natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Timetable for accreditation and implementation of pilot AE measures 
Raspored akreditacija i provedbe pilot PO mjera
Month and Year 
Mjesec i godina
1st quarter of 2008 
1.kvartal 2008
Establishment of the Code of Good Agricultural Practice 
Uspostava Zakonika dobre poljoprivredne prakse
Training of trainers (programme and materials) 
Usavršavanje instruktora (program i materijali)
Preparation of promotion and publicity campaign 
Priprema promidžbe i kampanja za publicitet
Preparation of training methodology for potential beneficiaries 
Priprema metodologije usavršavanja za potencijalne korisnike
2nd - 3rd quarter of 2008 
i 3. kvartal 2008
Establishment of a monitoring system for data gathering on the monitoring and evaluation criteria defined in the programme 
Uspostava sustava praćenja za skupljanje podataka o praćenju i kriterij ocjenjivanja određen programom
Establish the premium calculations 
Uspostava izračuna premija
IPARD programme modification to incorporate the missing information on CGAP and providing a final technical measure sheet for the pilot AE measure 
Modifikacija IPARD programa za uključivanje informacija koje nedostaju o CGAP-u i pružanje konačnih tablica za tehničku mjeru u pilot PO mjeru
4th quarter of 2008 
kvartal 2008
Training of trainers 
Usavršavanje instruktora
Training of potential beneficiaries 
Usavršavanje potencijalnih korisnika
1st quarter of 2009 
kvartal 2009
National accreditation of the measure 
Nacionalna akreditacija za mjeru
2nd quarter of 2009 
kvartal 2009
Conferral of management 
Prijenos upravljanja
3rd quarter of 2009 
kvartal 2009
- Implementation of the pilot AE measure 
- Provedba pilot PO mjere
MAFWM, DSDRA, 2007 
MPRRR, URR, 2007
Summary of the Agri-Enviroment Sector Analysis Report 
Sažetak izvješća analize poljoprivredno - okolišnog sektora
The results of the Agri-Enviroment Sector Analysis has shown that environmental impact of Croatian agriculture is much greater than usually believed. 
Rezultati analize Poljoprivredno - okolišnog sektora pokazuju kako je učinak hrvatske poljoprivrede na okoliš puno veći nego što se mislilo.
The key stakeholders: 
Ključne interesne skupine:
farmers, advisors, local, regional and national administration and policy makers have hardly any information on AE. 
poljoprivrednici, savjetnici, lokalna, regionalna i državna administracija i tvorci politike imaju vrlo malo informacija o PO.
In addition, the prevailing attitude regarding agriculture, nature and environment, as well as farmers' knowledge and skills can not be seen as an asset for the introduction of AE, due to the lack of information and experience. 
Osim toga, trenutni odnos prema poljoprivredi, prirodi i okolišu, kao i znanja i vještine poljoprivrednika nisu sredstvo za uvođenje PO, zbog nedostatka informacija i iskustva.
Therefore, it was proposed to go for a two - site approach - to complement the site-specific AE pilot programme with a horizontal measure focused on information transfer and education. 
Zbog toga, predlaže se dvojaki pristup tako da se osim uvođenja poljoprivredno-okolišnih mjera na pilot područjima, uvede i horizontalna mjera prijenosa informacija i obrazovanja.
Information transfer and education has to address key stakeholders (farmers, advisors, nature conservationists and regional and local administration) in all Croatian counties and particular in proposed pilot sites. 
Mjera prijenosa informacija i obrazovanja mora biti usmjerena prema ključnim ciljnim skupinama (poljoprivrednicima, poljoprivrednim savjetodavcima, udrugama za očuvanje prirode te regionalnoj i lokalnoj upravi) i potrebno ju je provesti u svim hrvatskim županijama, a posebno u predloženim pilot područjima.
The site specific measures were designed to address two major problems of Croatian agriculture - decline of biodiversity on grassland and environmental degradation caused by inappropriate agriculture practices on arable land. 
Mjere na pilot područjima namijenjene su rješavanju dvaju ključnih problema hrvatske poljoprivrede - smanjenju biološke raznolikosti na travnjacima i degradaciji okoliša do koje dolazi uslijed primjene neodgovarajućih agro-tehničkih mjera na oraničnim površinama.
