natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reasons for it are mostly state inherited, i.e. disregard and lack of recognition of fruit-growing in Croatia within the longer period before independence (then the valid unofficial distribution of production in ex Yugoslavia in which the priority in fruit and vegetable production was given outside Croatia (Macedonia, Serbia) and in Croatia was located the processing based on raw materials from that area), war period (for almost 10 years), and later the shortage of more stimulating agricultural policy measures which were no good for restructuring of existing ones, mostly extensive and agricultural production, into working and capital intense production in fruit growing, viticulture, olive growing, vegetable growing and floriculture. 
Razlozi tome su većim dijelom naslijeđeno stanje, odnosno zapostavljanje i neafirmiranje voćarstva u Hrvatskoj u dužem razdoblju prije osamostaljenja (tada važeća neslužbena raspodjela proizvodnje u bivšoj Jugoslaviji u kojoj je prioritet proizvodnje voća i povrća bio izvan Hrvatske, (Makedonija, Srbija), a u Hrvatskoj je bila smještena prerada na bazi sirovina iz tog područja), ratno razdoblje (gotovo 10 godina), te kasnije nedostatak poticajnijih mjera poljoprivredne politike koje nisu pogodovale restrukturiranju postojeće pretežno ekstenzivne i ratarske proizvodnje, u radno i kapitalno intenzivnu proizvodnju u voćarstvu, vinogradarstvu, maslinarstvu, povrtlarstvu i cvjećarstvu.
Subsequently because of such unfavourable production structures, and lack of organization of market, Croatia imports significant quantities of all types of fruit, apples more than 50% of home consumption, pears 80% and peaches 70%. 
Slijedom takve nepovoljne proizvodne strukture, te neorganiziranosti tržišta, Hrvatska, kako je već rečeno, uvozi znatne količine svih vrsta voća, i to jabuka više od 50% domaće potrošnje, krušaka 80%, te bresaka 70%.
Besides above stated problems related to production, problems also exist because of unsteady and undeveloped market infrastructure. 
Pored gore istaknutih problema vezanih uz proizvodnju, problemi postoje i zbog nedostatne i nerazvijene tržišne infrastrukture.
Namely, available capacities are insufficient, and equipment is technologically outdated, in particular within the segment of storage, preparation for processing (semi processed) and fruit processing. 
Naime, raspoloživi kapaciteti su nedovoljni, a oprema je tehnološki zastarjela i to posebno u segmentu skladištenja, dorade i prerade voća.
That is the reason that the major part of produced fruit is stored in inadequate conditions, and because of that regularly a significant part of the produced fruit quantities decay. 
To je razlog što se veći dio proizvedenog voća neadekvatno skladišti, te tako propada znatan dio proizvedenih količina voća.
At the same time undeveloped and not known wholesale market infrastructure affect the orientation to import which becomes a sign of the local market. 
Pri tome nerazvijena i neafirmirana infrastruktura veletržnica utječe na usmjerenost k uvozu koji postaje obilježje domaćeg tržišta
In such circumstances local merchants usually do not contract production with Croatian fruit producers, but are orientated exclusively to import, and because of that a dependence on import has significant dimensions. 
U takvim okolnostima domaći trgovci u pravilu ne ugovaraju proizvodnju s hrvatskim proizvođačima voća, nego su orijentirani isključivo na uvoz, zbog čega je ovisnost o uvozu poprimila značajne razmjere.
In 2000 - 2003 period in the Republic Croatia were imported total 1.408.393 tons of fresh and processed fruits of total value 726.217.577 USD (see annex , and ) 
U razdoblju od 2000. do 2003. godine u Republiku Hrvatsku uvezeno je ukupno 1.408.393 tona svih vrsta voća i prerađevina od voća, u ukupnoj vrijednosti od 726.217.577 USD (vidi dodatak12.24, i )
As has already been said the reason for fruit import dependence is before all in insufficiency of home fruit production. 
Kako je rečeno u uvodu, razlog ovisnosti o uvozu voća je prije svega zbog nedostatne domaće proizvodnje voća.
Namely, total fruit production according to statistical indicators depending on the year, varies from 160.000 tons (2001 and 2002, and 2003 are atypical; frost and bad weather destroyed a significant part of yield in 2001 and 2002 while in 2003 there was a serious drought). 
