natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only 1,5% of family holdings has production capacities over 50 pigs (see ). 
Samo 1,5% obiteljskih gospodarstava ima proizvodni kapacitet iznad 50 svinja (vidi ).
Structure of family holdings according to number of pigs (2003) 
Struktura obiteljskih gospodarstava prema broju svinja
Total production of legal entities is only 10%, likewise with mainly smaller production units (69,7% has production capacities up to 50 pigs) and only 9,2% has more than 400 pigs (see ). 
Ukupna proizvodnja poslovnih subjekata je samo 10%, isto tako s uglavnom manjim proizvodnim jedinicama (69,7% ima proizvodni kapacitet do 50 svinja) i samo 9,2% ima više od 400 svinja (vidi ).
Structure of legal entities according to the number of pigs (2003) 
Struktura poslovnih subjekata prema broju svinja (2003)
The Central Union of Associations of Pig Farmers of Croatia has been operating since September 2004. The founders of the Union are 12 associations of pig farmers from 11 Croatian counties. 
U Hrvatskoj od rujna 2004. godine djeluje Središnji savez udruga uzgajivača svinja Hrvatske. Osnivači Saveza su 12 udruga svinjogojaca iz 11 hrvatskih županija.
Pursuant to data from December 2005, the Union encompasses approximately 1.000 family farms, who among other types of production have production or fattening of pigs. 
Prema podacima iz prosinca 2005. godine Savez je okupljao oko 1000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja se, uz druge proizvodnje, bave i proizvodnjom ili tovom svinja.
The aim of the Union is to improve the conditions of pig farming production on family farms, by obtaining financial means for construction of modern farms, and to raise the level and quality of domestic production of pig meat through education. 
Cilj je Saveza poboljšati uvjete svinjogojske proizvodnje na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima kroz ishođenje financijskih sredstava za izgradnju modernih farmi, te obrazovanjem podići razinu i kvalitetu domaće proizvodnje svinjskog mesa.
In the beginning of 60's, the livestock producers (for pigs, beef and poultry), whose production was taking place in agricultural companies, have founded a business community for livestock - the Economical Interest Association „Croatiastočar“ - through which they have expressed and protected their interests. 
Početkom 60-tih godina proizvođači stoke (svinja, goveda i peradi), čija se proizvodnja odvija u poljoprivrednim tvrtkama, osnovali su poslovnu zajednicu za stočarstvo - Gospodarsko interesno udruženje „Croatiastočar“ - kroz koje iskazuju i štite svoje interese.
The representatives of associations of family farms gathered within the Central Union of Associations of Pig Farmers of Croatia participate in the work of EIA „Croatiastočar“. 
U radu GIU "Croatiastočar" sudjeluju i predstavnici udruga obiteljskih gospodarstava okupljeni u Središnji savez udruga uzgajivača svinja Hrvatske.
Currently EIA „Croatiastočar“ gathers 30 large producers, companies which have in average annual production of approximately 18.000 pigs for fattening and 1.000 sows. 
Trenutno GIU „Croatiastočar“ okuplja 30 velikih proizvođača, tvrtki, koje ostvaruju godišnju proizvodnju od oko 18.000 kom. tovljenika i 1.000 kom. krmača.
EIA „Croatiastočar“, jointly with the Central Union of Associations of Pig Farmers of Croatia actively cooperates with the MAFRD in creating, proposing and implementing measures of agricultural policy in the sector, in producing developmental programs, drafting legal acts referring to the sector, informing the Ministry about the problems in the sector, etc. 
GIU „Croatiastočar“ zajedno sa Središnjim savezom udruga uzgajivača svinja aktivno surađuje s Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva u kreiranju, predlaganju i provedbi mjera poljoprivredne politike u sektoru, izradi razvojnih programa, zakonskih i podzakonskih akata koji se odnose na sektor, upozoravaju Ministarstvo na probleme u sektoru i sl.
Production of pig meat in the period from 2000 to 2005 has shown an increase of production of fresh pig meat, in almost all meat categories (see also chapter ). 
Industrijska proizvodnja svinjskog mesa u razdoblju od 2000. do 2005. godine pokazuje porast proizvodnje svježe svinjetine, gotovo u svim kategorijama mesa, (vidi , također poglavlje ).