The three site-specific measures proposed are (see details in chapter ): 
Slijedom ovoga, predložene su ogledne POP mjere na tri područja (vidi pojedinosti u poglavlju ):
Grassland maintenance and protection in Velebit Nature Park with the objective of preventing further natural succession on species-rich grasslands; preserving or enhancing the current amount of valuable grassland habitats listed in the annexes of the Council Habitats (92/43/EEC) Directive; preventing landscape value declining by losing open landscapes and protecting karst biodiversity and fragile underground ecosystems. 
Održavanje i zaštita travnjaka u Parku prirode Velebit s ciljem sprečavanja daljnjeg zaraštavanja travnjaka bogatih biljnim i životinjskim vrstama; očuvanja ili povećanja postojećih vrijednih staništa travnjaka koja su navedena u dodacima Direktive o staništima (92/43/EEC); sprečavanja opadanja krajobraznih vrijednosti zbog gubitka otvorenih krajolika, te s ciljem zaštite biološke raznolikosti krškog područja i ranjivih podzemnih eko-sustava.
A grassland pilot measure in Lonjsko Polje Nature Park with the objective of restoring and maintaining wetland grassland as a habitat for endangered habitat types and species included in the annexes of the Council Habitats (92/43/EEC) and Birds (79/409/EEC) Directives. 
Ogledna mjera za travnjake u Parku prirode Lonjsko polje s ciljem obnove i održavanja močvarnih travnjaka kao staništa za ugrožene vrste koje u njemu obitavaju, a koje su navedene u dodacima Direktive o staništima (92/43/EEC) i Direktive o pticama (79/409/EEC).
An arable farming pilot measure in Zagrebačka County aimed at the reduction of existing and prevention of possible future negative environmental impacts arising from adverse agricultural practices as well as increasing biodiversity value on arable land and preserving its characteristic mosaic landscape. 
Ogledne mjere na oraničnim površinama u Zagrebačkoj županiji imaju za cilj smanjiti postojeće i spriječiti moguće buduće negativne učinke na okoliš do kojih dolazi uslijed neodgovarajuće poljoprivredne prakse, te povećati vrijednosti biološke raznolikosti na oranicama i očuvati karakterističan mozaički krajobraz Zagrebačke županije.
Code of Good farming practices 
Načela dobre poljoprivredne prakse
Croatia does not yet have a Code of Good Agricultural Practices (CGAP). 
Hrvatska nema Načela dobre poljoprivredne prakse (NDPP, engl. CGAP).
This document makes the baseline of AE programme. 
Ovaj dokument predstavlja okosnicu svakog poljoprivredno-okolišnog programa.
It provides the reference on what is considered to be good farming practices in a country and what can be considered as additional services that farmers undertake for society and that should be paid for through the AE subsidies. 
On jest referenca za ono što se smatra dobrom poljoprivrednom praksom u nekoj zemlji i onog što je moguće smatrati dodatnim uslugama koje poljoprivrednici pružaju društvu, a što bi trebalo plaćati kroz poljoprivredno-okolišne poticaje.
Due to the lack of CGAP in Croatia it was not possible to clearly define the “pilot actions" going beyond the "mandatory standards" and make “bullet-proof” AE payment calculations. 
Budući da u Hrvatskoj ne postoje Načela dobre poljoprivredne prakse, u okviru ovog projekta nije bilo moguće jasno definirati “ogledne mjere" koje premašuju "obavezne standarde dobre poljoprivredne prakse", te izraditi precizne izračune za poljoprivredno-okolišne poticaje.
In order to be able to implement pilot AE measures within IPARD programme MAFWM will prepare good farming practice guidelines directed toward chosen measures implementation. 
Kako bi se provele ogledne PO mjere u okviru IPARD programa MPRRR će pripremiti smjernice dobre poljoprivredne prakse usmjerene prema izabranim mjerama provedbe.
Pilot AE measures (see chapter ) will be implemented in three defined area (Nature Park Velebit, Lonjsko polje and Zagreb County) and will be focused on grassland preservation and maintenance and arable land. 