Naime, ukupna proizvodnja voća prema statističkim pokazateljima zavisno o godini kreće se oko 160.000 tona (2001, 2002, te 2003. su netipične; mraz i vremenske nepogode uništile su znatni dio uroda u te dvije godine, dok je u 2003. vladala velika suša).
Consumption varies from 70 kg/inhabitant which multiplied with 4,5 million of inhabitants is 320.000 tons of fruit. 
Potrošnja se kreće oko 70 kg/stanovniku što pomnoženo s 4,5 milijuna stanovnika iznosi 320 tisuća tona voća.
According to that annually is about 160.000 tons of fruit imported, and self-sufficiency in fruit production is around 50%. 
Time se u pravilu godišnje uvozi oko 160 tisuća tona voća, a samodostatnost u proizvodnji voća se kreće oko 50%.
Fruit import share on the market of Croatia from 1997 - 2003 
Udio uvoza voća na hrvatskom tržištu od 1997 - 2003
Available quantities 
Raspoložive količine
Consumption per inhabitant 
Potrošnja po stanovniku
Import share in available quantities 
Udio uvoza u raspoloživim količinama
kg/inhabitant 
kg/po stanovniku
At the same time for the purpose of realistic consideration it is necessary to separate fruit import concerning exotic fruit which may not be grown in Croatia, and notably bananas, pineapples, etc. 
Kako bi se stanje realno sagledalo potrebno je izdvojiti dio uvoza voća koji se odnosi na egzotično voće koje se u Hrvatskoj ne može proizvoditi, a ponajprije bananu, ananas i dr.
These kinds of fruit are imported in quantity of 70.000 tons and the major part regards import of bananas, about 50.000 tons (Equator, Columbia). 
Ove vrste voća uvoze se u količini od 70.000 tona i u tome je najveći udio upravo uvoz banana od oko 50.000 tona (Ekvador, Kolumbija).
So in the remaining 70.000 tons, as much is imported in Croatia, is the most direct competitor to the home production. 
Dakle, preostalih 70 tisuća tona koliko se u Hrvatsku uvozi najizravnije konkurira domaćoj proizvodnji.
According to Agricultural Census 2003 there were 304.783 family farms producing fruits out of which 13.311 (4,36%) are producing fruits in a modernized way (plantage). 
Prema Popisu poljoprivrede 2003., 304.783 obiteljskih gospodarstava je proizvodilo voće, od kojih 13.311 (4,36%) proizvodi voće na modernizirani način (plantaža).
Only 5,54% of all producers has orchards bigger than 10 ha (16.882). 
Samo 5,54% svih proizvođača ima voćnjake veće od 10 ha (16.882).
Distribution by size of family farms is visible from the following graph. 
Raspodjela prema veličini obiteljskih gospodarstava vidljiva je na slijedećem grafu.
Distribution of family farms by number, size and type of orchard, 2003 
Raspodjela obiteljskih gospodarstava, prema broju, veličini i vrsti voćnjaka, 2003
Also in 2003 there were 132 legal entities producing fruits in technologically advanced way. 
Također u 2003.postojala su 132 poslovna subjekta koja su proizvodila voće na tehnološki napredan način.
Out of all legal entities 89,39% has more than 10 ha of plantage orchard (19,70% with more than 100 ha) as shown in the following graph. 
Od svih poslovnih subjekata 89,39% ima više od 10 ha plantažnih voćnjaka (19,70% s više od 100 ha) kako je prikazano na slijedećem grafu:
Distribution of legal entities by number and size, 2003 
Raspodjela poslovnih subjekata prema broju i veličini, 2003
A wide range of vegetable production in Croatia is possible in the whole country, thanks to geographical and climate differences. 
Proizvodnja povrća moguća je na području čitave Republike Hrvatske zahvaljujući geografskim i klimatskim raznolikostima.
According to statistical data, vegetables in Croatia occupy around 135.000 ha, or 9,3% of total arable land and gardens. 
Povrće se danas u Hrvatskoj proizvodi na površini od oko 135 tisuća hektara, što predstavlja 9,3% od ukupnih površina oranica i vrtova.
Potato production represents 46% of mentioned vegetable production. 
U ukupnu proizvodnju povrća uključena je i proizvodnja krumpira koja se odvija na 46% navedenih površina.
