natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Department for Market Information System in agriculture collects data about prices of agricultural-food products and inputs in agriculture and fishery, basic marks of offer and demand on local Croatian and international markets; ensures data interchange about prices within and outside the Ministry and cooperates with other institutions; prepares groundwork for measure modification for market-price policy; collects data and prepares reports about prices of agricultural- food products and inputs in agriculture for the needs of European Commission and other international institutions; cooperates with international institutions in implementation of projects for improvement of market information system in agriculture. 
Odjel za TISUP u poljoprivredi prikuplja podatke o cijenama poljoprivredno-prehrambenih proizvoda i inputa u poljoprivredi i ribarstvu, osnovnim oznakama ponude i potražnje na lokalnom hrvatskom i međunarodnom tržištu, osigurava izmjenu podataka o cijenama u i izvan Ministarstva i surađuje s drugim ustanovama; priprema temelj za modifikaciju mjere za politiku tržišnih cijena; prikuplja podatke i priprema izvješća o cijenama poljoprivredno-prehrambenih proizvoda i inputa u poljoprivredi za potrebe Europske Komisije i drugih međunarodnih ustanova; surađuje s međunarodnim ustanovama u provedbi projekata za unaprjeđenje sustava tržišnih informacija u poljoprivredi.
Other institutions 
Ostale ustanove
Tasks in the field of agriculture are partially performed also by other state institutions, such as State Inspectorate, State Meteorological and Hydrological Service, and State Geodetic Administration. 
Zadaće u području poljoprivrede također djelomično vrše i druge državne ustanove poput Državnog inspektorata, Državne hidrološke i meteorološke službe, te Državne geodetske uprave.
Administrative and technical tasks related to the general environment protection policy are the responsibility of the State Nature and Environment Protection Administration. 
Administrativne i tehničke zadaće vezane za opću politiku zaštite okoliša su odgovornost Državne uprave za prirodu i zaštitu okoliša.
Disparity analysis 
Analiza nejednakosti
In Croatia the regional differences in development are still growing, which is influenced by various elements. 
U Hrvatskoj regionalne nejednakosti u razvoju još uvijek su u porastu, na što utječu razni čimbenici.
The level of regional development and regional competitiveness are measured through a number of indicators, while several separate indicators show that the given inequities are quite visible. 
Razina regionalnog razvoja i regionalne konkurentnosti mjere se putem nekoliko pokazatelja, te neki izdvojeni pokazatelji ukazuju kako su spomenute nejednakosti prilično vidljive.
Regional development disparities 
Regionalne razvojne nejednakosti
Disparities in counties' development are illustrated in the across four development indicators: 
Nejednakosti razvijenosti županija dane su u tablici 2-120 kroz četiri pokazatelja razvoja:
(i) GDP per capita, (ii) change in population (iii) share of population with higher education and (iv) unemployment rate. GDP:Gross Domestic Product 
(i) BDP po stanovniku, (ii) promjena populacije (iii) udio populacije s višim obrazovanjem i (iv) stopa nezaposlenosti.
(i) Comparison of the basic economic indicator GDP per capita (in PPS) on county level shows that in 2003 only four counties exceeded the Croatian average GDP (City of Zagreb, Istria county, Primorje - Gorski Kotar county and Lika - Senj county). 
(i) Usporedbom osnovnog ekonomskog pokazatelja BDP po stanovniku (u PPS) na županijskoj razini pokazuje kako su 2003. samo četiri županije prešle prosjek hrvatskog BDP-a (grad Zagreb, Istarska županija, Primorsko-goranska i Ličko-Senjska).
Data show that the two most developed counties have a GDP per capita 2,6 times higher than the two least developed counties. 
Podaci pokazuju kako su dvije najrazvijenije županije imale BDP po stanovniku 2,6 puta veći od dvije najslabije razvijene županije.
Compared to the average EU25 GDP per capita, the level of GDP p/c ranges from 81% of the EU level in case of the City of Zagreb, to 26% in the Vukovar - Srijem and the Brod - Posavina counties. 
