natgillin/translations-raw huggingface dataset:
low pickled and pasteurized vegetables, including organic fruits and vegetables. 
Ukiseljenog i pasteriziranog povrća, uključujući ekološki uzgojeno voće i povrće.
Storage facilities for fruits and vegetables 
Skladišni kapaciteti za voće i povrće
In Croatia there are about 113.453 tons of storage and cooling capacities for fruits and vegetables, out of wich ULO storage capacitys, mainly for apples, make 33.000 tones There is an estimation for the need of about 40.000 tons of ULO capacities. 
U RH je na raspolaganju oko 113.453 tona skladišnih i rashladnih kapaciteta za voće i povrće, od čega 33.000 tona ULO hladnjača, uglavnom za čuvanje jabuke. Procjenjuje se da je za hrvatske potrebe dostatno oko 40.000 tona kapaciteta u ULO hladnjačama.
MAFRD runs a support program for construction of ULO capacities, through which co finances projects with 25% of investment value, with maximum 0,34 milion EUR (2,5 million HRK) per project. 
MPRRR provodi program poticanja izgradnji hladnjača s kontroliranom atmosferom u kojem subvencionira projekte sa udjelom od 25% od vrijednosti investicije do maksimalno 0,34 milijuna EUR (2,5 milijuna kuna) po projektu.
There is also a lack of facilities for storing some 120.000 tons of vegetables that may be stored for a certain period of time. 
Također je i nedovoljan broj objekata za skladištenje oko 120.000 tona povrća koje bi se moglo skladištiti određeno vrijeme.
The present level of infrastructure and domestic production requires that the further preparation of programs takes into account capacity optimization and the regional distribution of these capacities. 
Sadašnja razina razvijenosti infrastrukture i domaće proizvodnje zahtijeva da daljnja priprema programa uzme u obzir optimizaciju kapaciteta, te regionalnu distribuciju tih kapaciteta.
At present, the greater Zagreb area (western continental part of Croatia) is adequately covered by available warehouses. 
Trenutno, šire područje grada Zagreba (zapadni kontinentalni dio Hrvatske) ima dovoljan broj raspoloživih skladišta.
Therefore there is a need to build storage and cooling facilities in other fruit and vegetable growing regions (Slavonia and Baranja and north-west Croatia). 
Novi pristup zahtijeva izgradnju novih skladišta i hladnjača za određene vrste voća i povrća koja se uzgajaju u regijama (Slavonija i Baranja i sjeverno-zapadna Hrvatska).
There are no enough treatment plants for fruits and vegetables, which include sorting and cooling facilities on temperature below -10°C or packaging facilities necessary for delivery of fresh fruits and vegetables to the supermarket chains. 
Za doradu voća i povrća nema dovoljnih doradbenih objekata za razvrstavanje u razrede kakvoće i hlađenje na temperature ispod -10° C, niti pogona za pakiranje potrebnih za isporuku svježeg voća i povrća namijenjenog ponudi u trgovačkim centrima.
Storage (cooling) capacities for fruits and vegetables (in t) 
Skladišni (hladnjače) kapaciteti za voće i povrće (u t)
Fruit and vegetable processing altogether represents the lowest share in total processing industry. 
Prerada voća i povrća ukupno gledano predstavlja najslabiju točku u ukupnoj prerađivačkoj industriji.
Croatia was during the nineties one of the exporters of these products and today is prevailingly importer, and in total consumption needs of the imported goods its participation is 80%. 
Upravo u preradi voća i povrća Hrvatska je tijekom 90- tih godina bila jedan od izvoznika ovih proizvoda, a danas je uglavnom uvoznik gdje u ukupnim potrebama potrošnje robe iz uvoza sudjeluje s 80%.
In the existing conditions,there is a need for significant investments, before all into modernization of existing and introduction of new processing technologies. 
U postojećim okolnostima, za revitalizaciju ove industrije nužna su znatna ulaganja, prije svega u osuvremenjivanje proizvodnje, te uvođenje novih tehnologija.
Also there is a lack of logistic centres for raw material preparation (receipt, cleaning, sorting, storage, packing) in Croatia. 
