natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2001, 91,6% of the total area was classified as rural and 8,4% as urban, and 88,7% of the settlements were located in rural and 11,3% in urban areas with 35% of the total population living in 14 towns with more than 30,000 inhabitants. 
U 2001, 91,6% ukupnog područja je klasificirano kao ruralno i 8,4% kao urbano, a 88,7% naselja je bilo smješteno u ruralnim i 11,3% u urbanim područjima s 35% ukupnog stanovništva koje živi u 14 gradova s više od 30.000 stanovnika.
As regards the population, out of the total 4,437.460 inhabitants, 47,6% lived in rural and 52,4% in urban areas (see ). 
Što se tiče stanovništva, od ukupno 4.437.460 stanovnika, 47,6% je živjelo u ruralnim i 52,4% u urbanim područjima (vidi ).
These figures underline the fact that the population density in Croatia is very heterogeneous. 
Ove brojke naglašavaju činjenicu kako je gustoća naseljenosti u Hrvatskoj vrlo heterogena.
On average, it amounts 78 inhabitants/km², ranging between 34 inhabitants/km² in rural up to 325 inhabitants/km² in urban areas. 
U prosjeku, ona iznosi 78 stanovnika/km², koja se kreće od 34 stanovnika/km² u ruralni područjima do 325 stanovnika/km² u urbanim područjima.
Rural and urban areas, population and settlements according to OECD criterion 
Ruralna i urbana područja, stanovništvo i naselja prema OECD kriteriju
Classification (2001) 
Klasifikacija (2001)
OECD criteria 
OECD kriterij
No of settlements 
Broj naselja
No of inhabitants 
Broj stanovnika
Rural areas 
Ruralna područja
Urban areas 
Urbana područja
CBS, Statistical yearbook (31st December 2005) 
DZS, Statistički Ljetopis (31. prosinac 2005)
If the OECD definition for the regional level is applied for Croatia at county level, a differentiated picture on rural and urban areas is given (see ). 
Ako se OECD definicija za regionalnu razinu primjenjuje za Hrvatsku na županijskoj razini, dobiva se diferencirana slika o ruralnim i urbanim područjima (vidi ).
Clustering all municipalities and towns (as the lowest level on which statistical information on area and population is available) on the basis of population density in those two categories, i.e. urban communities (population density >; 150 persons/km²) and rural communities (population density <; 150 persons/km²), the calculation of each county's share of population living in rural communities shows following facts: 
Ako se sve općine i gradove rasporedi u razrede (kako je dostupna najniža razina statističkih informacija o području i stanovnicima) na temelju gustoće naseljenosti u te dvije kategorije, tj. urbane zajednice (gustoća naseljenosti >; 150 osoba/km²) i ruralne zajednice (gustoća naseljenosti <; 150 osoba/km²), izračun udjela stanovnika na županijskoj razini koji živi u ruralnim zajednicama pokazuje slijedeće činjenice:
Croatia as a whole country exhibits a high degree of rurality; 
Hrvatska kao država pokazuje visoki stupanj ruralnosti;
The majority (14 out of 21) of counties are classified as predominantly rural regions (over 50% of population lives in rural areas); 
Većina (14 od 21) županija je klasificirana kao uglavnom ruralna regija (preko 50% stanovništva živi u ruralnim područjima);
Five counties (i.e. Sisak - Moslavina, Karlovac, Lika - Senj, Virovitica - Podravina and Šibenik - Knin) have an extremely high degree of rurality (i.e. as much as 90 - 100% of counties' total population lives in rural communities); 
Pet županija (tj. Sisačko - Moslavačka, Karlovačka, Ličko - Senjska, Virovitičko - Podravska i Šibensko - Kninska) ima vrlo visoki stupanj ruralnosti (tj. 90 - 100% ukupnog stanovništva županije živi u ruralnim zajednicama);
In 6 counties the share of total population living in rural communities varies between 15 - 50% (significantly rural regions); and 
U 6 županija udio ukupnog stanovništva koje živi u ruralnim zajednicama varira između 15 - 50% (znatno ruralne regije); i
Only one county (City of Zagreb) can be described as predominantly urban (i.e. share of county's population living in rural areas is in this case lower than 10%). 
