natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) export of agricultural products (annex 2 and 3 to the 2009 brochure) 
d) izvoz poljoprivrednih proizvoda (dodatak 2 i 3 brošure iz 2009.)
number and size/capacity of family agricultural holdings 
broj i veličina / kapacitet OPG
According to the data from the Register of Agricultural Holdings of the Paying Agency for Agriculture, Fisheries and Rural Development, on 31 December 2011 more than half of agricultural holdings used less than 3 ha of agricultural land (56.3% of the total number of registered holdings uses on average 1.2 ha of agricultural land per holding), 39.1% of registered agricultural holdings uses from 3 to 20 ha of agricultural land (they use 6.6 ha of agricultural land on average), while only 4.6% of registered agricultural holdings user over 20 h of agricultural land. 
Prema podacima Upisnika poljoprivrednih gospodarstva Agencije za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju na dan 31.12.2011. godine više od polovice poljoprivrednih gospodarstava koristi manje od 3 ha poljoprivrednog zemljišta (56,3 % od ukupnog broja gospodarstava upisanih u Upisnik u prosjeku koristi 1,2 ha poljoprivrednog zemljišta po gospodarstvu), 39,1% poljoprivrednih gospodarstava upisanih u Upisnik koristi od 3 do 20 ha poljoprivrednog zemljišta (u prosjeku koriste 6,6 ha poljoprivrednog zemljišta) dok svega 4,6% poljoprivrednih gospodarstava upisanih u Upisnik koristi više od 20 ha poljoprivrednog zemljišta.
According to the organizational form in the Register of Agricultural Holdings of the Paying Agency for Agriculture, Fisheries and Rural Development on 31 December 2011, 162,833 agricultural holdings operated as family agricultural holdings. 
Prema organizacijskom obliku u Upisniku poljoprivrednih gospodarstva Agencije za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju na dan 31.12.2011. godine 162.833 poljoprivrednih gospodarstava poslovalo je kao OPG.
According to the CBS data, 1,326 thousand ha of agricultural land was used in Croatia in 2011. 
Prema podacima DZS u 2011. godini u RH korišteno je 1.326 tisuća ha poljoprivrednog zemljišta.
There were 446 thousand cattle and 1,233 thousand pigs in Croatia in 2011. 
U 2011. godini u RH bilo je 446 tisuća goveda i 1.233 tisuća svinja.
Last year Croatia exported agricultural food products whose value amounted to USD 1,592.4 million, and in the same period Croatia imported agricultural food products whose value amounted to USD 2,620.9 million. 
U prošloj godini Hrvatska je izvezla poljoprivredno prehrambenih proizvoda u vrijednosti 1.592,4 milijuna USD dok je istovremeno u RH uvezeno poljoprivredno prehrambenih proizvoda u vrijednosti 2.620,9 milijuna USD.
Italy (share in the total value of agricultural food product export from Croatia 10.24 %), 
Italija (udio u ukupnoj vrijednosti izvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda iz RH 10,24 %),
Slovenia (share in the total value of agricultural food product export from Croatia 9.95 %), 
Slovenija (udio u ukupnoj vrijednosti izvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda iz RH 9,95 %),
Serbia (share in the total value of agricultural food product export from Croatia 7.04 %), 
Srbija (udio u ukupnoj vrijednosti izvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda iz RH 7,04 %) i
To the best of my knowledge, in the previous period you paid relatively high incentives to farmers - what are the numbers now, have you shifted to the EU system of regional payment, what will happen in 2014 and the period that is to come? 
Prema mojim saznanjima u dosadašnjem razdoblju ste poljoprivrednicima isplaćivali prilično visoke iznose poticaja - kakve su sada brojke, jeste li već prešli na EU sustav regionalnog plaćanja, što će se dogoditi 2014. i u razdoblju koje slijedi ?
From this year (2012), the national SPS model of direct payments very similar to the EU model (national CAP-like scheme) is being implemented, granting the rights to the users based on the requests submitted in the current year. 
Od ove godine (2012.) započelo se s primjenom nacionalnog SPS modela izravnih plaćanja koji je vrlo sličan EU modelu (national CAP-like scheme) uz dodjelu prava korisnicima na temelju zahtjeva podnesenih u ovoj godini.
It is planned to keep two production coupled items (premiums for nursing cows - 100% and premiums for sheep and goats - 50%) under the SPS model, as well as to differentiate the levels of direct payments between meadows and pastureland on one side and all the other categories of using agricultural land on the other. 