U dijelu skladištenja i primarne dorade, u Republici Hrvatskoj nedostaje prijemno-skladišnih kapaciteta (logističkih centara) za doradu robe (prijem, čišćenje, sortiranje, skladištenje, pakiranje).
In the production segment, there is a need for investments in the modernization of fruit and vegetable production, introduction of new technologies, investments in mechanization, extension of production in protected areas in order to ensure production continuity and fill in the present seasonal gaps in the domestic production. 
U segmentu proizvodnje nužna su ulaganja u osuvremenjivanje proizvodnje voća i povrća uvođenjem novih tehnologija, ulaganja u mehanizaciju, proširivanje proizvodnje u zatvorenim uvjetima (plastenici) kao bi se osigurao kontinuitet proizvodnje i domaćom proizvodnjom popunile sadašnje sezonske rupe u ponudi domaće robe.
Overview of state aid scheme for fruits and vegetables sub sector is given in Chapter 2.1. 
Pregled državnih potpora za podsektor voće i povrće dan je u Poglavlju 2.1.
Wine and viticulture sub sector 
Podsektor vinarstvo i vinogradarstvo
According to natural conditions for wine grape growing, the wine-growing areas in Croatia are divided into: zones, regions, sub regions, wine-growing hills and vineyard localities. 
Vinogradarska područja Republike Hrvatske se prema prirodnim uvjetima za uzgoj vinove loze dijele na zone, regije, podregije, vinogorja i vinogradarske položaje.
The regions are: 
Regije su:
continental Croatia and littoral Croatia. 
kontinentalna Hrvatska i primorska Hrvatska.
Sub regions of continental Croatia are: 
Podregije kontinentalne Hrvatske su:
Podunavlje (the Danube region), Slavonia, Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje, and Zagorje-Međimurje. 
Podunavlje, Slavonija, Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje, Zagorje-Međimurje.
The sub regions of littoral Croatia are: 
Podregije primorske Hrvatske su:
Istria, Hrvatsko Primorje (Northern Croatian seaboard), Northern Dalmatia, Dalmatian Zagora (Dalmatian tramontane region), Central and Southern Dalmatia. 
Istra, Hrvatsko primorje, Sjeverna Dalmacija, Dalmatinska Zagora, Srednja i Južna Dalmacija.
According to climate conditions, the sub regions fall into following wine-growing production zones: 
Podregije su prema klimatskim uvjetima svrstane u sljedeće vinogradarske zone proizvodnje:
Zone B comprises sub regions: 
Zona B obuhvaća podregije:
Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje, and Zagorje-Međimurje, 
Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje, Zagorje-Međimurje
Zone C1 comprises sub regions: 
Zona C1 obuhvaća podregije:
Podunavlje, Slavonia, 
Podunavlje, Slavonija,
Zone C2 comprises sub regions: 
Zona C2 obuhvaća podregije:
Istria, Hrvatsko Primorje, Dalmatinska Zagora, 
Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska Zagora
Zone C3 comprises sub regions: 
Zona C3 obuhvaća podregije:
Northern Dalmatia, Central Dalmatia, and Southern Dalmatia. 
Sjeverna Dalmacija, Srednja Dalmacija, Južna Dalmacija.
According to the Croatian CBS, total vineyard area in Croatia in 2004 amounts to 50.000 ha but in year 2005 there is a significant decrease in vineyard area for almost 40% due to new data collection system from CBS. 
Ukupna površina pod vinogradima u Republici Hrvatskoj u 2004. godini iznosi prema podacima Državnog zavoda za statistiku 50.000 ha, no u 2005. došlo je do značajnog opadanja površina pod vinogradima za gotovo 40% zbog novog sustava prikupljanja podataka DZS-a.
The most important grape varieties in Croatia are graševina (Welsch Riesling), malvazija Istria (Istrian malvasia) and plavac mali. 
Najznačajnije sorte grožđa u Hrvatskoj su graševina (Welsch Riesling), malvazija istarska i plavac mali.
These three varieties represent 48,09% of the total and the remaining 51,91% is comprised of 37 varieties with highest individual share of any variety lower than 3,5%. 
Zastupljenost ove tri sorte iznosi 48,09%. Ostalih 51,91% čini 37 sorti čiji je pojedinačni udio manji od 3,5 %.
The grape production in 2004 was 236.807 tons or 1,5 million hectolitres of wine, respectively. 