Ogledne PO mjere (vidi poglavlje ) bit će provedene u tri određena područja (Park prirode Velebit, Lonjsko polje i Zagrebačka županija) i bit će usmjerene na očuvanje travnjaka i održavanje oranične zemlje.
Guidelines will include minimum technological standards in the sense of good agricultural practice as basis for evaluation of actions taken by voluntary participants in AE programme and calculation of payments. 
Smjernice će uključivati minimalne tehnološke standarde u smislu dobre poljoprivredne prakse kao temelja za ocjenjivanje radnji koje poduzimaju dobrovoljni sudionici PO programa i za izračun plaćanja.
In the guidelines preparation process experts from CAEI and Agricultural faculty will be included. 
U proces pripreme smjernica bit će uključeni stručnjaci HZPSS-a i Agronomskog fakulteta.
Planned time framework for elaboration of guidelines is beginning 2008 at latest. 
Planirani vremenski okvir za izradu smjernica je najkasnije početak 2008.
Within the framework of PHARE 2005 project „Institutional Capacity Building and Support for Implementation of SAPARD/IPARD Programme in Croatia“ technical assistance related to CGAP and implementation of AE measures is envisaged. 
U okviru projekta PHARE 2005 „Institucionalno jačanje kapaciteta i potpora provedbi SAPARD/IPARD programa u Hrvatskoj“ predviđena je tehnička pomoć vezana za CGAP i provedbu PO mjera.
Project implementation started in October 2007. 
Provedba projekta je počela u listopadu 2007.
After experience in implementation of AE measures is gained, both on administrative and beneficiary level, further elaboration of CGAP, in accordance with future AE measures, will be elaborated. 
Nakon iskustva u provedbi PO mjera, na upravnoj i korisničkoj razini, bit će razrađena daljnja razrada CGAP-a, sukladno s budućim PO mjerama.
Efficiency of inputs 
Učinkovitost inputa
Exceptionally high consumption of fertilisers and pesticides in Croatia on one hand and quite low yields on the other hand indicate inappropriate management practices. 
Izuzetno visoka potrošnja mineralnih gnojiva i pesticida u Hrvatskoj s jedne, i prilično niski prinosi s druge strane ukazuju na neodgovarajuće postupke gospodarenja.
Nutrient and pesticide efficiency score low both from the environmental and economic point of view. 
Učinkovitost hraniva i pesticida vrlo je niska i s okolišne i s gospodarske točke gledišta.
Consequently, a substantial portion of these must be ending up in the environment, causing pollution and biodiversity decline. 
Slijedom toga, znatan dio i jednih i drugih mora završiti u okolišu, čime se uzrokuje onečišćenje i opadanje biološke raznolikosti.
Nitrogen recovery by crops (efficiency) in the period 2001 - 2003 is assessed to have been 42%. 
Procjenjuje se da je iznošenje dušika kroz biljnu proizvodnju (učinkovitost) u razdoblju od 2001. do 2003. iznosila 42%.
According to the Agency for Environment Protection, the annual nitrogen surplus of Croatian agriculture in the period 2000 - 2003 was 39.000 - 67.000t. 
Prema Agenciji za zaštitu okoliša, godišnji višak dušika u hrvatskoj poljoprivredi u razdoblju od 2000. do 2003. iznosio je 39.000-67.000 t.
However, a nitrogen budgeting calculation for Croatian agriculture in the period 2001 - 2003 suggests that this surplus is substantially higher about 124.000 t N/ha, resulting in a surplus of 155 kg N/ha of UAA. 
No, izračun bilance dušika za hrvatsku poljoprivredu u razdoblju od 2001. do 2003. upućuje da je taj višak znatno viši, oko 124.000 t N po ha, što daje višak od 155 kg N po ha korištenog poljoprivrednog zemljišta.
About 40% of this nitrogen is lost into water and 27% into the atmosphere, while 52% is retained in the soil. 
Oko 40% ovog dušika odlazi u vodu, 27% odlazi u atmosferu dok se 52% zadržava u tlu.
The huge disparity between these two calculations is most probably because the Agency for Environment Protection calculation is based on the crop N output on the non-existing 3,14 million ha of agricultural land resulting in a lower N surplus . 