U usporedbi s prosječnim EU25 BDP po stanovniku, razina BDP po stanovniku varira od 81% EU razine u slučaju grada Zagreba, do 26% u Vukovarsko-srijemskoj i Brodsko-posavskoj županiji.
(ii) In general, the demographic situation in Croatia during the last inter-census period (1991 - 2001) is bad. 
(ii) Općenito govoreći demografska situacija u Hrvatskoj za vrijeme posljednjeg među-popisnog razdoblja (1991 - 2001) je loša.
A widespread depopulation process can be noted. 
Primjećuje se rašireni proces depopulacije.
Only five counties had either growth or stagnation regarding the population size, whereas all other counties were depopulated (mostly in the Lika - Senj county-34,9%). 
Samo pet županija ima zabilježen rast ili stagnaciju glede broja stanovnika, dok je u svim drugim županijama broj stanovnika je u opadanju (najviše u Ličko-senjskoj županiji-34,9%).
Furthermore, a trend of rural-urban divide has continued. 
Nadalje, nastavlja se trend ruralno-urbane podjele.
It is characterised by a growing concentration of population in Zagreb and a few other macro regional and regional centres and narrow coastal areas, while other regions of Croatia are being intensively depopulated. 
Karakterizira ga rastuća koncentracija stanovnika u Zagrebu i nekoliko drugih makroregionalnih i regionalnih centara i uskog obalnog područja, dok su druge regije u Hrvatskoj intenzivno raseljavaju .
It is striking that the natural population decline in the years 1998 - 2001 in some rural counties is approximately five times higher than the national level. 
Zapanjujuća je činjenica negativnog prirodnog rasta stanovništva u razdoblju od 1998 - 2001 u nekim ruralnim županijama koji je oko pet puta viši od nacionalne razine.
There is thus great variation in population density across counties. 
Dakle, u državi postoje velika odstupanja u gustoći naseljenosti.
Population density is the highest in the City of Zagreb - 7,5 times higher than in the second most populated county (Međimurje), and 15,5 times higher than the Croatian average of 78,4 inhabitants per km2. 
Najveća gustoća stanovnika je u gradu Zagrebu - 7,5 puta je veća nego u drugoj najgušće naseljenoj županiji (Međimurska), i 15,5 puta je veća od hrvatskog prosjeka od 78,4 stanovnika po km².
When the City of Zagreb is exempted, the proportion of the least populated county (Lika - Senj) to the most populated county (Međimurje) is 1:16,2. There is a direct and reciprocal relation between a unit's population density and its economic opportunities and development as enterprises and other legal persons are usually situated in the most populated areas and contribute significantly to local revenues. 
Izuzmemo li Grad Zagreb, omjer najslabije naseljene županije (Ličko-senjska) i najgušće naseljene (Međimurska) je 1:16,2. Postoji izravna i recipročna veza između jedinice gustoće naseljenosti i njenih gospodarskih mogućnosti i razvoja, s obzirom da su poduzeća i drugi poslovni subjekti smješteni u najnaseljenijim područjima i značajno doprinose lokalnim prihodima.
Because of their relatively high number, a great number of counties and municipalities in Croatia faces the problem of ineffective policy delivery and lack of development funds due to their small tax base (number of inhabitants) on which many of these units are reliant upon for local income. 
Zbog njihovog relativno visokog broja, veliki se broj županija i općina u Hrvatskoj suočava s problemom neučinkovite politike i nedostatkom razvojnih fondova zbog male porezne osnove (broj stanovnika) zbog čega mnogo tih jedinica ovisi o lokalnom prihodu.
As a consequence, the local and regional self-government - and the assisted areas in particular - greatly rely on financial transfers and state aid from the national budget. 
Posljedica toga je oslanjanje lokalne i regionalne samouprave - i područja kojima se pomaže - na prijenos financija i državne potpore iz državnog proračuna.
(The situation should improve over time, as the process of fiscal decentralization continues and comes to mirror the scope of policy decentralization and as inter-county and inter-municipality cooperation on development projects and service supply is encouraged). 
