natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most fishing boats are small-size vessels (less than 15 m), only a few have adequate facilities for storage, refrigeration and freezing, which further limits the access of fresh and high-quality fish to the market. 
Većina ribarica je malih dimenzija (manje od 15 m), samo ih nekolicina posjeduje odgovarajuće prostore za skladištenje, hlađenje i zamrzavanje, što ograničava pristup svježe i visoko kvalitetne ribe tržištu.
Fishing boats unload their catch in small port facilities which are not adequately equipped (ice-machines, cold storage, specialised vehicles, cranes etc.). 
Ribarice istovaruju svoj ulov u malim lučkim objektima koji nisu primjereno opremljeni (ledomati, hladnjače, specijalizirana vozila, dizalice, itd.).
Port/vessel/trade facilities should seek new and efficient solutions to the product quality issues, including the introduction of ISO and HACCP systems. 
Lučki/brodski/tržišni objekti trebaju naći nova i učinkovita rješenja problema kvalitete proizvoda, uključujući sustave ISO i HACCP.
Inability to meet the fresh-fish standards may cause further degradation of the fishery sector. 
Nemogućnost zadovoljavanja standarda za svježu ribu bi moglo izazvati daljnju degradaciju ribarskog sektora.
This would also hinder the development of coastal and continental rural areas which significantly depend on this branch of agriculture. 
Ograničila bi također razvitak obalnih i kontinentalnih ruralnih područja koja uvelike ovise o ovoj djelatnosti.
The failure to meet EU sanitary and health standards in the production of shellfish and crustaceans already thwarts this potentially profitable activity. 
Neostvarivanje higijenskih i zdravstvenih standarda EU-a u proizvodnji školjkaša i rakova već zaustavlja ovu potencijalno unosnu i profitabilnu aktivnost.
Present average prices on the market () point to a necessity of providing added value to products through branding, offer in own facilities and possible confectioning. 
Prosječna cijena na tržištu (tablica 2-72) upućuje na neophodnost dodane vrijednosti kroz stvaranje marke, ponudu u vlastitim restoranima i moguće konfekcioniranje.
Prices of most significant fish species - marine fisheries catch in EUR (2000 - 2006) 
Cijene najznačajnijih vrsta ribe - morski ulov u EUR (2000 - 2006)
Fish species (kg) 
Riblje vrste (kg)
2006 (Jan-Oct) 
2006 (siječanj - listopad)
Sea-bream I 
Komarča arbun
Sea-bream II 
Komarča II arbun
Gilthead sea bream 
Komarča
Sole I kg 
List I kg
Sole II kg 
List II kg
Seabass I 
Lubin I
Hake I 
Oslić I
Hake II 
Oslić II
Hake III 
Oslić III
Stripped mullet 
Cipal glavaš
Sprat 
Papalina
Mackerel 
Skuša
Pilchard 
Srdela
Squid 
Lignja
Musk white 
Bijeli muzgavac
Musk black 
Crni muzgavac
Scamp I 
Škamp I
Scamp II 
Škamp II
MAFWM - TISUP, 2006 
MPRRR - TISUP, 2006
and give numbers on import and export of sea water fish and fish products, as well as their share. 
U tablicama 2-73 i 2-74 dani su podaci o uvozu i izvozu morske i slatkovodne ribe kao i njihov udio.
The most important export products are fresh (from catch and farming), and fish products (canned fish and salted fish). 
Najznačajniji izvozni proizvodi su svježa riba (ulovljena i uzgojena), te riblje prerađevine (konzervirana riba i soljena riba).