Predviđeno je zadržavanje dviju proizvodno vezanih stavaka (premije za krave dojilje-100% te premije za ovce i koze-50%) unutar SPS modela te diferencijacija razine izravnih plaćanja između livada i pašnjaka s jedne strane i svih ostalih kategorija korištenja poljoprivrednog zemljišta s druge strane.
What will change after accession to the EU? 
Što će se promijeniti nakon pristupanja EU ?
What is the structure of agricultural producers (several large holdings, several large commercial family farms and a lot of small ones) 
Kakva je struktura poljoprivrednih proizvođača (nekoliko velikih holdinga, nekoliko velikih komercijalnih obiteljskih gospodarstava i puno malih ?)
According to the Farm Structure Survey, there were 232,990 agricultural holdings in the Republic of Croatia in 2010, which used 1,315 thousand ha of agricultural land. 
Prema podacima Istraživanja o strukturi gospodarstva (FSS) 2010. godine u Republici Hrvatskoj bilo je 232.990 poljoprivrednih gospodarstava koja su koristila 1.315 tisuća ha poljoprivrednog zemljišta.
I N T E R N A L D O C U M E N T Management plan - TRAWLING 
I N T E R N I D O K U M E N T Plan upravljanja - KOĆARENJE
Draft 
Radna verzija
July 2012 
Srpanj, 2012.
Schematic overview of the preparation and the contents of management plan 
Shematski prikaz izrade i sadržaja plana upravljanja
permanent 
trajno
Surface km2 
Površina km2
under 1 NM 
do 1 NM
under NM 
do NM
Temporary 
Privremeno
DETERMINING THE FRAME OF THE 
ODREĐIVANJE OKVIRA
MANAGEMENT PLAN 
PLANA UPRAVLJANJA
ESTABLISHING AND HARMONIZING ACTIVITIES WITH ALL STAKEHOLDERS 
DOGOVARANJE I USKLAĐIVANJE AKTIVNOSTI SA SVIM DIONICIMA
GATHERING DATA AND EVALUATION OF THE STATE 
PRIKUPLJANJE PODATAKA I OCJENA STANJA
EVERY 3 TO 5 YEARS 
SVAKIH 3 DO 5 GODINA
DEFINING THE OBJECTIVES OF THE PLAN 
DEFINIRANJE CILJEVA PLANA
DEFINING INDICATORS AND REFERENCE POINTS 
DEFINIRANJE INDIKATORA I REFERENTNIH TOČAKA
ESTABLISHING MEASURES AND DEADLINES TO ACHIEVE THE OBJECTIVES 
ODREĐIVANJE MJERA I ROKOVA KOJIMA ĆE SE POSTIĆI CILJEVI
ESTABLISHING AND CONTROLLING THE IMPLEMENTATION OF MEASURES 
USPOSTAVA I KONTROLA PROVOĐENJA MJERA
ANNUAL 
GODIŠNJE
MONITORING OF THE STATE 
PRAĆENJE (MONITORING) STANJA
SHORT-TERM ASSESSMENT OF THE IMPACT OF MEASURES AND THEIR ADJUSTMENT 
KRATKOROČNA PROCJENA UČINKA MJERA I NJIHOVA PRILAGODBA
LONG-TERM ASSESSMENT OF THE IMPACT OF MEASURES AND THEIR ADJUSTMENT 
DUGOROČNA PROCJENA UČINKA MJERA I NJIHOVA PRILAGODBA
MANAGEMENT PLAN FRAMEWORK 
OKVIR PLANA UPRAVLJANJA
There are two types of bottom trawls in the Republic of Croatia: benthic trawl nets and coastal trawl nets (tartana). 
U Republici Hrvatskoj postoje dvije vrste pridnenih koća: pridnena povlačna mreža - koća i obalna pridnena koćica (tartana).
Although both tools are categorized as other bottom trawls - OTB in the European regulations, the legislation of the Republic of Croatian only refers to the first type (benthic trawl net) as a trawl in the strict sense of the word. 
Iako po europskoj regulaciji oba ova alata spadaju u kategoriju pridnenih koća (otter bottom trawl - OTB), u zakonskoj regulativi RH samo prva (pridnena povnačna mreža - koća) se naziva koćom u pravom smislu te riječi.
This Management Plan does not refer to the tartana net. 
Ovaj Plan upravljanja se ne odnosi na mrežu tartanu.