(Situacija bi se s vremenom trebala poboljšati nastavkom fiskalne decentralizacije i kao odraz politike decentralizacije, te uz međužupanijske i međuopćinske suradnje na razvojnim projektima i poticanje uslužnih usluga).
(iii) Data on the level of educational attainment, which represents a significant factor for regional development, additionally reveal the level of disparities within the country. 
(iii) podaci o razini obrazovnih ostvarenja, koje predstavljaju značajni čimbenik regionalnog razvoja, dodatno otkrivaju nejednakosti unutar države.
Whereas the Croatian labour force is relatively well educated and trained, very significant disparities exist at the level of counties. 
Iako je hrvatsko radno sposobno stanovništvo relativno dobro obrazovano i obučeno, postoje vrlo velike razlike na županijskoj razini.
The City of Zagreb has the highest proportion of inhabitants with higher education compared to total population (16,8%); this proportion is five times higher than in the county with the worst ranking i.e. the smallest share of people with higher education (Krapina - Zagorje county, 3,2%). 
Grad Zagreb ima ukupno najveći omjer stanovnika s višim obrazovanjem u usporedbi s ukupnim stanovništvom (16,8%); ovaj omjer je pet puta veći nego u županiji s najlošijim omjerom tj. najmanjim udjelom ljudi s višim obrazovanjem (Krapinsko-zagorska županija, 3,2%).
Most people with higher education live in larger cities, which offer more possibilities for them in terms of employment. 
Većina ljudi s višim obrazovanjem živi u većim gradovima, koji nude veće mogućnosti što se tiče zapošljavanja.
The concentration of educated people in the City of Zagreb is outstanding; it attracts almost twice as many highly educated people than any other county. 
Koncentracija obrazovanih ljudi u gradu Zagrebu je zapanjujuća, jer on privlači gotovo dvaput više visoko obrazovanih ljudi od bilo koje druge županije.
(iv) The unemployment rate across counties differs significantly. 
(iv) stopa nezaposlenosti se znatno razlikuje od županije do županije.
On the one hand there are the most developed counties which show relatively low unemployment rates compared to the Croatian average (which in 2004 amounted to 16,8%), whereas on the other hand the least developed counties show high unemployment rates. 
S jedne strane su najrazvijenije županije koje pokazuju relativno nisku stopu nezaposlenosti u usporedbi s hrvatskim prosjekom (koji je 2004. iznosio 16,8%), dok s druge strane najslabije razvijene županije pokazuju visoke stope nezaposlenosti.
The range lies between the Istria county (6,6%) and the City of Zagreb (10,3%) with the lowest unemployment rates on one side, and the Vukovar - Srijem county (28,4%) with the highest unemployment rate on the other side. 
Nejednakost je velika između Istarske županije (6,6%) i grada Zagreba (10,3%) s najmanjim stopama nezaposlenosti s jedne strane i Vukovarsko-srijemske (28,4%) s najvišom stopom nezaposlenosti, s druge strane.