Import and export of fish and fish products volume and value (2000 - 2005) 
Uvoz i izvoz riba i ribljih proizvoda, opseg i vrijednost (2000 - 2005)
Share of exported fish and fish products of total value (2004, %) 
Udio izvezene ribe i ribljih prerađevina u ukupnoj vrijednosti (2004, %)
Canned fish in oil 
Konzervirana riba u ulju
Salted anchovies 
Soljeni inćuni
Fresh or refrigerated anchovies and sardines 
Svježi ili rashlađeni inćuni i srdele
Farmed fish 
Uzgojena riba
Governmental policies 
Državna politika
The activity of marine fishing is regulated by the Sea Fisheries Act (OG No. 74/94, 57/96, 46/97 - consolidated text, and 48/05 see page ) as well as a number of implementing regulations. 
Morsko ribarstvo provodi se na temelju Zakona o morskom ribarstvu (NN 74/94, 57/96, 46/97-pročišćeni tekst i 48/05), kao i provedbenim podzakonskim aktima.
Freshwater Fisheries Act (OG No 106/01, 7/03, 174/04, 10/05, 49/05 - consolidated text, see page ) regulates freshwater fishing activities. 
Zakon o slatkovodnom ribarstvu (NN 106/01, 7/03, 174/04, 10/05, 49/05-pročišćeni tekst) regulira aktivnosti u slatkovodnom ribarstvu.
Main objectives of the Croatian fishing policies are: 
Glavni ciljevi hrvatske ribarske politike su:
consolidation and restructuring of the fisheries sector; 
jačanje i restrukturiranje ribarskog sektora;
achievement of permanent, balanced and sustainable management of fishing resources in accordance with fishing capacities; 
postizanje trajnog, uravnoteženog i održivog gospodarenja ribolovnim resursima u skladu s ribolovnim mogućnostima;
development of aquaculture with a special emphasis on achieving international-grade competitiveness, while meeting highest environmental and quality standards; 
razvoj akvakulture s posebnim naglaskom na dostizanje međunarodne konkurencije, uz zadovoljavanje najviših ekoloških i kvalitativnih standarda;
improvement of processing through new-value addition and better utilisation of the resources from catch and farming; 
poboljšanje prerade dodavanjem nove vrijednosti i boljom iskoristivošću ulovnih i uzgojnih proizvoda;
establishment of organised marketing of fish and fish products; 
uspostava organiziranog trženja ribom i ribljim proizvodima;
improvement and modernisation of the fishing fleet; 
unapređenje i modernizacija ribolovne flote;
development of infrastructure and logistic support to the fishing industry (ports, docks, moorings, transport etc.); 
razvoj infrastrukturne i logističke podrške ribarstvu (luke, pristaništa, vezovi, transport itd.);
establishment of efficient mechanisms of structural measures in the fishing industry; 
uspostava učinkovitih mehanizama strukturnih mjera u ribarstvu;
education of all subjects concerned in the fishing industry entities; 
obrazovanje svih subjekata uključenih u ribarstvo;
strengthening of fishermen's associations. 
jačanje ribarskih udruženja.
In accordance with the Sea Fisheries Act, a long-term plan for the management of biological resources will be adopted in 2007. 
Sukladno Zakonu o morskom ribarstvu, višegodišnji plan gospodarenja biološkim zalihama mora bit će usvojen tijekom 2007. godine.