In the Republic of Croatia two types of bottom trawls are used for demersal species and a special trawl for catching cephalopods. 
U RH se koriste dvije vrste pridnenih koća: koća za lov pridnenih vrsta, te posebna koća za lov glavonožaca.
Pursuant to the provisions of GFCM and the EU acquis (EC No 1967/2006), the minimum mesh size is 40 mm and the Republic of Croatia must harmonize its national legislation with the provisions of these regulations. 
Sukladno odredbama GFCM-a, kao i pravne stečevine EU (EC No 1967/2006), zabranjen je rad koćom manjeg oka mrežnog tega od 40 mm, te RH treba uskladiti odredbe nacionalnog zakonodavstva s ovim propisima.
Thus this Management plan shall not refer to this bottom trawl. 
Iz navedenog razloga, ovaj Plan upravljanja se ne odnoosi na ovu pridnenu koću.
The area covered by this Management Plan is the entire fishing sea of the Republic of Croatia, which according to the GFCM division encompasses GSA 17 and a small part of GSA 18. 
Područje koje obuhvaća ovaj Plana upravljanja je cijelo ribolovno more RH, koje prema GFCM podjeli obuhvaća GSA 17, te samo jedan mali dio GSA 18.
INTRODUCTION 
UVODNI DIO
MANAGEMENT PLAN 
PLAN UPRAVLJANJA
FOR PELAGIC SPECIES EXPLOITED WITH SMALL OILY FISH PURSE SEINE NETS 
ZA PELAGIČNE VRSTE KOJE ISKORIŠTAVAJU MREŽE PLIVARICE ZA ULOV SITNE PLAVE RIBE
Fleet 
Flota
Despite the aforementioned distribution of the fishing fleet, the majority of fishing performed by Croatian vessels takes place in the area between Istria and the central-Dalmatian islands. 
Usprkos navedenoj distribuciji ribolovne flote, glavnina ribolova hrvatskih plovila se odvija na području od Istre do srednjodalmatinskih otoka.
Traditionally, the Croatian seiner fleet is generally comprised of small oily fish seiners using artificial lighting to attract fish closer to the sea surface. 
Prema tradiciji hrvatsku plivarčarsku flotu u globalu čine plivarice za ulov sitne plave ribe koje se pri ulovu služe rasvijetlim tijelom kako bi privukle ribu bliže površini mora.
Small oily fish purse seine net fishing is permitted and implemented throughout the sea fishing territory of the Republic of Croatia, divided into administrative fishing zones and subzones, in accordance with the Ordinance on borders in the sea fishing territory of the Republic of Croatia (The Official Gazette of the Republic of Croatia, no. 
Ribolov plivaricom za ulov sitne plave ribe dozvoljen je i obavlja se na čitavom ribolovnom moru Republike Hrvatske, koje je administrativno podijeljeno na ribolovne zone i podzone kao što je i dano u pravilniku o granicama u ribolovnom moru Republike Hrvatske (NN br.
74/94, 57/96, 46/97 - consolidated text and 48/05). 
74/94, 57/96, 46/97 - pročišćeni tekst i 48/05).
The permitted lighting power per vessel in the A, E, F, and G fishing zones is up to 10000 W for electric lighting, and 10000 candelas for gas lanterns, while there are no light brightness limitations for other fishing zones. 
U ribolovnim zonama A, E, F i G se smije koristiti svjetlo snage do 10000 W kod električnih rasvjetnih tijela te 10000 kandela kod plinskih ferala po plovilu, dok u ostalim ribolovnim zonama nema ograničenja jakosti svjetla.
Closing the bottom of the net prevents the fish from escaping and makes it possible to catch them (Figure 1). 
Samim zatvaranjem dna mreže se spriječava bježanje ribe i tako omogućava ulov (Slika 1.).
The maximum length of purse seine nets permitted by Croatian regulations currently in force is 800 meters, and the maximum allowed height is one quarter of the net's length, except for seine nets used for tuna fishing. 
Najveća dopuštena dužina plivarica po trenutno važećim hrvatskim nacionalnim propisima je 800 metara, a najveća dopuštena visina je jedna četvrtina armane mreže, osim plivarica tunolovki.
The size of mesh sides ranges from a minimum of 8 mm to a maximum of 10 mm. 
Veličine jedne stranice oka je od najmanje 8 mm do najviše 10 mm.
The types of purse seine nets are classified in the Republic of Croatia according to the species of fish for which they are intended, as well as by the net height to length ratio, net mesh size and fibre thickness, and the methods of attaching sinkers and floats to the net edges, although those differences are slight. 