Development disparities among Croatia's counties 
Razlike u razvijenosti među hrvatskim županijama
Surface area 
Površina
Population density 
Gustoća naseljenosti
GDP per capita PPP in 2003, EUR 
BDP po glavi stanovnika PPP u 2003, EUR BDP:Bruto domaći proizvod
GDP per capita PPP in 2003, EUR 
BDP po stanovniku PPP u 2003, EUR BDP:Bruto domaći proizvod
Inter-census change 2001/1991 (%) 
Promjena između popisa 2001/1991 (%)
Population with high education 
Stanovništvo s visokim obrazovanjem
Share of population with high education (%) 
udio stanovnika s visokim obrazovanjem (%)
Unemployment 
Nezaposlenost
2001 Census 
2001 Popis
2001 census (%) 
2001 popis (%)
2001 census 
2001 popis
CBS, 2003 - 2004 
DZS, 2003 - 2004
Inequities with respect to the European Union 
Nejednakosti u odnosu na Europsku uniju
Main inequities regarding the rural development are the following: 
Glavne nejednakosti što se tiče ruralnog razvoja su slijedeće:
Croatia - inequities with respect to the European Union 
Hrvatska - nejednakosti u odnosu na Europsku Uniju
Indicators 
Pokazatelji
Year 2003 - great drought 
Godina 2003 - velika suša
Basic data 
Osnovni podaci
Area 
Površina
per km2 
po km²
GDP per capita based on PPP (purchasing power parities) GDP:Gross Domestic Product 
BDP po glavi stanovnika na temelju PPP (paritet kupovne moći)
Population under 15/Total population 
Stanovništvo ispod 15/ukupno stanovništvo
Population over 65 and older/Total population 
Stanovništvo iznad 65 i starije/ukupno stanovništvo
Activity rate 
Stupanj aktivnosti
Unemployment rate 
Stopa nezaposlenosti
Employment in agriculture and fishery 
Zaposlenost u poljoprivredi i ribarstvu
Employment in industry and construction 
Zaposlenost u industriji i građevinarstvu
Employment in the service sector 
Zaposlenost u uslužnom sektoru
Gross added value in agriculture/GDP GDP:Gross Domestic Product 
Dodana bruto vrijednost u poljoprivredi /BDP
Employment in agriculture/Total employment 
Zaposlenost u poljoprivredi/Ukupno zaposlenost
Municipal waste generated (2004) 
Nastali gradski otpad (2004)
Kg/person 
Kg/osoba
Water resources: 
Vodni resursi:
total renewable per capita (1998 - 2002) 
ukupno obnovljivi po stanovniku (1998 - 2002)
000 m3 / inhabit. 
000 m³ / stanovn.
/ yr 
/ god.
Used agricultural areas/Total area 
Korišteno poljoprivredno područje/ukupno područje
Forest-covered areas 
Područje prekriveno šumom
Crops products / Final agricultural product 
Proizvodi od žitarica / gotovi poljoprivredni proizvod
Livestock farming products/ Final agricultural product 
Stočarski proizvodi/ gotovi poljoprivredni proizvod
Average farm size 
Prosječna veličina farme
tons per ha 
tona po ha
Potatoes 
Krumpiri
Sugar beat 
Šećerna repica
Rape 
Uljana repica
kg per cow 
kg po kravi
Sources, DZS, EUROstat, FAOstat Analysis: 
Izvori, DZS, EUROstat, FAOstat Analiza:
MAFWM, 2004; Average exchange rate HRK/euro in 2003: 
MPRRR, 2004; Srednji devizni tečaj HRK/euro 2003:
Data in above table show that where inequities are present they are quite extreme (2 - 3 times higher or lower compared with EU) and elsewhere they are minor or not existing. 
Podaci prikazani u gornjoj tablici pokazuju u čemu postoje velike nejednakosti (2 - 3 puta veće ili niže u usporedbi s EU), a gdje su manje ili ne postoje.
Inequities between Croatia and EU member states are mostly expressed regarding GDP per capita and unemployment rate which is almost doubled in Croatia compared with EU. 
Nejednakosti između Hrvatske i zemalja članica EU uglavnom su izražene u BDP-u po stanovniku i stopi nezaposlenosti koja je u Hrvatskoj gotovo dvostruko veća u odnosu na EU.
Also population density in EU is almost twice as high than in Croatia as well as waste generation. 
Također gustoća naseljenosti gotovo je dvaput veća u, EU kao i gomilanje otpada.
Water resources is one of the few comparative strength for Croatia where is shown that Croatia has three times more renewable water resources than EU-25. 
Vodni resursi su jedna od rijetkih komparativnih prednosti Hrvatske gdje se vidi kako Hrvatska ima tri puta više obnovljivih vodnih resursa od EU-25.
Significant inequities can be also seen in the agricultural production, where the average farm size and average yields in plant and milk production are much lower in Croatia. 
Značajne nejednakosti se također mogu vidjeti u poljoprivrednoj proizvodnji, gdje je u hrvatskoj vidna niža prosječna veličina farme kao i prinos po hektaru i proizvodnja mlijeka po kravi
Same applies for used agricultural area in total area where Croatia has 19% where in EU-25, 42% can be seen. 
Također se vidi kako poljoprivredna površina u ukupnoj površini Hrvatske, iznosi 19%, dok je u EU-25 to 42%.