The strategic fishing policy guidelines have been defined by the Development strategy for agriculture and fisheries, adopted as one of 19 constituent parts the Government of Croatia Strategy »Croatia in the 21st century« (OG 89/02), which deals with agriculture, fishery and food industry, including: 
Strateške odrednice ribarske politike definirane su Strategijom razvoja poljoprivrede i ribarstva koja je donesena kao jedna od 19 sastavnica Strategije Vlade Republike Hrvatske »Hrvatska u 21. stoljeću« (NN, 89/02), a razmatra područja poljoprivrede, ribarstva i prehrambene industrije te uključuje:
adapt fishing and fish farming to the principle of sustainable and responsible management taking into account protection of the environment, 
prilagodbu ribolova i uzgoja načelu održivog i odgovornog gospodarenja u skladu sa zaštitom prirode,
adapt aquaculture to market requirements, 
prilagodbu uzgojne proizvodnje zahtjevima tržišta,
promote environmental criteria for farming and management of water resources in order to promote them as attractive export and tourist product, 
promicanje ekoloških kriterija uzgoja i gospodarenja vodnim bogatstvima u svrhu njihove promidžbe kao atraktivnog izvoznog i turističkog proizvoda,
modernize fish processing and include new economic operators by providing favourable investment funds and through financing of operational costs, 
osuvremenjivanje prerade ribe i omogućavanje njenog širenja na nove subjekte kroz omogućavanje povoljnih ulagačkih sredstava i financiranje operativnih troškova
stimulate the development of small family households based on fishing, 
poticanje razvoja malih obiteljskih ribarskih gospodarstava,
stimulate the usage of appropriate and selective fishing tools, 
poticanje korištenja primjerenih i selektivnih ribolovnih alata,
organise the transport of fish through disembarkation points, buying centres, auction centres and wholesale markets, 
organiziranje prijevoza ribe kroz iskrcajna mjesta, otkupne stanice, aukcijske centre i veletržnice
initiate and stimulate the construction of the continental fishing infrastructure and logistics, 
iniciranje i poticanje izgradnje kopnene ribarske infrastrukture i logistike,
stimulate professional fishermen's associations. 
poticanje interesnih udruživanja ribara.
In the pre-accession period the priority objectives of the fishing policy of Croatia are: to strengthen and expand marine and fresh water farming and secure sustainable management of animal resources, while, at the same time, increasing the competitiveness of producers through marketing and structural mechanisms and establishment of appropriate administrative institutions. 
U pretpristupnom razdoblju prioritetni ciljevi ribarske politike RH su ojačati i proširiti uzgoj morske i slatkovodne ribe, te osigurati održivo gospodarenje živim bogatstvima uz povećanje konkurentnosti proizvođača kroz usvajanje tržišnih i strukturnih mehanizama, te ustroj odgovarajućih administrativnih institucija.
As it is anticipated that fish farming will be given important place in the pre-accession process, the most important investments are intended for modernisation of existing and construction of new farming facilities and environmental performance in order to increase the product quality and diversity. 
Kako se predviđa da će značajnije mjesto u pretpristupnom razdoblju zauzeti uzgoj, najznačajnija ulaganja se planiraju kanalizirati u pravcu osuvremenjivanja postojećih i izgradnje novih uzgojnih instalacija i ekoloških performansi, kako bi se proizvodnja učinila kvalitetnijom i raznovrsnijom.
In addition to that, special attention will be paid to reach all EU requirements concerning quality, environmental protection and sanitary conditions in fish-processing companies and to diversify production both in farming and processing. 
Osim uzgoja, posebna pažnja posvetit će se dostizanju svih potrebnih EU standarda kakvoće, zaštite okoliša i sanitarnih uvjeta u poduzećima za preradu ribe, te u diversifikaciji proizvodnje kako u uzgoju tako i u preradi.
Very important segment is port/vessel/trade facilities modernisation, in order to improve storing, cooling, packing, handling and all other activities that could improve final product quality by meeting all the necessary sanitary standards (ICO, HACCP). 
Bitan segment je i modernizacija luka/plovila/tržnice radi postizanja boljih uvjeta skladištenja, hlađenja, pakiranja, upravljanja i drugih aktivnosti kao i zadovoljavanja higijenskih standarda (ICO, HACCP) koji uvjetuju kvalitetu proizvoda.
Education of all actors included in fishing, farming and processing is essential. 
Također je neophodna edukacija onih koji sudjeluju u proizvodnji i sektoru prerade.
The lack of financial support and limitation of credit facilities (due to the failure to meet EU sanitary and health standards) would cause closing of enterprises and increased unemployment rate. 
Nedostatak financijske podrške i ograničenje kreditnih sredstava doveli bi (uslijed nemogućnosti zadovoljavanja higijenskih i zdravstvenih standarda EU) do zatvaranja poduzeća i povećanja stope nezaposlenosti.