Samo jedna županija (Grad Zagreb) se može opisati kao uglavnom urbana (tj. udio populacije županije u ruralnim područjima je u tom slučaju niži od 10%).
For the purpose of this programme the definition of rural areas based on the OECD criteria (see ) will apply, unless otherwise specified under technical measure sheets in chapter . 
U svrhu ovog programa primjenjivat će se definicija ruralnih područja koja se temelji na OECD kriteriju (vidi ), osim ako nije drukčije određeno sukladno predloženim mjerama u poglavlju .
Distribution of rural areas according to OECD criteria 
Podjela ruralnih područja prema OECD kriteriju
Predominantly rural 
Uglavnom ruralna
Mostly rural % 
Znatno ruralna %
Predominantly urban 
Uglavnom urbana
Bjelovar - Bilogora 
Bjelovarsko-Bilogorska
Koprivnica - Križevci 
Koprivničko - Križevačka
Sisak - Moslavina 
Sisačko - Moslavačka
Split - Dalmatia 
Splitsko - Dalmatinska
Draft Rural Development Strategy for Croatia (UNFAO 2004) 
Nacrt Strategije ruralnog razvoja za Hrvatsku (UNFAO 2004)
Less favoured rural areas 
Područja s otežanim uvjetima gospodarenja
Under the Agricultural Act (OG 66/01 and 83/02), less favoured areas in Croatia facing difficult conditions for agricultural production and management are entitled to a higher amount of state aid under certain agricultural aid schemes. 
Prema Zakonu o poljoprivredi (NN 66/01 i 83/02), područja s otežanim uvjetima gospodarenja u Hrvatskoj su ona suočena s teškim uvjetima za poljoprivrednu proizvodnju i gospodarenje i imaju pravo na viši iznos državne potpore u okviru određenih poljoprivrednih programa pomoći.
Such areas do not exclusively cover rural areas, but also some towns. 
Takva područja ne obuhvaćaju isključivo ruralna područja, već i neke gradove.
The categories and definitions of less favoured areas are based on three legal frameworks: 
Kategorije i definicije područja s otežanim uvjetima gospodarenja se temelje na tri zakonska okvira:
The Mountain and Hill Area Act (OG 12/02, 32/02, 117/03, 42/05 and 90/05, see page ), defines less favoured agricultural regions as those mountain and hill regions having considerable limitation in using the land due to the high altitude, step slopes, oriented towards sun, inefficient fertility, or other natural characteristics aggravating the living and working conditions of the population. 
Zakon o brdskim i planinskim područjima (NN 12/02, 32/02, 117/03, 42/05 i 90/05, vidi stranicu ), definira područja s otežanim uvjetima gospodarenja kao ona brdska i planinska područja koja imaju značajna ograničenja u korištenju zemlje zbog velike visine, strmih padina, okrenutih prema suncu, neplodnih, ili drukčijih prirodnih karakteristika koji pogoršavaju životne i radne uvjete stanovništva.
They are divided into two groups (list of cities and municipalities that are covered by this Act is presented on page ) 
Podijeljeni su na dvije grupe (popis gradova i općina koje su obuhvaćene ovim Zakonom se nalazi na stranici ).
Local self-government units with negative population growth, low economic growth rates and development, high unemployment rates, and low capital and communal infrastructure and public services standards compared to the average in Croatia. 
Jedinice lokalne samouprave s negativnim prirastom stanovništva, niskom stopom gospodarskog rasta i razvoja, visokom stopom nezaposlenosti, te niskim kapitalom, komunalnom infrastrukturom i standardima javne službe u usporedbi s prosjekom u Hrvatskoj.
Local self-government units whose population, due to unfavourable climatic and natural conditions typical for mountain areas, living in more difficult conditions and having higher living costs in comparison with the population in other parts of Croatia. 
Jedinice lokalne samouprave čije stanovništvo, zbog nepovoljnih klimatskih i drugih prirodnih čimbenika tipičnih za planinska područja, živi u težim uvjetima i ima više životne troškove u usporedbi sa stanovništvom u drugim dijelovima Hrvatske.