SWOT Analysis 
SWOT Analiza
SWOT Analysis of Socio-Economic Situation in Rural Areas 
SWOT Analiza socio-ekonomske situacije u ruralnim područjima
The huge diversity of the Croatian geographic regions in terms of natural, social, economic and cultural aspects is to a large extent an effect of the four groups of factors that determine today the general local development process of rural areas: 
Velika raznolikost hrvatskih geografskih područja što se tiče prirodnih, društvenih, gospodarskih i kulturnih značajki velikim je dijelom nastala zbog učinka četiri skupine čimbenika koji danas određuju razvojni proces ruralnih područja:
The natural potential of the region (climatic and hydrological conditions, soil quality, forests, water resources, distribution of settlements, etc.); 
Prirodni potencijal regije (klimatski i hidrološki uvjeti, kvaliteta tla, šume, vodni resursi, distribucija naselja, itd.);
Historical and social factors - the tradition of the region, the consequences of war and the change of political systems (migrations, mingling of different cultures, political consciousness and participation in decision making process, lobbying, organization of local community), age and educational structure of the population (the percentage of the old people who are not prone to change compared to the young entrepreneurs), the consciousness of cultural heritage and traditional values; 
Povijesni i socijalni čimbenici - tradicija regije, posljedice rata i promjene političkih sustava (migracije, mješanje kultura, politička svijest i sudjelovanje u procesu donošenja odluka, lobiranje, organizacija lokalne zajednice), dob i obrazovna struktura stanovništva (postotak starih ljudi koji nisu skloni promjenama u usporedbi s mladim poduzetnicima), svijest o kulturnom nasljeđu i tradicionalnim vrijednostima;
Economic factors - e.g. distance to the market, especially larger city centres, structure and organization of local markets, access to the basic infrastructure, financial strength of local budgets, economic efficiency of enterprises, entrepreneurship, etc.; 
Gospodarski čimbenici - npr. udaljenost od mjesta prodaje, naročito većih gradskih centara, struktura i organizacija lokalnog tržišta, pristup osnovnoj infrastrukturi, financijska snaga lokalnog proračuna, ekonomska učinkovitost tvrtki, poduzetništvo, itd.;
Institutional factors - e.g. laws and regulations (including local taxation) and their enforcement, degree of local participation in a decision-making, efficiency of local administration, etc. 
Institucionalni čimbenici - npr. zakoni i propisi (uključujući domaće oporezivanje) i njihovo provođenje, stupanj lokalnog sudjelovanja u donošenju odluka, učinkovitost administracije, itd.
Strengths 
Prednosti
Weaknesses 
Slabosti
Opportunities 
Mogućnosti
Threats 
Opasnosti
Preserved environment and nature 
Očuvani okoliš i priroda
Migration trend towards towns especially among the younger economic active population and women 
Migracijski trend prema gradovima naročito mlađe ekonomski aktivne populacije i žena
Favourable climatic conditions 
Povoljni klimatski uvjeti
Slow process in structural reforms 
Spori proces u strukturnim reformama
Rich landscape diversity 
Bogata raznolikost krajolika
Depopulation and ageing trends in predominantly rural areas 
Depopulacija i staro stanovništvo u pretežno ruralnim područjima
Favourable geographic position of the country in Europe 
Povoljan geografski položaj zemlje u Europi
High unemployment rates 
Visoka nezaposlenost
Rich cultural and historical heritage 
Bogato kulturno i povijesno nasljeđe
Low level of formal education and poor quality of education institutions in rural areas; 
Niska razina formalnog obrazovanja i loša kvaliteta obrazovnih ustanova u ruralnim područjima;
Stable macroeconomic indicators 
Stabilni makroekonomski pokazatelji
Unbalanced regional growth and development due to lack of basic infrastructure, social and human capital in rural regions 
Neuravnotežen regionalni rast i razvoj zbog manjka osnovne infrastrukture, socijalnog i ljudskog kapitala u ruralnim regijama
Acknowledgement of traditional skills and products; 
Prihvaćanje tradicionalnih vještina i proizvoda;
Lower level of basic social and economic infrastructure facilities compared to urban regions 
Niža razina osnovne socijalne i ekonomske infrastrukture u usporedbi s urbanim regijama
New highway network and telecommunication network constructed 
Izgrađena nova mreža autocesta i telekomunikacija
Slow process in improving the efficiency of local administration; 
Spor proces povećanja učinkovitosti lokalne uprave;
Forests areas with high potential for hunting tourism and wood processing 
Šumska područja s velikim potencijalom za lovni turizam i preradu drva
Slow demining progress of war-affected areas; 
Spori napredak razminiranja u područjima koja su bila zahvaćena ratom;
New trends in tourist demands 
Novi trendovi u turističkoj potražnji
Slow progress in improving rural infrastructure 
Spori napredak u unapređenju ruralne infrastrukture
Development of diverse systems of agricultural production 
Razvoj raznolikih sustava poljoprivredne proizvodnje
Many abandoned rural and agricultural areas 
Mnogo napuštenih ruralnih i poljoprivrednih površina
Renewable energy resources availability 
Dostupnost izvora obnovljive energije
Lack of reliable statistical data on rural areas. 