Do velike razlike između ova dva izračuna vjerojatno je došlo stoga što se izračun AZO-a temelji na biljnoj proizvodnji s nepostojećih 3,14 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta zbog čega dolazi do manje vrijednosti viška dušika.
Croatia's policies efforts on nutrient pollution control are focused on aligning national legislation with the EU. 
Napori hrvatske politike vezani za zagađenje hranjivim tvarima su usredotočeni na usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s EU.
Regulations controlling negative environment impacts due to nutrients derived from agriculture are at an early stage of development. 
Propisi kojima se kontroliraju negativni učinci na okoliš hranjivih tvari koje proizlaze iz poljoprivrede su u vrlo ranoj fazi razvoja.
Croatia is currently preparing amendments on the Law on Fertilizers and Soil which will prescribe use of fertilizers "in accordance with the principles/code of good agricultural practice". 
Hrvatska trenutno priprema izmjene i dopune Zakona o gnojivima i poboljšivačima tla kojima je regulirano korištenje gnojiva “u skladu s načelima/kodeksom dobre poljoprivredne prakse".
Current Law regulates quality, quality control, labeling, trade and inspection of livestock manure, fertilizers and soil improvers. 
Sadašnji Zakon regulira kvalitetu, kontrolu kvalitete, označavanje, trgovinu i inspekciju stočnog gnojiva, umjetnih gnojiva i poboljšivača tla.
The Ordinance on the Protection of Agricultural Land from Contamination by Harmful Substances wich includes some elements of CGAP, prescribes maximum allowed quantities of liquid manure that can be spayed per year (60 m³/ha). 
Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od kontaminacije štetnim supstancama koji uključuje neke elemente CGAP-a, propisuje maksimalne dozvoljene količine tekućeg gnojiva koje se može rasprostirati godišnje (60 m³/ha).
It defines ban on liquid manure applicatrion in certain conditions (i.e. on agricultural land covered by snow or frozen land, in coastal zone, at watercourses up to 10 m distance, etc). 
Njime je regulirana zabrana primjene tekućeg gnojiva u određenim uvjetima (npr. na poljoprivrednom zemljištu pokrivenom snijegom ili na smrznutom tlu, u obalnoj zoni, na do 10 m udaljenosti od vodenih tokova, itd.).
The Law on Agricultural Land prescribes measures for protecting land against adverse agricultural practice, regulates the application oh harmful substance to the soil and enquires that agricultural land is well managed. 
Zakon o poljoprivrednom zemljištu propisuje mjere za zaštitu tla od različitih poljoprivrednih praksi, regulira primjenu štetnih supstanci na tlu i traži dobro gospodarenje poljoprivrednim zemljištem.
The transposition of EU nitrate directive into national legislation is planed for 2008. 
Uključivanje EU direktive o nitratima u nacionalno zakonodavstvo planira se za 2008.
Nitrogen budget of Croatian agriculture in period 2001 - 2003 
Bilanca dušika u poljoprivredi Hrvatske u razdoblju 2001 - 2003
Average 2001 - 2003 
Prosjek 2001 - 2003
kg N ha UAA 
kg N ha korišteno poljoprivredno zemljište
kg N ha arable land 
kg N ha na oranicama
N inputs 
N unos
Inorganic fertilisers 
Mineralna gnojiva
Livestock manure 
Organska gnojiva
Biological nitrogen fixation 
Biološka fiksacija dušika
Atmospheric deposition 
Atmosfersko taloženje
Seeds and planting material 
Sjeme i sadni materijal
Organic fertilisers 
Komercijalna organska gnojiva
N outputs 
N iznos
Harvested crops 
Kroz usjeve s oranica
Harvested grass forage crops 
Kroz krmne usjeve
N efficiency % 
N učinkovitost %
N surplus 
N višak
Losses 
Gubici
Loss to atmosphere 
Gubitak u atmosferu
Loss to water 
Gubitak u vodu
Retained in soil 
Zadržano u tlu
DSDRA, AE study 
URR, POP studija
Air and climate 
Zrak i klima
In the period 2001 - 2003 Croatian farming emitted on average 3,8 Mt CO2 equivalents per year and the damage to the air caused by greenhouse gases and atmospheric pollutants is assessed to have been 357 million EUR per year. 