U RH se razlikuju vrste plivarica prema vrstama ribe za čiji ulov su namjenjene, kao i po vrstama materijala od kojih se izrađuju, odnosu između njihove visine i dužine, veličini oka mreže i debljini konca, kao i načinu postavljanja olovnje i plutnje na rubove mreže, premda su te razlike neznatne.
In addition to the aforementioned limitations, fishing with purse seine nets is prohibited within 300 m from the mainland or island shore, if a 30 m depth has not been achieved after 300 m. 
Osim navedenog ograničenja, ribolov okružujućom mrežom plivaricom je zabranjen unutar pojasa od 300 m od obale kopna ili otoka, ukoliko nakon 300 m nije postignuta dubina od 30 m.
Relative to the species of fish for which they are intended and the net mesh size, the Croatian national legislation classifies purse seine nets into purse seine nets for: tuna fishing, Atlantic bonito fishing, sardine fishing, needlefish fishing, grey mullet fishing, and sand smelt fishing. 
S obzirom na vrste za čiji lov su namjenjene i veličinu oka mreže plivarice se u hrvatskom nacionalnom zakonodavstvu dijele na plivarice tunolovke, palamidare, srdelare, igličare, ciplarice i oližnice.
length 
dužina
height 
visina
Schematic overview of a purse seine net, and the fishing method using such a net. 
Shematski prikaz okružujuće mreže plivarice, kao i način ribolova istom.
In the Republic of Croatia, 430 fishing vessels own a fishing license for small oily fish purse seine net fishing. 
U RH povlasticu za ribolov plivaricama za ulov sitne plave ribe posjeduje 430 ribarskih plovila.
Vessel length ranges from 3.9 to 40.15 m. 
Njihova dužina kreće se od 3,9 do 40,15 m.
Their average length is 16.42 m. 
Srednja dužina im je 16,42 m.
For easier classification, the vessels are divided into several length categories - fishing vessels up to 12 m; 12 to 18 m; 18 to 24 m; and longer than 24 m (Table 1). 
Radi lakšeg svrstavanja, plovila su podijeljena u nekoliko dužinskih kategorija- ribarska plovila do 12 m, ona od 12 do 18 m, od 18 do 24 m i ona duža od 24 m (Tablica 1).
Table 1: 
Tablica 1.
Overview of: median Gt and kW, number of licences, landed catch (percent share), and median number of fishing days per individual fishing vessel length category in 2011. 
Prikaz srednjeg Gt i kW, kao i broja povlastica, te ostvarnog ulova (postotni udio) i srednjeg broja ribolovnih dana za svaku pojedinu dužinsku kategoriju ribarskog plovila u 2011. godini.
Length 
Dužina
Median Gt 
Srednji Gt
Median kW 
Srednji kW
No. of licences 
Broj povlastica
Landed catch 
Ostvareni ulov
Median number of fishing days 
Srednji broj ribolovnih dana
The trend of both aforementioned parameters was uniform for all vessel length categories (Figure 2). 
Trend oba navedena parametra je bio ujednačen kod svih dužinskih kategorija brodova (Slika 2.).
Overview of catch (t) and CPUE (t/vessel/trip) oscillations for each vessel length category in the period 2009 
Prikaz kolebanja ulova (t) i CPUE (t/brod/izlazak) za svaku dužinsku kategoriju broda tijekom razdoblja 2009.
Percentile share of seiner licences per district units. 
Postotni udio povlastica plivarica po područnim jedinicama
An overview of the distribution of vessels with registered purse seine nets for small oily fish per county is presented on Figure 3. 
Distribucija plovila koja imaju upisane plivarice za ulov male plave ribe prema županijama prikazana je na Slici 3.
Qualitative Content of the Catch 
Kvalitativni sastav ulova
Purse seine nets are the predominant fishing tool in small oily fish fishing (Figure 5). 
Plivarice su dominantni ribolovni alat namjenjen ulovu male plave ribe (Slika 5.).
The share of sardines caught using other tools in the period between 2008 and 2011 varied from 1.1 % (in 2008) to 0.1 % (in 2009 and 2011), while for anchovies it was from 0.3 % (in 2008) to 0.1 % (2011). 
Tako se udio srdele u lovinama drugih alata u razdobolju od 2008. do 2011. godine, kretao u granicama od 1,1 % (u 2008.god) do 0,1 % (u 2009. i 2011. god), dok se isti za inćuna kretao od 0,3 % (2008.god) do 0,1 % (2011.god).