Proizvodnja grožđa u 2004. godini iznosila je 236.807 tona, odnosno 1,5 milijuna hektolitara vina.
Production of grape (1999 - 2004) 
Proizvodnja grožđa (1999 - 2004)
Total vineyard surface area,'000 
Ukupna površina vinograda, tis. ha
Vine stocks, mill. 
Trsovi, mil.
Yield per wine plant, kg 
Prirod po trsu, kg
Grape production, t 
Proizvodnja grožđa, t
Productive 
Rodni
Year 2004 - estimate by CBS 
Godina 2004 - procjena DZS-a
Year 2005 - estimation by CBS according to the wine cadastar that is not finished 
Godina 2005 - procjena DZS-a prema vinogradarskom katastru koji je još u izradi
Typical for Croatian viticulture are fragmented land parcels under vineyards. Most of the vineyards are owned by family farms with an average vineyard size of less than 1 ha (see also annexes and ). 
Karakteristično za hrvatsko vinogradarstvo je rasparceliranost vinogradarskih površina o čemu govori činjenica kako se najveći dio vinograda nalazi se u vlasništvu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava na više parcela, s prosječnom površinom manjom od 1 ha (vidi dodatke i ).
From 2000 - 2004 total vineyard area decreased by 15,3%, as well as grape production which increased from 2000 - 2002 and than sharply decreased by 33% compared with year 2000. The decrease in wine growing acreage in 2005 is mostly due to different data collection and it is considered to be more accurate. 
Od 2000. - 2004. godine ukupna površina vinograda u Republici Hrvatskoj smanjila se za 15,3%, kao i proizvodnja grožđa koja je rasla od 2000. do 2002 godine, te se naglo smanjila u odnosu na 2000. godinu za 33%. Opadanje u površini vinograda u 2005. je u najvećoj mjeri zbog drukčijeg prikupljanja podataka koji se smatra točnijim.
It is shown that Croatia has approximately 30.000 ha covered with wine grape. 
Ono govori kako Hrvatska ima oko 30.000 ha pokrivenih vinogradima.
Vineyards in ha and by ownership per county (2003) 
Vinogradi u ha i po vlasništvu po županijama (2003)
Bjelovar-Bilogora 
Bjelovarsko-bilogorska
CBS, Agricultural Census 2003 
DZS, Popis poljoprivrede 2003
Average national yield per hectare 
Prosječan nacionalni prinos po hektaru
Number of productive vine plants 
Broj rodnih trsova
Yield per productive vine plant, kg 
Prirod po rodnom trsu, kg
Total yield, t 
Ukupni prirod, t
Total yield in kg per ha 
Ukupni prirod u kg po ha
Total yield in kg per ha decreased from 2002 - 2004 by 25,8% and in the same period yield per productive wine plant decreased also by 2,5%. 
Ukupni prirod u kg po ha je u opadanju od 2002. do 2004. godine za 25,8% kao i prirod po rodnom trsu za 2,5%.
Reasons of decrease in yields are huge percentage of vineyards older than 25 years and bad climate conditions in 2003 and 2004. It can also be seen that in 2005 average yield per ha has increased up to 6.304 kg/ha. 
Razlog ovog smanjenja je veliki postotak vinograda koji su stariji od 25 godina, kao i loši klimatski uvjeti 2003. i 2004. godine. Vidi se kako je u 2005. prosječni prinos po ha porastao na 6.304 kg/ha.
According to Croatian Institute for Viticulture and Wine (2005) 60,7% of vineyards are more than 25 years old, 24,1% is 15-20 years old, 9,4% is 5 - 15 years old and 5,8% of vineyards is up to 5 years old. 
Prema podacima Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo (2005.) 60,7% vinograda je starije od 25 godina, 24,1% vinograda je starosti od 15 do 20 godina, 9,4% vinograda je starosti od 5 do 15 godina, dok je 5,8% vinograda starosti do 5 godina.
The number of wine-producing households in the sector is 154.116 (see ). 
Broj gospodarstava koji se bave proizvodnjom vina u sektoru iznosi 154.116 (vidi tablicu 2-101).