Trends in vegetables production 1999 - 2004 
Trendovi u proizvodnji povrća u razdoblju 1999 - 2004
Vegetable (ha) 
Povrće (ha)
Other vegetables 
Ostalo povrće
cabbage, kali, tomato, paprika, cucumber, onion, carrot, melon 
Kupus, kelj, rajčica, paprika, krastavac, luk, mrkva i dinja
CBS, *Data till May 31, 2004 
DZS, *Podaci do 31.svibnja 2004.
Accordingly, vegetables without potato are produced on around 70.000 ha. 
Prema tome povrće se, izuzimajući krumpir, proizvodi na oko 70.000 hektara.
On this area, in average more than 370.000 tones of different vegetables are produced, which is not sufficient compared with total demand. 
Na tim površinama u Hrvatskoj se godišnje proizvede više od 370.000 tona raznog povrća, što je u odnosu na ukupne potrebe još uvijek nedostatno.
There has been slight increase in vegetable production area from 2000 - 2003 but there was considerable decrease in production due to sevear drought in year 2003. 
Došlo je do neznatnog porasta u proizvodnji povrća u razdoblju od 2000 - 2003, no isto tako i do značajnog pada u proizvodnji zbog suše u 2003. godini.
Production of certain vegetables types 
Proizvodnja određenih vrsta povrća
Vegetable 
Povrće
Cabbage and kale 
Kupus i kelj
Tomato 
Rajčica
Cucumber 
Krastavac
Onion 
Luk
Carrot 
Mrkva
Melon and watermelon 
Dinja i lubenica
CBS does not make evidence of production of all vegetables types separately. 
DZS ne vodi zasebnu evidenciju o proizvodnji svake kulture povrća.
According to Agricultural Census 2003, there were 138.428 family farms producing vegetables out of which 68,98% produce potato. 
Prema Popisu poljoprivrede 2003, bilo je 138.428 obiteljskih gospodarstava koja su se bavila proizvodnjom povrća, a 68,98% ih je proizvodilo krumpir.
Only 12,99% of all producers have production area larger than 5 ha (17.994). 
Samo 12,99% svih proizvođača ima proizvodno područje veće od 5 ha (17.994).
It is also obvious from the following graph that beside potato and leguminous vegetables, only 16,68% produce all other vegetables. 
Iz slijedećeg grafa je vidljivo kako osim krumpira i mahunarki, samo 16,68% proizvodi sve ostalo povrće.
Distribution of family farms according to number, size and type of production, 2003 
Raspodjela obiteljskih gospodarstva prema broju, veličini, vrsti proizvodnje 2003
When looking at the structure of legal entities it can be noticed that most of the production is orientated on other types of vegetables which is different to production on mentioned family farms due to higher level of technology needed, costs and market of products. 
Kad se promotri struktura poslovnih subjekata, primjećuje se kako je većina proizvodnje usmjerena na ostale vrste povrća, što je drukčije od proizvodnje na obiteljskim gospodarstvima zbog višeg stupnja potrebne tehnologije, troškova i tržišta proizvoda.
There are 300 legal entities producing vegetables out of which 42% have more than 30 ha under vegetables (19% more than 100 ha = 59 producers) as shown in following graph. 
Postoji oko 300 poslovnih subjekata koji proizvode povrće, od kojih 42% ima više od 30 ha pod povrćem (19% više od 100 ha, a to je 59 proizvođača) kako je prikazano u slijedećem grafu.
Other vegetables - according to CBS, it includes all vegetables (fresh or chilled) other than potato and leguminouse (i.e. - tomato, cabbage, kale etc.) 
Ostalo povrće - prema DZS-u, ono uključuje svo povrće (svježe ili rashlađeno) osim krumpira i mahunarki (tj. rajčica, kupus, kelj, itd.)
Distribution of legal entities by number, size and type of production, 2003 
Raspodjela poslovnih subjekata prema broju, veličini i vrste proizvodnji, 2003
Fragmented production, selling directly to the consumers through local green markets and own consumption aggravate making accurate statistics of vegetable production and marketing. 
Rascjepkanost proizvodnje, izravni plasman proizvoda potrošačima putem tržnica na malo i naturalni oblik potrošnje još više otežavaju vođenje točne statistike o proizvodnji i plasmanu povrća.