Furthermore, inability to meet the fresh-fish standards may cause further degradation of the fishery sector. 
Također, nemogućnost zadovoljavanja standarda za svježu ribu mogla bi rezultirati daljnjom degradacijom ribarskog sektora.
Thus, the IPARD measures should provide necessary conditions for the regular supply of fresh fish and raw materials for the market, processing and farming, ensuring highest quality and consumer protection. 
Mjere IPARD-a bi trebale osigurati uvjete potrebne za opskrbu potrošača, prerađivača i proizvođača svježom ribom i sirovinama, osiguravajući najvišu kvalitetu i zaštitu potrošača.
Overview of state aid schemes is given in Chapter 2.1. 
Pregled državnih potpora dan je u Poglavlju 3.1.
Grains and oil crops sub sector 
Podsektor žitarice i uljarice
Grains 
Žitarice
Background and key information 
Osnovni podaci
Share of total agricultural production in total GDP of Croatia in the last few years was about 7% (2002 - 2004). 
Udio poljoprivredne proizvodnje u ukupnom BDP-u Hrvatske posljednjih nekoliko godina kreće se oko 7% (2002-2004).
In total plant production in Croatia share of grain production has the most important place. 
U ukupnoj biljnoj proizvodnji u Republici Hrvatskoj udio proizvodnje žitarica zauzima najznačajnije mjesto.
In total structure of arable agricultural land, 1,09 million ha is cultivated with grains, which cover approximately 70% of all land. Therefore, the grain production in Croatia is maintained, in average, on 720.000 ha with total gross production of 3,6 to 3,8 million of tons of grains (see annex , ). 
U ukupnom obradivom poljoprivrednom zemljištu od 1,09 mil. hektara pod žitaricama se nalazi oko 70% površina, odnosno proizvodnja žitarica u Hrvatskoj odvija se na prosječno 720 tisuća hektara, a ukupna proizvodnja iznosi oko 3,6 do 3,8 milijuna tona žitarica, (vidi dodatak 12.3, tablica 12-3).
In grain production was registered decrease; in 2000 (maize, in particular) and also in 2003 (for all other grains), which was a direct implication of long term drought. 
U promatranom razdoblju zabilježen je pad i to u 2000. (kukuruz) i 2003. godini (sve žitarice) kada su na pad prinosa utjecale dugotrajnije suše.
In the structure of grains production, dominant culture is maize with 58%, wheat with 32%, barley with 7%, oats with 2,6% and rye and the other grains in total with 0,4%. 
U strukturi proizvodnje žitarica dominatno mjesto ima kukuruz 58%, pšenica 32%, ječam 7%, zob 2,6%, te raž i ostale žitarice s 0,4%.
Regarding production structure and areas, production of wheat is in steady decline (self-sufficiency is 130%), and it is produced on 220.000 ha. Maize production shows slightly increased trend (self - sufficiency of 101%), as well as barley production (self-sufficiency of 87%). 
Što se tiče strukture proizvodnje pojedinih žitarica s obzirom na površine, proizvodnja pšenice je u laganom padu (samodostatnost je 130%) i odvija se na 220 tisuća hektara, a proizvodnja kukuruza je u laganom porastu (samodostatnost 101%), kao i proizvodnja ječma (samodostatnost 87%).
Areas sown with other cereals do not show significant changes. 
Površine pod ostalim žitaricama ne bilježe značajnije promjene.
All grains yields vary from one year to another and they often mirror (un)favourable agro climate changes which were present during the past years. 
Prinosi kod svih žitarica variraju iz godine u godinu i u pojedinim godinama su odraz (ne)povoljnih agroklimatskih prilika koje su bile prisutne posljednjih nekoliko godina.
In 2003, yield of all cultures was reduced (by 20 - 30%), which was a direct implication of drought. 