Share of sardines and anchovies in catches landed using small oily fish purse seine nets in the sea fishing territory of the Republic of Croatia in 2011. 
Zastupljenost srdele i inćuna u lovinama ostvarenim plivaricom za ulov sitne plave ribe u ribolovnom moru RH tijekom 2011. godine
Alongside sardines and anchovies, the target species of the small oily fish purse seine nets, a smaller or larger quantity of bycatch may occasionally be found in the catches (Figure 6). 
Uz srdelu i inćuna kao ciljane vrste plivarica za malu plavu ribu, u lovinama se povremeno može naći manja ili veća količina prilova (Slika 6.).
According to the 2011 bycatch assessment results, a bycatch share of 7.9% (8.7 t) was found in the 109.5 t total of the analysed catch. 
Prema rezultatima procjene prilova iz 2011. godine, u ukupnom analiziranom ulovu od 109,5 t, udio prilova je bio 7,9% (8,7 t).
Bycatch share in total catch of small oily fish purse seine net, sea fishing territory of the Republic of Croatia, 2011. 
Udio prilova u ukupnom ulovu mreže plivarice za ulov sitne plave ribe, ribolovno more RH, 2011. godina.
Bycatch content of small oily fish purse seine nets, sea fishing territory of the Republic of Croatia, 2011. 
Sastav prilova mreže plivarice za ulov sitne plave ribe, ribolovno more RH, 2011.godina.
Small Oily Fish Catch 
Ulov sitne plave ribe
The economic significance of sardines and anchovies in the Adriatic is considerable. 
Gospodarski značaj srdele i inćuna u Jadranu je zamjetan.
According to FAO Fishstat+ 2007 data, these two species amount to 41% of the total catch in the Adriatic. 
Naime, prema podacima FAO Fishstat+ iz 2007. godine, ove dvije vrste čine 41% ukupnog ulova u Jadranu.
Official data on the sardine and anchovy catch in the Adriatic, gathered within the GFCM framework, shows a growth until the year 1981, when the maximum recorded total catch amounted to 88,518 tonnes. 
Službeni podaci o ulovu srdele i inćuna u Jadranu, prikupljeni u okviru GFCM-a, pokazuju rast do 1981. godine, kada je zabilježen maksimalni ukupni ulov od 88.518 tona.
After 1981 the catch decreased until 2005, when a minimum of 20,372 was recorded. 
Nakon 1981.god., ulov je padao do 2005.god., kada je zabilježen minimum od 20.372 tona.
In the past six years the catch has been growing. 
Posljednjih šest godina ulov u principu raste.
The share of pelagic fish in the total catch in the Republic of Croatia ranged between 84.5% (in 2008) and 91.6% (2011). 
Učešće pelagične ribe u ukupnim lovinama Republike Hrvatske se zadnje četiri godine kretalo u rasponu od 84,5% (2008. god.) do 91,6% (2011. godine).
The sardine and anchovy catch levels oscillated in the past (Figure 8). 
Razine ulova srdele i inćuna su tijekom prošlosti kolebale (Slika 8.).
In the 1947 to 2011 period, the lowest recorded sardine catch was in 1959, amounting to only 611 t, while the largest catch in the analysed period was recorded in 2011, amounting to 44,614 t. 
U razdoblju od 1947. do 2011. godine najniži ulov srdele je zabilježen u 1959. godine i iznosio je svega 611 t, dok je najviši ulov za promatrano razdoblje ostvaren tijekom posljednje 2011. godine i iznosio je 44.614 t.
Such a high level of sardine catch was also recorded in the eighties (1981 
Ovako visoka razina ulova srdele je bila zabilježena i tijekom osamdesetih godina (1981.
The lowest recorded anchovy catch was landed in 1996, amounting to 220 t. 
Najniža vrijednosti ulova inćuna je ostvarena u 1996. godini kada je iznosila 220 t.
As with the sardine, the largest anchovy catch was recorded in 2011, amounting to 14,163 t. 
Kao i kod srdele najveći ulov inćuna ostvaren u 2011. godini i iznosio je 14.163 t.
When we observe the landed small oily fish catches in the Republic of Croatia, we must consider the fact that they were expectedly lower during the war years in the nineties, after which the market drastically changed, and the catches consequently increased in order to remain economically viable. 