Trends in pig meat processing industry (1997 - 2005) in tons 
Trendovi u industrijskoj proizvodnji svinjskog mesa (1997 - 2005) u tonama
Fresh or chilled pig meat, whole and halves 
Svježa ili hlađena svinjetina, cijela i polovice
Fresh or chilled pig meat, hams, shoulder - blades and parts of them 
Svježa ili hlađena svinjetina, butovi, lopatica, te njihovi dijelovi
Fresh or chilled pig meat, not processed (d.n.) 
Svježa ili hlađena svinjetina, neprerađena (d.n.)
Pig ham, shoulder - blade and parts of them with bones, salted, dried or smoked 
Svinjski but, lopatica i njihovi dijelovi s kostima, soljeni, sušeni ili dimljeni
Pig belly (beacon spotted with meat) 
Svinjska trbušina (slanina prošarana mesom)
Other pig parts, salted, in brine, dried or smoked 
Ostali dijelovi svinjetine, soljeni, u salamuri, sušeni ili dimljeni
Pig ham and ham slices, prepared or preserved 
Svinjska šunka i odresci šunke, pripremljeni ili konzervirani
Pig tinned meat (including mixtures) 
Mesne konzerve od svinjskog mesa (uključujući mješavine)
Prepared meals from pig meat (including mixtures) 
Gotova jela od svinjskog mesa (uključujući mješavine)
Other pig meat products (including mixtures), except prepared meals 
Ostali pripravci od svinjskog mesa (uključujući mješavine), osim gotovih jela
Pig meat has the greatest share in the consumption of meat on Croatian market and is traditionally used in these areas. 
U potrošnji mesa na tržištu RH, svinjsko meso ima najveći udio i tradicionalno se troši na ovim područjima.
Domestic consumption is not related to a certain time of year, but is consistent throughout the year. 
Potrošnja nije vezana uz neko određeno doba godine već je postojana tijekom cijele godine.
However, seasonal demands are increased during the summer season due to tourism industry which contributes to price increasing and stabilization of domestic market; especially in years when due to pig's cycle domestic supply of pig meat tends to be greater than demand. 
Međutim, sezonska potražnja se povećava za vrijeme ljetne sezone zbog turizma što pridonosi povećanju cijena i stabilizaciji domaćeg tržišta, posebno u godinama kada zbog karakterističnog svinjskog ciklusa domaća ponuda naginje premašivanju domaće potrošnje.
Demand - supply balance (2002 - 2004) 
Proizvodno - potrošna bilanca (2002 - 2004)
Net meat production from slaughtered animals, tons 
Neto proizvodnja mesa od zaklanih životinja, u tonama
Gross indigenous production, tons 
Bruto domaća proizvodnja, u tonama
Imports: 
Uvoz:
Live pigs (tons) - cn code 0103: 
Žive svinje (tone) - carinski kod 0103:
Live pigs (tons/cwe): 
Žive svinje (u tonama/ett ):
Cwe - carcase weight equivalent 
Ett - ekvivalent težine trupa
Meat (tons) - cn code 0203: 
Meso (tone) - carinski kod 0203:
Processed meat (tons) - cn code 160241, 160242 and 160249 
Prerađeno meso (tone) - carinski kod 160241, 160242 i 160249
Exports: 
Izvoz:
Live pigs (tons/cwe): 
Žive svinje (tone/ett):
Population 
Populacija
Total domestic use (tons) 
Ukupna domaća potrošnja (tone)
Self-sufficiency (gross indigenous production/total domestic use): 
Samodostatnost (bruto domaća proizvodnja/ukupno domaća potrošnja):
Available for consumption per capita (kg/per capita/per year) 
Potrošnja po glavi stanovnika (kg/po stanovniku/po godini)
CBS, 2002-2004; Analysis MAFWM, 2005 
DZS, 2002-2004; Analiza MPRRR, 2005
The CBS has been conducting a Survey on the Household Consumption since 1998, on a representative sample, pursuant to the methodology recommended by the European Union and international standards and classification. 
DZS od 1998. godine provodi Anketu o potrošnji kućanstava na reprezentativnom uzorku, sukladno metodološkim preporukama Europske unije, te međunarodnim standardima i klasifikacijama.