Other sources of data about vegetable production quantity and value are not available. 
Drugi izvori podataka o količini i vrijednosti poljoprivredne proizvodnje, pa tako i proizvodnje povrća u Republici Hrvatskoj, nisu dostupni.
Concerning greenhouse production there are available estimation data from CAEI presented in following table. 
Što se tiče proizvodnje u staklenicima dostupna je procjena HZPSS-a prikazana u slijedećoj tablici.
Distribution of greenhouse production of some vegetable types, estimation 
Raspodjela proizvodnje u staklenicima određenih vrsta povrća, procjena
Other vegetable 
Ostalo povrće
Varazdin 
Varaždinska
Koprivnica - Krizevci 
Koprivničko-križevačka
CAEI, 2006 
HZPSS, 2006
According to CAEI estimation in 2006, there were approximately 200 ha under tomato, 136 ha under paprika, 133 ha under cucumber and 241 ha under all other vegetables in greenhouses. 
Prema procjeni HZPSS-a u 2006. je bilo oko 200 ha pod rajčicom, 136 ha pod paprikom, 133 ha pod krastavcima i 241 ha pod ostalim povrćem u staklenicima.
Due to rotation of crops within greenhouses it is hard to make estimation based on sum of all acreage. 
Zbog plodoreda u staklenicima teško je napraviti procjenu na temelju zbroja sve površine u ralima.
Total production in greenhouses by this estimation was around 45.000 t. Also based on this estimation all production area is inadequate and to small to satisfy needs of domestic consumption. 
Ukupna proizvodnja u staklenicima prema ovoj procjeni je bila oko 45.000 t. Također, na osnovi ove procjene sva su proizvodna područja neadekvatna i premalena za zadovoljavanje domaće potrošnje.
Average size of greenhouses of commercial bigger producers is from 2.000 m2 up to 10.000 m2. 
Prosječna veličina staklenika većih komercijalnih proizvođača je od 2.000 m2 do 10.000 m2.
Part of vegetable production comes from production in gardens for own consumption, which is on low technology level, with low yields. 
Dio proizvodnje povrća dolazi od proizvodnje u vrtovima za vlastitu potrošnju, koja je na niskoj tehnološkoj razini, s niskim prinosima.
Average vegetables yields in Croatia are lower compared with European and world averages (e.g. 8 times lower for tomato than the European average yield, 6 times lower for cucumber, 4 times for onion) (see ). However, there are also in Croatia bigger and specialized vegetable producers who use modern technology and make very high yields and quality. 
Prosječni prinosi povrća u Republici Hrvatskoj su i do nekoliko puta niži (8 puta niži za rajčicu - u odnosu na prosječni prinos u Europi, 6 puta niži za krastavac, 4 puta niži za luk) u odnosu na europske i svjetske prosjeke (vidi graf 2-16), iako i u Hrvatskoj postoje veći i specijalizirani proizvođači povrća koji koriste vrhunsku tehnologiju i ostvaruju vrlo visoke prinose i kvalitetu.
Trend in average vegetable yields, t/ha 1998-2002 
Prinosi povrća u RH u razdoblju 1998-2002, t/ha
Peppers 
Paprika
Cucumbers 
Krastavci
Onions 
Luk
Cabbages and kale 
Kupus i kelj
Beans, dry 
Grah, suho zrno
Comparison of average vegetable yield, t/ha 
Usporedba prinosa povrća, t/ha
EUROSTAT, CBS, 2004 
EUROSTAT, DZS, 2004
Croatian Market Information Centre in Agriculture (TISUP) operates within MAFRD. In cooperation with the CAEI, TISUP processes and publishes vegetables prices in Croatia every week. 
Hrvatski tržišni informacijski sustav u poljoprivredi (TISUP) koji djeluje u sklopu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, uz pomoć Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu svaki tjedan obrađuje i objavljuje kretanje cijena povrća u Republici Hrvatskoj.
Prices are collected on two levels: 
Cijene se prikupljaju na dvije razine:
gross markets and local green markets. 
veleprodajne (veletržnice) i maloprodajne (tržnice).