Out of the total number of households in the sector owning vineyards, 148.564 (96,4%) households own vineyards with total surface area below 0,5 ha and 5.698 (3,6%) households own vineyards larger than 0,5 ha 
Od ukupnog broja gospodarstava u sektoru koja imaju vinograde 148.564 (96,4%) gospodarstava ima vinograde veličine do 0.5 ha, dok 5.698 (3,6%) gospodarstava ima vinograde veće od 0.5 ha.
Number of households and legal entities with vineyards, by counties (2003) 
Broj poljoprivrednih kućanstava i poslovnih subjekata s vinogradima, po županijama (2003)
Number of legal entities 
Broj poslovnih subjekata
Number of households 
Broj poljoprivrednih kućanstava
Structure of family farms by size, 2003 
Struktura poljoprivrednih gospodarstava po veličini, 2003
According to evidence of Croatian Institute for Viticulture and Oenology, the number of producers registered in the Register of Grape, Wine and Fruit Wine Producers in 2005, who sell their wine on the market was 14.692 (see ). 
Prema evidenciji Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo, broj proizvođača vina upisanih u Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina u 2005. godini koji stavljaju svoje vino na tržište iznosio je 14.692 (vidi tablicu 2-102).
From 2003 - 2005 number of registered producers of wine increased by 7,8%. 
Od 2003. do 2005. godine broj proizvođača vina upisanih u Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina, povećao se za 7,8 %.
Although the number of producers has increased, the number of productive wine plants decreased by 18,6% and the total vineyard area by 12,3% decresed in 2003 and 2004 because of 61% vineyards older than 25 years and bad climate conditions in given period (see ). 
Iako se broj proizvođača koji svoje vino stavljaju na tržište povećao, broj trsova sposobnih za rod smanjio se za 18,6% kao i ukupna površina pod vinogradima za 12,3% u periodu od 2003. do 2004. godine. Razlog ovog smanjenja je postotak vinograda od 61% starijih od 25 godina, kao i loši klimatski uvjeti 2003. i 2004. godine (vidi tablicu 2-98).
Wine production industry 
Proizvodnja vina
Annual wine production has been decreasing from 2002 by 28% to 1.510.000 hl in 2004. The decrease was even more substantial in 2005 when the wine production dropped by 50% to 773.000 hl, due to decrease of wine grape production. 
Proizvodnja vina se od 2002. godine ubrzano smanjuje, te je u 2004. godini iznosila 1.510.000 hl, što predstavlja smanjenje od 28%. Smanjenje je bilo još veće 2005. kad je proizvodnja vina pala za 50% na 773.000 hl, zbog smanjenja proizvodnje grožđa.
Number of producers (grape, wine and fruit wine) who sell their wine on the market, by counties, 2003-2005 
Broj proizvođača (grožđa, vina i voćnih vina) koji prodaju vino na tržištu, po županijama, 2003-2005
Register of Producers of Grape, Wine and Fruit Wine, Croatian Institute for Viticulture and Oenology, 2006 
Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina, Hrvatski zavod za vinogradarstvo i vinarstvo, 2006
Structure of wine producers by size (ha), 2004 
Struktura proizvođača vina po veličini (ha), 2004
Wine production in ,000 hl (2000-2005) 
Proizvodnja vina u tisućama hl (2000-2005)
Wine production in 000' hl 
Proizvodnja vina u tisućama hl
Croatia produces 60,6% of Quality wine (top-quality wines 3,7%, quality wines 56,9%) and Table wines 39,4%. 
Proizvodi se 60,6 % kvalitetnih vina (vrhunska vina 3,7 %, kvalitetna vina 56,9 %) i 39,4 % stolnih vina.
According to Wine Act (OG 96/03 see page ), wines are classified by quality categories depending on the quality of processed grapes, yield per hectare, degree to which the grapes are ripen, processed and tended, the content of natural alcohol and other constituents and the organoleptic (sensory) characteristics. 
Zakonom o vinu (NN 96/03) vina se razvrstavaju u kvalitetne kategorije ovisno o kakvoći prerađenoga grožđa, prirodu po hektaru, stupnju zrelosti grožđa, prerade i njege, količini prirodnog alkohola i drugih sastojaka te organoleptičkim (senzornim) svojstvima.