The abovementioned Survey collects data on personal consumption, or the consumption of food products and drinks in households. 
Navedenom Anketom prikupljaju se podaci o osobnoj potrošnji, odnosno utrošku prehrambenih proizvoda i pića u kućanstvima.
Pursuant to the data from the Survey, the consumption of pig meat prepared for household consumption, has risen in the period from 1999 to 2003 for 15%, and in 2003 it was 18,14 kg per household member (see ). 
Sukladno podacima iz Ankete, potrošnja svinjskog mesa, pripremljenog za potrošnju u kućanstvu, u razdoblju od 1999. do 2003. godine bilježi porast od čak 15 %, i u 2003. godini iznosi 18.14 kg/po članu kućanstva (vidi ).
Consumption of pig meat per household member (1999 - 2004) 
Podaci o potrošnji svinjskog mesa po članu kućanstva (1999 - 2004)
According to the data from the production and consumption balance sheet, total available gross amount of pig meat for consumption is 32 - 33 kg per inhabitant. 
Prema podacima iz proizvodno-potrošne bilance ukupno raspoloživa bruto količina svinjskog mesa za potrošnju po stanovniku iznosi 32-33 kg.
However, from the available abovementioned amount, one part goes to industrial processing while the other is consumed fresh in households. 
Međutim, od navedene raspoložive količine dio odlazi u industrijsku preradu dok se drugi dio troši u svježem stanju u kućanstvima.
The majority of trade with live pigs in the Republic of Croatia still is conducted directly at the agricultural holdings. 
Veći dio trgovine živim svinjama u Republici Hrvatskoj još uvijek se odvija izravno na poljoprivrednim gospodarstvima.
However, a significant part of trade is conducted at live markets where consumers (farmers, butcher shops, smaller meat processing trades and companies) directly purchase pigs from the producers. 
Međutim, značajni dio trgovine odvija se i na stočnim sajmovima, na kojima potrošači (poljoprivrednici, mesnice, manji mesoprerađivački obrti ili tvrtke) izravno kupuju svinje od proizvođača.
Live markets are owned by regional and local self government and function as public enterprises. 
Stočni sajmovi su u vlasništvu regionalne i lokalne samouprave i djeluju kao javna poduzeća.
Slaughterhouses are privately owned and are most often organized within the meat processing industry which perform slaughter of livestock for their own needs, but also provide slaughter services. 
Klaonice su u privatnom vlasništvu i najčešće su organizirane u sklopu mesnih industrija koje vrše klanje stoke za svoje potrebe, ali pružaju i uslugu klanja.
Only a smaller number of slaughterhouses performs exclusively service slaughtering. 
Samo manji broj klaonica vrši isključivo uslužno klanje.
Establishing of the system for collection and analysis of data according to criteria of production capacity of individual slaughterhouse, in regards to the type of the animal or their importance is currently in progress (see Chapter ). 
U tijeku je uspostava sustava za prikupljanje i obradu podataka po kriteriju propusnog kapaciteta pojedine klaonice, s obzirom na vrstu životinje ili po njihovoj važnosti (vidi Poglavlje podsektor mesoprerađivačke industrije).
Average weight of slaughtered pigs in kg (2002 - 2004) 
Prosječna težina zaklanih svinja u kg (2002 - 2004)
Gross weight, kg 
Bruto težina, u kg
Net weight, kg 
Neto težina, u kg
Great percentage of pigs is slaughtered directly on family farms for personal needs. 
Veliki postotak svinja se kolje izravno na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima za vlastite potrebe.
According to the data from the CBS, the slaughtering of pigs on family farms was between 50 - 60% of total slaughtering of pigs in the period from 2002 to 2004. 
Prema podacima Državnog zavoda za statistiku klanje svinja na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima iznosilo je između 50-60% ukupnog klanja svinja u razdoblju od 2002 -2004.
Large trade chains have a growing significance in the supply of citizens with fresh meat, and are becoming, next to butcher shops, one of the most important chains of distribution of pig meat to the final consumer. 
Sve veći značaj u opskrbi stanovništva svježim mesom preuzimaju veći trgovački lanci, koji su uz mesnice najvažniji lanci za distribuciju svinjskog mesa do krajnjeg potrošača.