Promatrajući ostvarene ulove sitne plave ribe u RH, potrebno je uzeti u obzir i činjenicu da je tijekom 90tih usljed ratnih zbivanja ulov bio očekivano manji, te da se nakon toga razdoblja tržište potpuno promijenilo te su time radi ekonomske isplativosti porasli i ulovi.
Changes in sardine and anchovy catch levels in the sea fishing territory of the Republic of Croatia between 1949 
Kretanje razine ulova srdele i inćuna ostvarenih u ribolovnom moru Republike Hrvatske tijekom razdoblja 1949.
Based on the recorded values, it has been observed that the catches of these two, economically most significant, species alternate on both the multi-annual and the annual scale. 
Na temelju zabilježenih vrijednosti uočeno je da ulovi ovih dviju gospodarski najznačajnijih vrsta alterniraju kako na višegodišnjoj tako i na godišnjoj skali.
The monthly sardine and anchovy catch in the sea fishing territory of the Republic of Croatia in 2011 is shown on Figure 9. 
Mjesečni ulov srdele i inćuna u ribolovnom moru Republike Hrvatske tijekom 2011. godine prikazan je na slici 9.
It is immediately evident that the largest sardine catches were landed in November (8,314 t), and the lowest in June (2,021 t), with the exception of December - the period when the fishing season was closed - which consequentially resulted in low catch quantities. 
Tako su uočljivo najveći ulovi srdele ostvareni tijekom studenoga (8.314 t), a najmanji tijekom lipnja (2.021 t) izuzev prosinca kada su niske vrijednosti ulova bile posljedica lovostaja.
However, anchovy catches were at their highest in June (3,152 t). 
S druge strane ulovi inćuna su upravo u lipnju zabilježili najviše vrijednosti (3.152 t).
Oscillations of sardine and anchovy monthly catch quantities using small oily fish purse seine nets in 2011. 
Kolebanje mjesečnih vrijednosti ulova srdele i inćuna ostvarenih plivaricom za ulov sitne plave ribe tijekom 2011. godine
Biological Status of the Fish Stock 
Biološko stanje stoka
The sardine is somewhat more widespread along the eastern Adriatic coast, while the anchovy is more prevalent along the western coast. 
Za srdelu je uočeno da je nešto gušće rasprostranjena uz istočnu obalu Jadrana, dok je inćun zastupljeniji uz njegovu zapadnu obalu.
The sardine and the anchovy, like the other pelagic fish species - mackerel, chub mackerel, Atlantic bonito, tuna, and needlefish, are migratory species. 
Srdela i inćun su kao i druge vrste pelagične ribe: skuša, lokarda, palamida, tuna i iglica, migratorne vrste.
During their lifetime, the sardine and the anchovy gradually migrate from the coastal towards the open areas of the Adriatic Sea. 
Tijekom života srdela i inćun postupno migriraju od obalnih prema otvorenim područjima Jadranskog mora.
The sardine migrates towards the coast for spawning in the cold seasons of the year, while anchovies migrate for spawning during the warm months. 
Srdela zbog mriješćenja migrira prema obali u hladnijem dijelu godine, dok se kod inćuna migracija uvjetovana mriješćenjem odvija tijekom toplijih mjeseci.
Sardine and anchovy fishing continues throughout the year, mostly using purse seine nets. 
Srdela i inćun se love tijekom cijele godine, a njihovi se ulovi ostvaruju uglavnom plivaricom.
SARDINE LENGTH STRUCTURE 
DUŽINSKA STRUKTURA SRDELE
In the last five years of research (2007 
Tijekom zadnjih pet godina istraživanja (2007.
(Figure 10). 
(Slika 10.).
The lowest median value of sardine total body length, recorded in 2010, was caused by a somewhat larger length range of analysed units (6,4<;LT<;20,6 cm). 
Najniža srednja vrijednost totalne dužine tijela srdele zabilježena u 2010. godini je posljedica nešto većeg dužinskog raspona analiziranih jedinki (6,4<;LT<;20,6 cm).
SARDINE LENGTH AND MASS RATIO 
ODNOS DUŽINE I MASE SRDELE
The median values of the allometric coefficient (b) between sardine body length (LT) and mass (W), (W = a LT b), have varied through the years. 
Srednje vrijednosti alometrijskijskog odnosa (b) između dužine (LT) i mase tijela (W) srdele (W = a LT b) su varirale tijekom godina.
In the last five years of research (2007 
Naime, u zadnjih pet godina istraživanja (2007.