U razdoblju od 2001. do 2003., hrvatska je poljoprivredna proizvodnja emitirala u prosjeku ekvivalent od 3,8 milijuna tona CO2 godišnje dok se procjenjuje da je zagađenje zraka uzrokovano stakleničkim plinovima i atmosferskim zagađivačima iznosilo 357 milijuna EUR godišnje.
However, due to the transboundary nature of the pollutants, only 35% of this damage is taking place in Croatia. 
No, budući da onečiščujuće tvari ne poznaju granica, samo 35% ovog zagađenja događa se u Hrvatskoj.
Croatia has signed Kyoto Protocol on 11th March 1999 as a 78 signatory country. 
Hrvatska je potpisala Kyoto protokol 11. ožujka 1999. kao 78. zemlja potpisnica.
On the 12th meeting of Conference of parties in the Framework Convention of UN in relation to climatic changes (UNFCCC) in November 2006 in Nairobi, decision was brought by which Croatia is regarding specific conditions upon green - house gasses emission before and after 1990, and which is emerging from the power system structure within the borders of ex Yugoslavia. 
Na 12. Konferenciji stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) u studenom 2006. u Nairobiju, donesena je Odluka prema kojoj su Hrvatskoj priznate specifične okolnosti emisije stakleničkih plinova prije i poslije 1990., a koje proizlaze iz strukture energetskog sustava u sklopu bivše države.
Pursuant to that decision, Croatia has been allowed to increase an amount of 31,7 Mt of CO2 of total emissions of green house gasses in 1990 for additional 3,5 Mt of CO2, because of establishing rate of the CO2 emissions in the basic year. 
U skladu s tom odlukom, Hrvatskoj je dopušteno povećanje iznosa od 31,7 milijuna tona CO2 od ukupne emisije stakleničkih plinova u 1990 za dodatnih 3,5 milijuna tona CO2, zbog utvrđivanja iznosa emisije CO2 u osnovnoj godini.
Adoption of this decision shall have enabled the beginning of the ratification procedure of Kyoto protocol in Croatian Parliament in April 2007, by which the Republic of Croatia will have accepted an obligation task on decreasing of green - house gasses emissions for 5% in the first period required from 2008 to 2012, concerning base year. 
Usvajanje ove odluke će omogućiti početak postupka ratifikacije Kyoto protokola u Hrvatskom saboru u travnju 2007, čime će RH prihvatiti obvezu smanjivanja emisije stakleničkih plinova za 5% u prvom razdoblju od 2008. do 2012., što se tiče osnovne godine.
Croatia in harmony with National Strategy for the Environmental Protection and with National Plan for Interacting with the Environment (OG, 46/02) is implementing measures for decreasing of emissions of the green - house gasses with the purpose of fulfilling obligations established in Annex B of Kyoto Protocol. 
Hrvatska u skladu s Nacionalnom strategijom za zaštitu okoliša i Nacionalnim planom djelovanja na okoliš (NN, 46/02) provodi mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova sa svrhom ispunjavanja obveza utvrđenih u dodatku B Kyoto protokola.
The ammonia emissions originating from agriculture represent 60% of total ammonia emissions in Croatia, while nitrous oxide makes up 53% and methane 21% of total emissions. 
Emisije amonijaka iz poljoprivrede predstavljaju 60% ukupnih emisija amonijaka u Hrvatskoj, dok dušični oksid i metan čine 53% odnosno 21% ukupnih emisija.
Livestock Breeding Law (OG 70/97) and amendments to Livestock Breeding Law (OG 132/06) are stipulated obligation for proper procedure with stable manure. 
Zakon o stočarstvu (NN 70/97) i dopune i izmjene Zakona o stočarstvu (NN 132/06) propisuju obveze za pravilno postupanje s organskim gnojivom.
Therefore, Directorate for Agricultre at MAFRD plans to adopt, during 2008, an Ordinance of Good Agricultural Practice on Manure Use and stipulate Codes of Good Agricultural Practice which shall be respected by all farmers. 