Agricultural producers, pig breeders are signing production contracts to a lesser extent with the slaughtering or meat processing industry, and even if they are signed they are mainly short-term contracts (related to production shifts). 
Poljoprivredni proizvođači, tovljači svinja, u manjoj mjeri sklapaju ugovore o proizvodnji s klaoničkom ili mesoprerađivačkom industrijom, a ukoliko ih sklapaju uglavnom su to kratkoročni ugovori (vezani uz turnuse proizvodnje).
Meat industries sign contracts with the trade chains, but they are mostly not of a long-term nature. 
Mesne industrije sklapaju ugovore s trgovačkim lancima, koji uglavnom nisu dugoročne naravi.
As more significant producers of pigs for fattening are the meat industries themselves, which have within their scope of work facilities for fattening. 
Kao značajniji proizvođači tovnih svinja javljaju se i same mesne industrije koje u sklopu opsega svog rada imaju tovne objekte.
There is also a growing share of cooperative associations, or providing services of fattening for business entities in the market. 
Sve je značajniji udio i kooperativnog povezivanja, odnosno uslužnog tova za subjekte na tržištu.
Overview of the foreign trade exchange of pigs, pig meat and products (in tones) 
Pregled vanjskotrgovinske razmjene svinja, svinjskog mesa i prerađevina (u tonama)
Live pigs 
Žive svinje
Pig meat, fresh, chilled and frozen 
Svinjsko meso, svježe, rashlađeno i smrznuto
Pig slaughtered products, fresh, chilled and frozen 
Svinjski klaonički proizvodi, svježi, rashlađeni i smrznuti
Pig bacon and fat 
Svinjska slanina i salo
Pig meat, salted, in brine, dried and smoked 
Svinjsko meso, usoljeno, u salamuri, sušeno i dimljeno
Other pig meat products 
Ostale prerađevine od svinjskog mesa
Because of pig shortages import of live pigs and pig meat was considerably increased in 2000 and 2005 (see ). 
Zbog nedostatka svinja u 2000. i 2005. godini značajno je povećan uvoz živih svinja i svinjskog mesa (vidi tablicu 2-38).
In the observed period, there was an increased import of the pigs amounting up to 10.784 in 2005. 
U promatranom razdoblju očit je porast uvoza svinja do 10.784 u 2005. godini.
Insignificant quantities of pigs and pig meat are exported from Croatia. 
Hrvatska izvozi neznatne količine svinja i svinjskog mesa.
Insufficient production was replaced by import, which is additionally being limited by forbidden pig import in the Republic of Croatia because of pig disease outbreak (bluetongue, foot - and - mouth disease and classical fever). 
Nedostatna proizvodnja se podmiruje uvozom koji se dodatno ograničava zabranom uvoza svinja u RH zbog pojave bolesti svinja (plavog jezika, slinavke i šapa, te klasične kuge).
Continuous pig prices oscillations and also the conditions of conducting business by producers, processors and organization of transport is the main cause for oscillations in pig production. 
Stalne oscilacije u cijenama svinja i uvjeta poslovanja proizvođača, prerađivača i organizacija prijevoza uzrok su oscilacijama u proizvodnji svinja.
One of the mechanisms of the trade and price policy in the Republic of Croatia is regarding to custom protection. 
Jedan od mehanizama trgovinsko-cjenovne politike RH odnosi se na carinsku zaštitu.
The basic rate of customs (custom duty on the most privileged basis) for live pigs, as well as pig meat has reached its obligatory level in accordance with the WTO requirements arising from Croatia's accession to that organization. 
Osnovna stopa carine (carina po najpovlaštenijoj osnovi) za žive svinje i svježe svinjsko meso dostigla je svoju obvezujuću razinu sukladno WTO obvezama proizašlim iz pristupa RH toj organizaciji.
Transitional period for achieving final required WTO levels of custom duties for frozen pig meat shall expire in year 2007. 
Za smrznuto svinjsko meso prijelazno razdoblje za dostizanje konačne obvezujuće WTO razine carine ističe 2007. godine.
In 2005 basic custom rate for live pigs varied from 0% (for full - blooded breed animals and piglets) up to 40% (custom rate expressed in “ad valorem” equivalent) for the rest of the live pigs. 