By quality the still wines are classified as: 
Po kakvoći mirna se vina dijele na:
table wines 
stolna vina
table wines without a geographical indication, 
stolno vino bez oznake zemljopisnog podrijetla,
table wines with a geographical indication, 
stolno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom,
quality wines 
kvalitetna vina
quality wines with a geographical indication, 
kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom,
top-quality wines 
vrhunska vina
top-quality wines from specified and limited wine-growing districts, 
vrhunsko vino s kontroliranih i ograničenih vinorodnih područja,
top-quality wines from specified and limited specific wine-growing districts, 
vrhunsko vino s kontroliranih i ograničenih specifičnih vinorodnih područja,
predicate wines with a geographical indication. 
predikatna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom.
Quality and top-quality wines are kept in wine-cellar conditions for five or more years of which at least three years in bottles, are entitled to bear the designation "archival wine". 
Kvalitetna i vrhunska vina koja su u podrumskim uvjetima čuvana pet ili više godina, od toga najmanje tri godine u boci, mogu nositi oznaku »arhivsko vino«.
Wines of higher quality comprise quality and top-quality wines. 
Pod vinima više kvalitete podrazumijevaju se kvalitetna i vrhunska vina.
Classification of quality wines on quality wines with a geographical indication and top quality wines with a geographical indication has been a long tradition and because of consumers protection it was not changed. 
Ovakva podjela kvalitetnih vina na kvalitetna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i vrhunska vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom tradicija je dugi niz godina u Republici Hrvatskoj, pa se zbog zaštite potrošača nije mijenjala gore navedena podjela kako se oni ne bi dovodili u zabludu oko kvalitete vina koje kupuju.
Based on the production consumption balance, the calculated annual consumption of wine per inhabitant is 42 l (excluding stocks ). 
Na temelju proizvodno potrošne bilance izračunata potrošnja vina po glavi stanovnika iznosi 42 l (bez zaliha).
According to the Croatian Institute for Viticulture and Oenology, in 2005, out of 14.692 producers only 940 producers (5,31%) sold their wine on the market. 
Prema podacima Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo, u 2005. godini od 14.692 proizvođača samo je 940 proizvođača (5,31%) stavilo vino u promet na tržište.
This was 86% of the total annual production in 2005. 
To je bilo 86% od ukupne godišnje proizvodnje u 2005.
According to same source there were 50 big producers (see also ) with an annual production of more than 1.000 hl of wine which makes 85% of the total wine sold on the market. 
Prema istom izvoru bilo je 50 velikih proizvođača (vidi ) s godišnjom proizvodnjom od više od 1.000 hl vina što čini 85% ukupnog vina prodanog na tržištu.
Distribution of big producers by size (2005) 
Raspodjela velikih proizvođača po veličini (2005)
Out of 940 producers 95% (890) produce 14% of the wine sold on the market. 
Od 940 proizvođača 95% (890) proizvede 14% vina koje se prodaje na tržištu.
Their annual production volume is below 1.000 hl, with an average of 105 hl per producer. 
Njihova godišnji obim proizvodnje je ispod 1.000 hl, s prosjekom od 105 hl po proizvođaču.
The wine processing sector lacks of new and modern technologies to allow for wine processing under improved sanitary conditions in wineries as well as the processing of high quality wine which will help to better meet market demands and increase the market opportunities for the Croatian Wine, in particular in the view of the country's EU accession ahead. 
Sektoru prerade vina nedostaje nova i moderna tehnologija koja omogućava preradu vina u poboljšanim sanitarnim uvjetima u vinarijama kao i preradu visoko kvalitetnog vina koje će pomoći zadovoljavanju zahtjeva tržišta i povećati tržišne mogućnosti za hrvatsko vino, naročito što se tiče ulaska u EU koje je ispred nas.
The producer may sell his wine directly in his production facility, through specialized wine shops, agro tourism facilities or hotels and restaurants. 
Proizvođač može svoje vino izravno prodavati u sklopu vlastitog proizvodnoga objekta, u specijaliziranim prodavaonicama vina, kroz seoski turizam ili u ugostiteljske objekte.
This particularly applies to smaller producers, smaller companies and agricultural cooperatives or family households. 
Ovo se posebno odnosi na manje proizvođače i manje tvrtke i poljoprivredne zadruge ili pak na obiteljska domaćinstva.