All islands and the Pelješac peninsula (Act on Islands, OG 34/99, 149/99, 32/06 and 33/06, see page ) are under special protection of the state due to their specific location and importance for the national development. 
Otoci i poluotok Pelješac (Zakon o otocima, NN 34/99, 149/99, 32/06 i 33/06, vidi str. ) su pod posebnom zaštitom države zbog specifičnog položaja i važnosti za nacionalni razvoj.
Areas of Special Government Concern are area groups receiving specific support under the Special Government Concern Programme (Act on Areas of Special Government Concern, OG 26/03, 42/05 and 90/05, see page ): 
Područja od posebne državne skrbi su skupine koje primaju posebnu potporu prema Programu posebne državne skrbi (Zakon o područjima posebne državne skrbi, NN 26/03, 42/05 i 90/05, vidi stranicu ):
Group 1; includes towns and municipalities which were occupied during the recent war, which are situated in the direct vicinity of the state border, whereby the distance between the town's/municipality's centre and the state border is not more than 15 km air route, and having no more than 5.000 inhabitants (according to the population census from the year 1991), as well as all other formerly occupied areas of towns, municipalities and settlements of the Croatian Danube region. 
Skupina 1; uključuje gradove i općine koji su bili okupirani za vrijeme rata, a koji se nalaze u neposrednoj blizini državne granice, pri čemu je udaljenost između središta grada/općine i državne granice najviše 15 km zračne linije, te koji nemaju više od 5.000 stanovnika (prema popisu stanovnika iz 1991. godine), kao i drugih nekada okupiranih područja gradova, općina i naselja Dunavske regije Hrvatske.
Group 2; includes towns, municipalities and settlements which were occupied during the recent war, and which were not allocated to the first group. 
Skupina 2; uključuje gradove, općine i naselja koja su bila okupirana za vrijeme rata, a koja nisu uvrštena u prvu skupinu.
Group 3; includes rural municipalities assessed as undeveloped parts according to four development criteria: 
Skupina 3; uključuje ruralne općine ocijenjene kao nerazvijene prema četiri kriterija razvoja:
economic growth, structural problems, demographic situation and special issues. 
gospodarski rast, strukturni problemi, demografska situacija i posebna pitanja.
This group is not entitled to a higher amount of State aid under agricultural aid schemes. 
Ova skupina nema pravo na viši iznos državne potpore u okviru poljoprivrednih programa potpore.
The regions based on these three categories of less favoured areas are illustrated in . 
Regije na temelju ove tri kategorije područja s težim uvjetima gospodarenja su prikazane na .
Regions with difficult conditions for agricultural management include also areas of unfavourable hydrological and pedological characteristics, but their definition and classification is not yet finalised and approved by a regulation under the authority of the MAFWM. 
Regije s težim uvjetima za poljoprivredno gospodarenje također obuhvaćaju područja nepovoljnih hidroloških i pedoloških obilježja, no njihova definicija i klasifikacija još nije gotova i odobrena odredbom u okviru nadležnosti MPRRR-a.
Areas with difficult conditions for agricultural production and management 
Područja s težim uvjetima gospodarenja u poljoprivrednoj proizvodnji i upravljanju
Ministry of the Sea, Tourism, Transportation and Development, 2005 
Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, 2005
War-affected rural areas 
Ratom zahvaćena ruralna područja
In Croatia, mine pollution of rural areas as a consequence of the war 1991 - 1995 causes a whole series of economic, developmental and social problems. 
U Hrvatskoj, ruralna područja zagađena minama kao posljedica rata 1991 - 1995, uzrokuju niz gospodarskih, razvojnih i socijalnih problema.
Housings, infrastructure facilities and land are still under mines. 
Kuće, infrastruktura i zemljišta su još uvijek pod minama.
12 counties, i.e. 121 municipalities comprising one quarter of the total population (1.113.000 inhabitants), are mainly affected by mine pollution. 
Minama je zagađeno 12 županija, tj. 121 općina koja čini jednu četvrtinu ukupnog stanovništva (1.113.000 stanovnika).