U 2005. godini osnovna stopa carine za žive svinje kreće se od 0% (čistokrvne rasplodne životinje i odojci) do 40 % (carina izražena u ad valorem ekvivalentu) za ostale žive svinje.
Custom rates for pig meat were ranged between 23% and 35% (custom expressed in ad valorem equivalent). 
Carina za svinjsko meso kreće se između 23 i 35 % (carina izražena u ad valorem ekvivalentu).
After expiring above mentioned transition period, the Republic of Croatia is no more obliged to decrease customs, except if agreed differently on a multilateral level agreement, for which negotiations are ongoing, according to the WTO Agreement on Agriculture on further world trade liberalizations and lowering of domestic support. 
Nakon isteka spomenutog prijelaznog razdoblja RH više nije obvezna i dalje snižavati te uvozne carine, osim ako drugačije ne bude dogovoreno na multilateralnoj razini o čemu su WTO pregovori u tijeku. Naime, sukladno WTO Sporazumu o poljoprivredi pregovara se o daljnjoj liberalizaciji svjetske trgovine i snižavanju domaće potpore.
Except the custom rates, there are preferential custom rates (for unlimited quantities or quantities in the form of custom quotas) agreed in the frame of bilateral agreements of free trade and in the frame of the Stabilization and Association Agreement (SAA) with the EU.In the case of disturbance on a domestic market, Government of the Republic of Croatia can intervene by lowering of existing customs or with their increase, but only in the framework of international agreements. 
Osim osnovne stope carine postoje i preferencijalne carine (za neograničene količine ili količine u obliku carinskih kvota) dogovorene u okviru bilateralnih ugovora o slobodnoj trgovini i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU. U slučaju poremećaja na domaćem tržištu Vlada RH može intervenirati snižavanjem postojećih carina ili njihovim povećanjem, ali samo u okvirima međunarodnih sporazuma. Kroz ratno razdoblje (1991.-1995.) broj grla u RH je značajno smanjen ( za 34,7%), te je negativni trend opadanja nastavljen sve do 2002. godine. U 2003. započinje polagani, no stalni rast.
An overview of the state aid schemes for pig sub sector is given in Chapter 2.2. 
Pregled državnih potpora za podsektor svinjogojstva dan je u Poglavlju 2.2.
Beef production sub sector 
Podsektor govedarske proizvodnje
Beef production (breeding) is the most important livestock branch in the Republic of Croatia (with 40% share in livestock production, including milk production) and also one of more important productions in total agriculture. 
Govedarska proizvodnja (uzgoj) je najvažnija stočarska grana u Republici Hrvatskoj (s udjelom od 40% u stočarskoj proizvodnji, uključujući proizvodnju mlijeka), te ujedno jedna od važnijih grana ukupne poljoprivredne proizvodnje.
In the Republic of Croatia the most represented cattle breed is Simmental breed which accounts for 74% of the cattle stock, used for both milk and meat production, based on mixed production units (see ). 
U Republici Hrvatskoj najviše je zastupljena simentalska pasmina goveda sa 74% u ukupnom pasminskom sastavu, namijenjena proizvodnji mlijeka i mesa, te se i govedarska proizvodnja najvećim dijelom temelji na mješovitim proizvodnim jedinicama u kojima se proizvodi mlijeko i meso (vidi tablicu 2-39).
About 75% of cows are artificially inseminated. 
Oko 75% krava se oplođuje umjetnim osjemenjivanjem.
Another breed used for milk and meat production is the Brown cattle with 4,0%. 
Druga glavna pasmina koja se koristi za proizvodnju mesa i mlijeka je smeđe govedo s 4% zastupljenosti.
The Holstein-Friesian cattle represent with 21% the most important breed in specialized milk production units. 
Mliječna pasmina goveda Holstein s 21% je najznačajnija pasmina u specijaliziranim jedinicama za proizvodnju mlijeka.
Other breeds like Charolais, Hereford, Swedish Red and White cattle and autochthonous breeds (Slavonia Syrmian cattle, Istrian cattle and Buša) account only for 1% of the total cattle breeding structure. 
Ostale pasmine, Charolais, Hereford, Švedska crveno-bijela, te autohtone pasmine (slavonski podolac, istarsko govedo i buša) čine samo 1% udjela u ukupnoj govedarskoj proizvodnji.