Vegetables prices on the gross markets, 1998 - 2003 (EUR/kg) 
Kretanje cijena povrća na veletržnicama, 1998 - 2003 (EUR/kg)
Carrots 
Mrkva
TISUP, MAFWM, 2004 
TISUP, MPRRR, 2004
Vegetables prices on the local green markets, 1998 - 2003 (EUR/kg) 
Kretanje cijena povrća na tržnicama, 1998 - 2003 (EUR/kg)
In average, prices on local markets are 34% higher than on gross markets. 
Prosječno gledano, MPC je za oko 34 % veća od VPC u promatranom razdoblju.
Selling prices of selected vegetables in the European countries are lower than prices in Croatia. 
Prodajne cijene odabranih vrsta povrća u europskim zemljama niže su nego u Hrvatskoj.
Vegetable prices in Croatia are higher than average in the European Union countries, in the first place because of higher import duties on fresh vegetables. 
Cijena povrća u Republici Hrvatskoj viša je od prosječne cijene u zemljama Europske unije ponajprije zbog viših uvoznih carina na svježe povrće.
Namely, during the negotiations with WTO the rate of regular and seasonal duties has been established to be paid for vegetable import in the period of maximal local production offer. 
Naime, u tijeku pregovora s WTO-om utvrđena je visina redovnih carina i sezonskih carina koje se naplaćuju na uvoz povrća u razdoblju najveće ponude domaće proizvodnje.
Consequently, imported vegetables form the price at the level of extra duties. 
Prema tome i uvozno povrće formira cijenu na razini dodatnih carina.
Average selling gross market prices (excluding VAT, in HRK/kg) 
Prosječne veleprodajne cijene (bez PDV-a, u HRK/kg)
DATIMA Sistema Informativo Statistiche Agricole, Italy; EUROSTAT, TISUP, MAFWM 2004 
DATIMA Sistema Informativo Statistiche Agricole, Italy; EUROSTAT, TISUP, MPRRR 2004
Yields in the Croatian vegetable production are in average 5 times lower than in the European countries whereasthe total specific costs of the production are higher. Gross market prices of vegetables are higher in Croatia than in EU countries. 
U prosjeku, prinosi hrvatske povrćarske proizvodnje su 5 puta niži nego u zemljama EU, troškovi proizvodnje su veći, kao i veleprodajne cijene.
Croatian producers are not organized into producers' organizations. They lack facilities such as packing, sorting and grading equipment as well as logistic for the marketing of their vegetables. 
Hrvatski proizvođači ne posluju putem udruga ili zadruga i nedostaju im kapaciteti poput sortirnica ili pakirnica, te logistička potpora za marketing, distribuciju i trženje proizvoda.
In order to organize modern vegetable production which would result in higher product quality and popular market vegetable price it is necessary to solve land problems (concentration, organization, irrigation), modernize production by modern mechanization and construct modern storage spaces, construct storage and cooling capacities, and purchase processing, sorting and vegetable packaging lines. 
Kako bi se organizirala suvremena proizvodnja povrća koja bi rezultirala višom kakvoćom proizvoda i pristupačnijom tržišnom cijenom povrća, potrebno je riješiti probleme zemljišta (okrupnjavanje, uređenje, navodnjavanje), osuvremeniti proizvodnju kupnjom modernije mehanizacije i podizanjem suvremenih skladišnih prostora, izgradnjom skladišnih i rashladnih kapaciteta, te nabavkom linija za preradu, sortiranje i pakiranje povrća.
In regard to quality standards, Croatia is at the stage of taking over of standards resulting from Commission Regulation 2200/96, and until then the Ordinance on fruit, vegetable and mushroom quality (OG 53/91, 114/04) is valid. 
Vezano za standarde kakvoće, Republike Hrvatska je u fazi preuzimanja standarda koji proizlaze iz Uredbe Komisije 2200/96, a do tada će na snazi biti Pravilnik o kvaliteti voća, povrća i gljiva (NN 53/91, 114/04).
Therefore, majority of Croatian vegetable producers at the moment could hardly compete with the European producers on the global market. 
U takvoj situaciji, hrvatskim proizvođačima nije jednostavno konkurirati svojim proizvodima na globalnom tržištu.
From the it can be seen that the value of import of vegetables (fresh, processed and dried) is 6-12 times higher (depending on the year) than the value of exported vegetables (resulting in a negative import-export balance. 