Since mine-polluted areas make up a large part of the rural territory in some war-struck regions, the speed and intensity of the rehabilitation of those areas determine to a large extent the process and progress of the local economy. 
S obzirom kako područja zagađena minama čine veliki dio ruralnog teritorija u nekim regijama pogođenim ratom, brzina i intenzitet rehabilitacije tih područja uvelike određuju proces i napredak lokalnog gospodarstva.
The largest part of the mined agricultural and forest areas are in state ownership despite the fact that more than 80% of arable land is in private ownership, since the highest pollution rate prevails in forest areas, which are mainly owned by the state. 
Najveći dio poljoprivrednih i šumskih područja zagađenih minama je u vlasništvu države, unatoč činjenici kako je više od 80% obradivih površina u privatnom vlasništvu. Najveća je zagađenost minama u šumskim područjima, koja su uglavnom u državnom vlasništvu.
In , the minefield locations are illustrated. 
Na su prikazana minska polja.
Locations of mine fields in Croatia (2005) 
Lokacije minskih polja u Hrvatskoj (2005)
Croatian Mine Action Centre, 2005 
Hrvatski centar za razminiranje, 2005
In 1998, the Croatian Government established the Croatian Mine Action Centre, which is responsible for the mine action planning and the demining of polluted areas. 
1998., Hrvatska Vlada je osnovala Hrvatski centar za razminiranje koji je odgovoran za planiranje akcija razminiranja, te razminiranje područja zagađenih minama.
The total area, which is still polluted by mines according to the data collected by the Centre, amounts to 114.700 ha or 2,01% of the total land area. 
Ukupno površina područje zagađenog minama je prema podacima koje je prikupio centar 114.700 ha ili 2,01% od ukupne kopnene površine.
The highest pollution rate is given for forest areas (61.940 ha), followed by agricultural areas and arable land (19.610 ha), macchia and karst terrains (12.850 ha), grassland and pastures (10.670 ha). 
Najviše su zagađena šumska područja (61.940 ha), zatim poljoprivredno - obradive površine (19.610 ha), makija i krš (12.850 ha), te travnjaci i pašnjaci (10.670 ha).
The largest mine-polluted forest areas are situated in Lika - Senj county (12.020 ha), followed by Osijek - Baranja county (11.890 ha) and Sisak - Moslavina county (11.520 ha). 
Najviše šumskih područja zagađenih minama se nalazi u Ličko - Senjskoj županiji (12.020 ha), koju slijede Osječko - Baranjska (11.890 ha) i Sisačko - Moslavačka (11.520 ha).
The largest share of agricultural areas and arable land polluted with mines are located in Osijek - Baranja county (5.580 ha), Sisak - Moslavina county (5.470 ha), Vukovar - Srijem county (4.680 ha), and in Karlovac county (2.060 ha). 
Najveći udio poljoprivredno - obradivih površina zagađenih minama se nalazi u Osječko - Baranjskoj (5.580 ha), Sisačko - Moslavačkoj (5.470 ha), Vukovarsko - Srijemskoj (4.680 ha), te u Karlovačkoj županiji (2.060 ha).
The funds allocated from the state budget reached 20,3 million EUR (150,3 million HRK) only in the year 2006. 35% (32.000 ha) of the total mine polluted area, are considered as priority demining areas (arable land, houses and infields, infrastructure objects and the largest part of the grassland and pastures). 
Sredstva dodijeljena iz državnog proračuna dosegla su 20,3 milijuna EUR (150,3 milijuna HRK) samo u 2006. 35% (32.000 ha) od ukupne površine zagađene minama se smatra prioritetnim područjima za razminiranje (obradiva zemlja, kuće i okućnice, infrastrukturni objekti i najveći dio travnjaka i pašnjaka).
Other mine-polluted areas relate to hill and mountain areas, mainly covered with forests, and to other areas of no significant economic importance situated far away from inhabited places. 
Ostala područja zagađena minama su brdska i planinska područja, uglavnom prekrivena šumama, te područja koja nisu od značajne gospodarske važnosti koja se nalaze daleko od nastanjenih mjesta.
According to the National Demining Programme, the main priorities have been the demining of houses, yards, infrastructure, roads and other areas in the direct vicinity of the population. 