The beef management is mainly based in stables while free-range system is individual and insignificant. 
Tip uzgoja goveda je većinom uzgoj u stajama, dok je držanje goveda na otvorenom individualan i slabo zastupljen.
Breed structure of cows (2000 - 2005) in % 
Struktura proizvodnje goveda (2000 - 2005) u %
Simmental 
Simentalac
Holstein-Friesian 
Holstein
Brown 
Smeđa
Other (1+2+3+4+5+6+7) 
Ostale (1+2+3+4+5+6+7)
1 Slavonian Syrmian 
1 Slavonski podolac
2 Istrian 
2 Istarsko
5 Grey 
5 Sivo
7 Swedish Red and White 
7 Švedsko crveno bijelo
Source CLC, 2006 
Izvor HSC, 2006
The national herd declined in size from 882.000 of heads in 1987 to the lowest 417.000 in 2002 (see ). 
Početak trenda opadanja broja goveda zabilježen je 1987. godine kada je bilo 882 tisuće grla, a najniži broj grla je bio 2002. kada je pao na minimalnih 417 tisuća (vidi tablicu 2-40).
Significant contribution to this trend was the war during which a lot of cattle was lost (killed, stolen, etc.). 
Ovom je trendu značajno pridonio rat u kojem je nestao velik broj grla (ubijena, ukradena, itd.).
Due to destroying of war (1991-1995) the number of cattle in the Republic of Croatia in this period has been significantly reduced (for 34,7%), and the downward trend continued until 2002, but afterwards has shown slight, but continuous growth. 
Zahvaljujući ratnim uništenjima (1991-1995) broj stoke u RH u ovom je razdoblju značajno smanjen (za 34.7%), a taj se trend prema dolje nastavio sve do 2002., ali nakon toga zamjećuje se polagani, ali stalni rast.
In 2005, the total number of cattle compared to 2004 increased by 1%, and compared with 2001 by 7,5%. 
Ukupan broj goveda u 2005. godini je povećan za 1% u odnosu na 2004, a 7,5% u odnosu na 2001.
Evolution of the number of cattle ('000 heads, 1987 - 2005) 
Broj goveda ('000 grla 1987 - 2005)
Total cattle 
Ukupno goveda
Calves ≤ 1 year 
Telad i junad ≤ 1 godine
Cattle >; 1 year 
Junad >; 1 godine
Cows and heifers in calf 
Krave i bređe junice
Bulls for reproduction and steers 
Bikovi za priplod i volovi
In the structure of cattle categories, the most represented are cows and heifers with 58%, which contributes to the milk production and increase of cattle fund. 
U strukturi uzgoja goveda najviše su zastupljene krave i bređe junice s 58%, što pridonosi proizvodnji mlijeka i povećanju stočnog fonda.
In practice is registered the high excluded dairy heads that end in meat production (Holstein before all). 
U praksi je zabilježena visoka isključenost mliječnih grla koja završavaju u proizvodnji mesa (prije svega Holstein).
Due to a lack of domestic calves, considerable share of fattening calves is from imported heads. 
Zbog nedostatka domaće junadi, znatan udio tovljene junadi je od uvoznih grla.
Unlikely the dairy production, the system of cattle production is not comprised within the purchase network, which does not ensure such a high level of purchase as in the case of milk. 
Za razliku od mljekarske proizvodnje, sustav proizvodnje goveda nije uključen u kupovnu mrežu, što ne osigurava visoku razinu kupnje kao u slučaju mlijeka.
According to the Agricultural Census 2003, there were 86.269 of agricultural holdings with cattle out of which 85.930 (99,6%) were family holdings and 339 (0,4%) were legal entities. 
Prema Popisu poljoprivrede 2003, u Republici Hrvatskoj ukupno ima 86.269 poljoprivrednih gospodarstava koja drže goveda, od toga 85.930 (99,6%) su obiteljska gospodarstva, a 339 (0,4%) je poslovnih subjekata.
In terms of numbers of cattle livestock, the production evolves at small and fragmented family holdings. 
Što se tiče broja živih goveda, proizvodnja se odvija na malim i rascjepkanim obiteljskim gospodarstvima.