Large wine-making companies distribute their products mainly through large national and/or multinational retail chains and hotels and restaurants. 
Velike vinarske tvrtke svoje proizvode distribuiraju uglavnom u velike hrvatske ili multinacionalne lance maloprodaje kao i u ugostiteljske objekte.
Wine trade is organised in such a way that wine reaches consumers by direct or indirect sales through one or more intermediaries. 
Trgovina vinom organizirana je na način da se vina upućuju potrošačima izravnom ili neizravnom prodajom putem jednog ili više posrednika.
Indirect sale involves an intermediary between the producer and the consumer. 
Indirektna prodaja uključuje posrednika između proizvođača i potrošača.
Direct sale excludes intermediaries and can be carried out in many different ways: 
Direktna prodaja je prodaja bez posrednika i ona se može obaviti na više načina:
by phone, mail, on line, «door-to-door», exhibitions and fairs, sale from the winery and specialised own wine shops. 
putem telefona, pošte, on line, «od vrata do vrata», putem izložbi i prodajnih sajmova, prodaje iz proizvodnoga objekta, te vlastite specijalizirane prodavaonice vina.
According to surveys (dr. Z. Benašić: Wine Marketing, 2004) small shops sell approximately 50% of all wine, national supermarkets 33% and international supermarkets 10%. 
Prema nekim istraživanjima (dr.sc. Z. Benašić; Marketing vina, 2004.) male trgovine prodaju približno 50 % vina, velike trgovine (domaće) 33 %, a velike strane trgovačke kuće 10 %.
There is no state monopoly on wine trade in Croatia. 
U Republici Hrvatskoj nema državnog monopola na trgovinu vinom.
In order to improve the production and marketing of wines, it is necessary to stimulate setting up of farmers' associations and manufacturing and sectoral organisations, respectively. 
U svrhu poboljšanja proizvodnje i prodaje vina potrebno je potaknuti udruživanje poljoprivrednika u Udruge odnosno proizvođačke i sektorske organizacije.
In Croatia, the field of manufacturing and sectoral organisations has not been regulated by law. 
U Republici Hrvatskoj nisu zakonom definirane proizvođačke i sektorske organizacije.
A majority of producers do not participate in such trade associations. 
Većina je proizvođača izvan ovog oblika poslovnog organiziranja.
There are two larger associations in Croatia, namely «Croatia vino» in the continental Croatia and «Vinum Croaticum» in Hrvatsko Primorje. 
Postoje dvije veće Udruge u RH i to u Udruga «Croatia vino» u kontinentalnoj Hrvatskoj i Udruga «Vinum Croaticum» u Hrvatskom primorju.
Imports of wine in terms of volume and value in the period beginning in 2000 up to 2005 were quickly growing, so in 2004 the value of wine imports for the first time surpassed the value of wine exports. 
Uvoz vina i količinski i vrijednosno u razdoblju od 2000. do 2005. godine ubrzano raste tako da je u 2004. godini vrijednost uvoza vina po prvi puta premašila vrijednost izvoza vina.
According to the CBS, total wine imports in 2004 reached 13.592 tons worth 15,2 million USD, which represents year-on-year increase in volume of 46,6% and increase in value of 40,6%. 
Prema podacima Državnog zavoda za statistiku ukupni uvoz vina u 2004. godini iznosio je 13,592 t u vrijednosti od 15,2 mil. USD što u odnosu na prethodnu godinu predstavlja količinsko povećanje od 46,6 % i vrijednosno povećanje od 40,6 %.
The value of wine exports from 2000 to 2005 has continuously grown, whereas the volume of exports has been shrinking since 2002. In 2004, total wine exports reached 5.515 t (12,6 million USD) which in comparison to 2003 represents a decrease of 39,8% in terms of volume and an increase of 4,9% in terms of value (see ). 
Vrijednost izvoza vina u razdoblju od 2000. do 2005. godine stalno se povećava dok se količinski smanjuje od 2002. godine. U 2004. godini ukupni izvoz vina iznosio je 5,515 t u vrijednosti od 12,6 mil. USD što u odnosu na 2003. godinu predstavlja količinsko smanjenje od 39.8 % i vrijednosno povećanje od 4,9 % (vidi tablicu 2-105).