Prema Nacionalnom planu razminiranja, glavni prioriteti su razminiranje kuća, dvorišta, infrastrukture, cesta i drugih područja u izravnoj blizini stanovništva.
In the next step, the demining of agricultural and forest areas will take place. 
Slijedeći korak je razminiranje poljoprivrednih i šumskih područja.
Since the Croatia Government signed the Ottawa Convention, it committed itself to the demining of the whole country until the year 2009. Although efforts have been made in the demining, the results are far from being satisfactory. 
Otkad je Hrvatska Vlada potpisala Ottawsku konvenciju, obvezala se na razminiranje cijele zemlje do 2009. Iako se ulažu veliki napori u razminiranje, rezultati su daleko od zadovoljavajućih.
By July 1st, 2007, total mine suspectable territory in Croatia was around 1.010 km2 (101.000 ha) of which 173,7 km2 (17.370 ha) is agricultural land. 
Do 1. srpnja 2007, ukupna minsko sumnjiva površina u Hrvatskoj je iznosila oko 1.010 km2 (101.000 ha) od kojeg je 173,7 km2 (17.370 ha) poljoprivredno zemljište.
From 1998, only 212,54 km2 have been demined which is 1/5 of total mine-polluted area. 
Od 1998, razminirano je samo 212,54 km2 što je 1/5 ukupne površine zagađene minama.
Economic and social situation 
Društveno - gospodarska situacija
Economic context 
Stanje gospodarstva
Since the year 2000, the national economic situation is characterized by significant economic growth, which can be seen in the increase and stabilisation of the main macroeconomic indicators (). 
Od 2000, nacionalnu gospodarsku situaciju obilježava značajni gospodarski rast, što se vidi i u porastu i stabilizaciji glavnih makroekonomskih pokazatelja ().
Average annual GDP growth was about 4% for this period. 
Prosječni godišnji rast BDP-a je bio oko 4% za ovo razdoblje.
The inflation rate of 1,8% in the year 2003 was recorded as being the lowest one in all transitional countries, although showing a growing tendency accompanied by an increase of the consumer price index. 
Stopa inflacije od 1,8% 2003. godine je zabilježena kao najniži od svih zemalja u tranziciji, iako pokazuje tendenciju rasta popraćenu rastom indeksa potrošačkih cijena.
The structure of the Gross Value Added (GVA) of the sectors indicates a decreasing value for agriculture, hunting, forestry and fishing, no significant changes in the secondary sector but with increasing values for the tertiary sector. 
Struktura bruto dodane vrijednosti (BDV) sektora ukazuje na smanjenje vrijednosti poljoprivrede, lova, šumarstva i ribarstva , bez značajnih promjena u sekundarnom sektoru ali s povećanjem vrijednosti u tercijarnom sektoru.
GDP:Gross Domestic Product 
BDP: bruto domaći proizvod
GVA:Gross Value Added 
BDV: Bruto dodana vrijednost
Economic activites were grouped according to the NCEA Classification of Economic Activites in the EU. 
Gospodarske aktivnosti su grupirane u skladu s NKD Klasifikaciji gospodarskih aktivnosti u EU.
The negative export balance trend is mainly due to an increased demand for imported goods like motor vehicles, furniture, food and beverages, which are either not produced in the domestic market or to a higher price, often combined with a lower quality. 
Trend negativne izvozne bilance je uglavnom zbog povećane potražnje uvozne robe poput motornih vozila, namještaja, hrane i pića, koji ili nisu bili proizvedeni na domaćem tržištu ili su bili skuplji, često u kombinaciji s nižom kvalitetom.
Between 2000 and 2005, the import continued to grow at lower rates, as a result of negligible economic growth in Croatia's main trade partners. 
Između 2000 i 2005, uvoz je rastao po nižim stopama kao rezultat neznatnog gospodarskog rasta glavnih trgovačkih partnera Hrvatske.
In this process, the growth of export of services was much more intense than the growth of export of goods, the biggest growth being registered in the segment of tourism services. 
U ovom procesu, rast izvoza usluga bio je puno intenzivniji od rasta izvoza robe, a najveći rast je zabilježen u segmentu turističkih usluga.