Iz tablice 2-93 vidi se kako je vrijednost uvoza povrća (svježeg, prerađenog i sušenog) 6-12 puta veća (ovisno o godini) od vrijednosti izvezenog povrća (što rezultira negativnom izvozno - uvoznom bilancom).
Trends in import - export balance of vegetables, 1999 - 2003, USD 
Vanjskotrgovinska bilanca, 1999 - 2003, USD
Total fresh vegetables - export 
Ukupno svježe povrće - izvoz
Total fresh vegetables - import 
Ukupno svježe povrće - uvoz
Balance - total fresh vegetables 
VTB - ukupno svježe povrće
Total semi processed and dried vegetables - export 
Ukupno poluprerađeno i sušeno povrće - izvoz
Total semi processed and dried vegetables - import 
Ukupno poluprerađeno i sušeno povrće - uvoz
Balance - total semi processed and dried vegetables 
VTB - ukupno poluprerađeno i sušeno povrće
Total processed vegetables - export 
Ukupno prerađeno povrće - izvoz
Total processed vegetable - import 
Ukupno prerađeno povrće - uvoz
Balance - total processed vegetables 
VTB - ukupno prerađeno povrće
Total vegetables - import 
Ukupno povrće - uvoz
Total vegetables - export 
Ukupno povrće - izvoz
Balance - total vegetables 
VTB - ukupno povrće
Mushroom production 
Proizvodnja gljiva
The sub-sector of mushroom growing is a bit more specific compared to other vegetable production. 
Podsektor gljivarstva je nešto specifičniji u odnosu na ostale proizvodnje povrća.
This production has wide possibilities but for serious progress in production it is necessary to ensure fundamental conditions. 
Ova proizvodnja ima široke mogućnosti, međutim za ozbiljniji iskorak u ovoj proizvodnji nužno je osigurati osnovne uvjete.
Nowadays the mushroom production in Croatia is mostly oriented and connected to import. 
Danas je proizvodnja gljiva u Hrvatskoj u velikoj mjeri orijentirana i vezana na uvoz.
Even sterile grafted compost is imported mainly from Hungary, Italy and Belgium (Maasmechelen). 
Iz uvoza se dobavlja čak i sterilni cijepljeni kompost. Naime on se svake godine uvozi iz Mađarske, Italije i Belgije (Maasmechelen).
Due to transport costs (import) of the reproduction material total production costs is increased by approximately 15%. 
Zbog troškova transporta (uvoz) ovaj reprodukcijski materijal povećava ukupne troškove proizvodnje za 15% u samom početku, te je zbog toga hrvatska gljiva nekonkurentna.
This situation (import) makes the whole sub sector of mushroom growing extremely vulnerable, as besides transport load costs; there are problems of quality reduction and complete ruin of compost. 
Zbog uvoza je cijeli podsektor gljivarstva vrlo ranjiv, jer osim troškova utovara, tu su i problemi smanjene kvalitete i potpunog uništenja komposta.
Still, there is a potential for mushroom production in Croatia especially related to development and diversification of economic activities in rural areas. 
No, postoji potencijal za proizvodnju gljiva u Hrvatskoj posebno što se tiče razvoja i diversifikacije gospodarskih aktivnosti u ruralnim područjima.
Mushroom export - import value 
Uvoz - izvoz gljiva
TONS 
TONE
Compost and mushroom mycelium 
Kompost i micelij gljiva
Edible mushrooms fresh or cooled, dried preserved 
Jestive gljive, svježe ili rashlađene, sušene
CCE, CBS, 2006 
HGK, DZS, 2006
In accordance to data 13.327 tons of compost is annually imported to Croatia and about 1.870 tons of fresh mushrooms. 
Prema dostupnim podacima u Hrvatsku se godišnje uvozi 13.327 tona komposta i oko 1.870 tona svježih gljiva.
According to that, total home production of fresh mushrooms on imported substrate is 4.000 tons. 
Prema tome, ukupna domaća proizvodnja svježih gljiva na uvezenom supstratu je 4.000 tona.
The total annual consumption of fresh mushroom in Croatia is about 5.870 tons, for which in terms of production about 20.000 tons of compost is needed. 
Očito je kako je ukupna godišnja potrošnja svježih gljiva oko 5.870 tona, za koje je što se tiče proizvodnje, potrebno oko 20.000 tona komposta.