Zbog toga, Uprava za poljoprivredu pri MPRRR-u planira usvojiti, tokom 2008, Pravilnik dobre poljoprivredne prakse o korištenju gnojiva i propisati Kodeks dobre poljoprivredne prakse kojeg će se pridržavati svi farmeri.
It will prescible tehnical-tehnological conditions that have to be fulfilled in objects for collecting of manure (dunghill, manure pit, pits for manure and lagoons) and by equipment for processing and handling of manure.These measure are expected to contribute to reduction of ammonia emissions. 
Propisivat će tehničko-tehnološke uvjete koji trebaju biti ispunjeni u objektima za skupljanje gnojiva (gnojište, jama za stajsko gnojivo, te laguna) te opreme za preradu i gospodarenje gnojivom. Očekuje se kako će te mjere doprinijeti smanjenju emisije.
In the IPARD measure „ Investments in agricultural holdings to restructure and to upgrade to Community standards“ investment will be allowed in milk, meat and egg sector with the condition of manure management compliance with Community standards. 
U IPARD mjeri „ Ulaganja u poljoprivredna gospodarstva za restrukturiranje i unaprjeđenje sa standardima Zajednice“ bit će dozvoljena ulaganja u sektor mlijeka, mesa i jaja uz uvjet da gospodarenje gnojivom bude usklađeno sa standardima Zajednice.
Water 
Voda
Croatia lacks a comprehensive system of water quality monitoring, resulting in inconsistent and poor data. 
Hrvatskoj nedostaje sveobuhvatan sustav praćenja kvalitete vode, zbog čega su podaci nedosljedni i slabi.
While the quality of fresh water is monitored to a degree by state-owned company Croatian Waters, there is no systematic monitoring of the coastal water - only some basic testing is being practiced for the region of Dalmatia. 
Iako kvalitetu slatke vode uglavnom prati javna ustanova Hrvatske vode, ne postoji sustavno praćenje morske vode - osim nekih osnovnih ispitivanja koja se provode za dalmatinsku regiju.
A comprehensive database of information on nitrogen levels in lakes is not yet available and systematic groundwater monitoring exists only in the city of Zagreb. 
Sveobuhvatna baza podataka s podacima o razini dušika u jezerima još uvijek nije dostupna, a sustavno praćenje podzemnih voda postoji samo u gradu Zagrebu.
In addition, both Croatian surface and drinking water quality is assessed using fewer parameters than recommended by the World Health Organization or signed conventions. 
Pored toga, u Hrvatskoj se kvaliteta površinske i vode za piće ocjenjuje s manje parametara od onih koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija ili međunarodne konvencije.
Statistics on the share of agriculture in total soil and water pollution are not available. 
Statistički podaci o udjelu poljoprivrede u ukupnom zagađenju tla i vode ne postoje.
Data from the Croatian Water Resources Management Plan indicate that agriculture accounts for more than 90% of the total nitrogen pressure on Croatian water resources each year. 
Podaci iz Vodnogospodarske osnove upućuju da je poljoprivreda odgovorna za više od 90 posto ukupnog pritiska dušika na hrvatske vode.
Croatian agriculture threatens water resources primarily through the use of atrazine and nitrogen applications above 150 kg N/ha. 
Poljoprivreda ugrožava hrvatske vode prvenstveno kroz primjenu atrazina i dušika u količinama većima od 150 kg N ha.
Both atrazine and nitrates are regularly found in excessive concentrations in Croatian water resources. 
U vodama Hrvatske, atrazin i nitrati se redovito pronalaze u previsokim koncentracijama.
The nitrogen content of the major rivers of the Danube basin, which is also Croatia's most intensive agricultural area, fails to meet the prescribed quality for the rivers. 
Udio dušika u rijekama podunavskog sliva, koji je ujedno i najintenzivnije poljoprivredno područje u Hrvatskoj, ne ispunjava propisanu kvalitetu vode za rijeke.
The eutrophication process has been enhanced in most Croatian lakes and their phosphorus content is far above the prescribed parameters for the second water category, ranging from category III-V. 
Proces eutrofikacije je pojačan u većini hrvatskih jezera, a sadržaj fosfora u njima je znatno iznad propisanih parametara za drugu kategoriju voda (jezera) i kreću se u rasponu od treće do pete kategorije.