Main macroeconomic indicators 2000 - 2005 
Glavni makroekonomski pokazatelji 2000 - 2005
INDICATORS 
POKAZATELJI
GDP - (in million EUR, current prices) 
BDP - (u milijunima EUR-a, tekuće cijene)
GDP - annual growth rates (in %, constant prices) 
BDP - godišnja stopa promjene (u %, stalne cijene)
GDP per inhabitant 
BDP po stanovniku
(in EUR) 
(u EUR)
GVA of primary sector (% of GVA) 
BDV primarnog sektora (% BDV-a)
GVA of secondary sector (% of GVA) 
BDV sekundarnog sektora (% BDV-a)
GVA of tertiary sector (% of GVA) 
BDV tercijarnog sektora (% BDV-a)
Consumer price index, (% annual change) 
Indeks potrošačkih cijena, (% godišnje promjene)
Average annual inflation rate (%) 
Prosječna godišnja stopa inflacije (%)
Export of goods and services (% of GDP) 
Izvoz robe i usluga (% BDP-a)
Import of goods and services (% of GDP) 
Uvoz robe i usluga (% BDP-a)
Sources: 
Izvori:
CBS and Croatian National Bank (2006) 
DZS i Hrvatska narodna banka (2006)
The overall boosting Croatian economy contributed to the stabilisation on the labour market, although the registered unemployment rate still remains at a high level (see , see also and ) with a similar rate for women and men. 
Sveukupno poboljšanje hrvatskog gospodarstva doprinijelo je stabilizaciji tržišta rada, iako je zabilježena stopa nezaposlenosti još uvijek na visokoj razini (vidi , također i ) sa sličnom stopom za žene i muškarce.
The average net income level indicates an increasing tendency, yet the comparison between the sectors show, that the average income in the primary sector is below those in the secondary and tertiary sector. 
Prosječna razina neto dohotka ukazuje na tendenciju rasta, iako usporedba sektora pokazuje kako je prosječni prihod u primarnom sektoru niži od onog u sekundarnom i tercijarnom sektoru.
Employment and income situation 2000 - 2005 (per employee) 
Zaposlenost i prihodi u razdoblju 2000 - 2005 (po zaposleniku)
Unemployment rate (%) 
Stopa nezaposlenosti
Average income (net), all sectors (EUR) 
Prosječni prihod (neto), svi sektori (EUR)
Average income in Agriculture, hunting, forestry (EUR) 
Prosječni prihod u poljoprivredi, lovu, šumarstvu (EUR)
Average income in Fishery (EUR) 
Prosječni prihod u ribarstvu (EUR)
It can be estimated, based on the analysis of the Census data 2001 referring to the income and employment situation of each municipality and town at county level that the income level of families and households in rural areas are lower in comparison with those in urban areas. 
Na temelju analize podataka iz Popisa stanovništva 2001, koji se odnose na prihode i zapošljavanje u svakoj općini i gradu na županijskoj razini, može se procijeniti kako je razina prihoda obitelji i kućanstava u ruralnim područjima niža u usporedbi s onima u urbanim područjima.
The share of people, whose income from work is at the same time their main source of means for living, is much lower for those living in rural areas (29%) than in urban areas (37%). 
Udio ljudi, kojima je prihod od posla istovremeno glavni izvor sredstava za život mnogo je niža kod onih koji žive u ruralnim područjima (29%) nego u urbanim (37%).
The percentage of those whose main source of income is the unemployment support is twice as great in rural than in urban areas (FAO 2004). 
Postotak onih čiji je izvor prihoda naknada za nezaposlene je dvaput veći u ruralnim nego u urbanim područjima (FAO 2004).
In mainly rural areas, many households live from their subsistence farming as the main source of income. 
U uglavnom ruralnim područjima, mnoga kućanstva žive od ekstenzivne poljoprivrede kao glavnog izvora prihoda.
The average registered unemployment situation in rural areas does not differ significantly from the one in urban areas at county level. 
Prosječna evidentirana situacija što se tiče nezaposlenosti u ruralnim područjima se značajno ne razlikuje od one u urbanim područjima na županijskoj razini.