Sedam sporova su povod ovih zahtjeva za prethodnu odluku.
29 According to the documents available to the Court, the Deutsches Rotes Kreuz operates inter alia the land-based emergency service in a part of the Landkreis of Waldshut. 
29 Iz dokumenata kojima raspolaže Sud proizlazi da u okviru Deutsches Rotes Kreuz između ostaloga djeluje služba hitne pomoći na kopnu u dijelu Landkreisa Waldshut.
The Deutsches Rotes Kreuz maintains the stations at Waldshut (Germany), Dettighoffen (Germany) and Bettmaringen (Germany), which are manned round the clock, and a station at Lauchringen (Germany), which is manned for 12 hours per day. 
Deutsches Rotes Kreuz udružuje postaje Waldshut (Njemačka), Dettighoffen (Njemačka) i Bettmaringen (Njemačka), koje rade 24 sata dnevno, te postaju Lauchringen (Njemačka), koja radi 12 sati dnevno.
Land-based emergency rescue is carried out by means of ambulances and emergency medical vehicles. 
Hitna medicinska pomoć na kopnu provodi se primjenom sanitetskih vozila i vozila hitne medicinske pomoći.
An ambulance crew consists of two paramedics, whilst an emergency medical vehicle consists of an emergency worker and a doctor. 
Tim u vozilu sanitetskog prijevoza čine dvije medicinske sestre/medicinska tehničara, dok tim u vozilu hitne medicinske pomoći čini radnik hitne pomoći i liječnik hitne medicinske pomoći.
When they are alerted of an emergency, these vehicles go to the relevant place in order to provide medical assistance to the patients. 
U slučaju poziva zbog hitne situacije ova vozila odlaze do određenog mjesta kako bi se pacijentima pružila medicinska pomoć.
Subsequently, the patients are usually taken to hospital. 
Nakon toga se pacijenti u pravilu prevoze do bolnice.
30 Mr Pfeiffer and Mr Nestvogel were formally employed by the Deutsches Rotes Kreuz as emergency workers, whilst the other claimants in the main proceedings were still employed by that body at the time when their actions before the national court were commenced. 
30 B. Pfeiffer i K. Nestvogel bili su nekoć zaposleni u Deutsches Rotes Kreuz kao djelatnici hitne pomoći, dok su ostali tužitelji u glavnom postupku još uvijek bili zaposlenici te organizacije u trenutku podnošenja njihovih žalbi pred nacionalnim sudom.
31 The parties to the main proceedings are at odds in essence over whether, in calculating the period of maximum weekly working time, account should be taken of periods of duty time (`Arbeitsbereitschaft') which the workers concerned have been required to do in the course of their employment in the service of the Deutsches Rotes Kreuz. 
31 Stranke u glavnom postupku protive se u biti oko toga treba li, prilikom izračuna razdoblja maksimalnog tjednog radnog vremena, voditi računa o razdobljima dežurstva („Arbeitsbereitschaft") koje su dotični radnici trebali odraditi tijekom svojeg rada u organizaciji Deutsches Rotes Kreuz.
32 The actions brought by Mr Pfeiffer and Mr Nestvogel before the Arbeitsgericht Lörrach claim payment for hours they worked in excess of 48 hours per week. 
32 Predmet tužbi koje su B. Pfeiffer i K. Nestvogel podnijeli pred Arbeitsgericht Lörrach je zahtjev za plaćanje sati koje su proveli na radu, koji prelaze 48 sati tjedno.
They claim that they were wrongly required to work more than 48 hours per week on average from June 2000 to March 2001. 
Oni tvrde da se od njih pogrešno zahtijevalo da u prosjeku rade dulje od 48 sati tjedno u razdoblju od lipnja 2000. do ožujka 2001.
As a consequence, they asked the national court to order the Deutsches Rotes Kreuz to pay them DEM 4 335.45 gross (for 156.85 hours at the overtime rate of DEM 29.91 gross) and DEM 1 841.88 gross (for 66.35 hours at the overtime rate of DEM 27.76), together with interest for late payment. 
Od nacionalnog suda su stoga zatražili da organizaciji Deutsches Rotes Kreuz naloži da svakome od njih isplati bruto iznos od 4 335,45 DEM (za 156,85 sati prekovremenog rada po bruto stopi od 29,91 DEM) i bruto iznos od 1 841,88 DEM (za 66,35 sati prekovremenog rada po bruto stopi od 27,76 DEM), zajedno s kamatama za zakašnjelo plaćanje.
33 As regards the actions brought by the other claimants in the proceedings before the national court, they seek to determine the maximum period which they must work per week for the Deutsches Rotes Kreuz. 
33 Predmet tužbi koje su ostali tužitelji iz glavnog postupka podnijeli pred nacionalnim sudom jest utvrditi maksimalni broj sati koje tjedno moraju odraditi za Deutsches Rotes Kreuz.
34 The parties to the main proceedings agreed in their various contracts of employment that the DRK-TV should apply. 
34 Stranke u glavnom postupku usuglasile su se da se u njihovim različitim ugovorima u radu treba primjenjivati DRK-TV.
35 The Arbeitsgericht Lörrach found that, on the basis of the rules of the collective agreement, weekly working time in the emergency service operated by the Deutsches Rotes Kreuz was, on average, 49 hours. 
35 Arbeitsgericht Lörrach utvrdio je da je na temelju pravila kolektivnog ugovora tjedno radno vrijeme u službi hitne pomoći koja se provodi u okviru organizacije Deutsches Rotes Kreuz iznosilo prosječno 49 sati.
Normal working time was extended pursuant to Paragraph 14(2)(b) of the DRK-TV, given the obligation of those concerned to be available for duty (`Arbeitsbereitschaft') for at least 3 hours per day on average. 
Uobičajeno radno vrijeme bilo je produljeno sukladno članku 14. stavku 2. točki (b) DRK-TV-a, s obzirom na obvezu dotičnih stranaka da budu na raspolaganju da odrade dežurstvo („Arbeitsbereitschaft") od prosječno najmanje 3 sata dnevno.
36 The claimants in the main proceedings submit that the provision made by the Deutsches Rotes Kreuz to set weekly working time at 49 hours is unlawful. 
36 Tužitelji u glavnom postupku smatraju da su odredbe koje je donio Deutsches Rotes Kreuz o utvrđivanju tjednog radnog vremena na 49 sati nezakonite.
They rely in that connection on Directive 93/104 and on the judgment in Case C-303/98 Simap [2000] ECR I-7963. 
S tim u vezi, pozivaju se na Direktivu 93/104 i na presudu Suda od 3. listopada 2000., Simap (C-303/98, Zb., str. I.-7963.).