Nedostatak pouzdanih statističkih podataka o ruralnim područjima
SME sector in service and manufacturing with high potential creating jobs 
MSP sektor u uslugama i proizvodnji s velikim potencijalom za stvaranje novih radnih mjesta
Potential for development of renewable energy 
Potencijalno korištenje obnovljivih izvora energije
Low organisation degree of rural civil society 
Niski stupanj organizacije ruralnog civilnog društva
Good perspectives for rural and agro tourism 
Dobra perspektiva za ruralni i agroturizam
Too small and inefficient local administrative units; 
Premalene i neučinkovite jedinice lokalne samoupravne;
Local government structure experienced in local development planning 
Lokalne državne strukture koje imaju iskustva u lokalnom planiranju razvoja
Reform of the professional agricultural education system not implemented 
Nije provedena reforma stručnog poljoprivrednog obrazovnog sustava
Low labour cost 
Niski troškovi radne snage
Underdeveloped treatment of waste water and waste management 
Nije razvijeno gospodarenje otpadnim vodama i otpadom
SWOT Analysis of the Agri environmental situation 
SWOT analiza poljoprivredno-okolišne situacije
General large awarness of the country's natural beauty 
Nacionalni ponos zbog prirodnih ljepota zemlje
Illegal hunting, fishing, forest and vegetation destruction reveal a gap between rhetorical support for nature/environmental protection and common practices 
Nezakonit lov, ribolov, uništavanje šuma i vegetacije otkrivaju raskorak između retoričke podrške zaštiti prirode/okoliša i uobičajene prakse
Being a new concept, AE might be appealing 
PO bi mogao biti zanimljiv kao novi koncept
Rapidly declining number of farmers 
Brzo opadanje broja poljoprivrednika
Croatia has adopted/ratified major international conventions on environment and biodiversity 
Hrvatska je prihvatila/potpisala glavne međunarodne sporazume o okolišu i bioraznolikosti
AE is not a primary interest and top priority for the stakeholders 
PO nije primarni interes i najvažniji prioritet zainteresiranima
Creation of brands from AE managed farms/regions 
Stvaranje brandova u gospodarstvima/regijama pod PO upravljanjem
Lack of understanding and support for AE by influential societal groups 
Nedostatak razumijevanja i potpore za PO od strane utjecajnih društvenih skupina
Determination of NATURA 2000 sites in progress 
Određivanje NATURA 2000 područja u tijeku
Decades old cadastre data and Land Books 
Katastarski podaci i podaci u zemljišnim knjigama su stari
Management requirements of NATURA 2000 sites favour implementation of AE measures 
Upravljanje potrebama NATURA 2000 područja favorizira provedbu PO mjera
Agriculture getting more specialised and industrialised 
Poljoprivreda postaje sve specijaliziranija i industrijaliziranija
Some farmers already practice organic farming 
Neki poljoprivrednici već prakticiraju organski uzgoj