Tako je u 2003. godini prinos kod svih kultura znatnije smanjen (20-30%), što je bila posljedica suše.
An average yield is approximately 5,1 t/ha. 
Prosječni prinos se kreće oko 5,1 tone/ha.
Croatia in a whole has very good conditions for grain production (soil fertility, climate benefits and tradition). 
Moramo naglasiti da Hrvatska u cjelini ima vrlo dobre uvjete za proizvodnju žitarica (plodnost tla, klimatske prilike, tradicija).
Total balance need for grains in Croatia is about 3,2 million of tons (see ). 
Ukupne bilančne potrebe Hrvatske za žitaricama kreću se oko 3,2 milijuna tona (vidi tablicu 2-78).
From that amount, for cattle feeding is used 2,3 million tons; as a seed consumption about 85.000 tons; for the industrial needs including maize and barley fodder grits in beer industry is spent about 70.000 tons. 
Od toga za potrebe ishrane stoke koristi se 2,3 mil. tona, kao sjeme troši se oko 85.000 tona, za industrijske potrebe koje uključuju kukuruznu krupicu i ječam u proizvodnji piva troši se oko 70.000 tona.
Market losses are quite high, and they are about 5%, mostly because of the way of keeping maize on the farms. 
Tržišni gubici su razmjeno veliki i kreću se oko 5%, a ponajviše zbog uvjeta čuvanja kukuruza na gospodarstvima.
Human consumption is about 660.000 tons, and consumption per capita is estimated on 165 kg. In average years, self - sufficiency in grain sector is on the level of 110%, mostly because of the greater wheat production in comparison with total needs. 
Za ljudsku potrošnju koristi se oko 660.000 tona, a potrošnja po stanovniku iznosi oko 165 kg. Samodostatnost u sektoru žitarica u prosječnim godinama je na razini 110% i to ponajviše zbog veće proizvodnje pšenice od ukupnih potreba.
Total number of agricultural farms in Croatia, according to Agricultural Census from 2003, is 483.326, out of which 244.439 farms produce only grains (see annex , ). 
Ukupan broj gospodarstava u Republici Hrvatskoj koja se bave poljoprivrednom proizvodnjom prema Popisu poljoprivrede iz 2003. iznosi 438.326, a od toga njih 244. 439 bavi se isključivo proizvodnjom žitarica (vidi dodatak 12.27, ).
60% of these farmers produce grains at the most 2 ha of, 5.5% produce grain on 10 to 20 ha, and 1,6% are bigger than 20 ha (these farmers can be assumed being competitive om the market).. 
60% ovih poljoprivrednika proizvodi žitarice na površini od 10-20 ha što predstavlja oko 5,5%, a ona s preko 20 ha površina pod žitaricama predstavljaju 1,6 % (ovi poljoprivrednici se mogu smatrati konkurentnim na tržištu).
For the purpose of achieving the desired level of market competitiveness, it is necessary that certain technical and technology preconditions are realized: 
U svrhu dostizanja željenog stupnja konkurentnosti na tržištu potrebno je dostići određene tehničko-tehnološke preduvjete koji se očituju u slijedećem:
increasing the size of land parcels, appropriate agricultural mechanization and equipment, notable warehouses capacities and drying facilities. 
veće proizvodne parcele, odgovarajuća poljoprivredna mehanizacija i oprema, značajniji skladišni kapaciteti i prostori za dosušivanje žitarica.
The uneven distribution of existing warehouses and insufficient capacities in certain areas (counties) is a limiting factor for a great number of farms (see ). 
Neravnomjerna raspodjela postojećih skladišnih kapaciteta i nedovoljni kapaciteti u određenim područjima (županijama) ograničavajući su čimbenik za veliki broj gospodarstava (vidi graf 2-10)).
Structure of cereal producers by farm size (2003) 
Struktura proizvođača žitarica po veličini (2003)
Situation in the Register of Agricultural Holdings regarding applications for grain subsidies 
Stanje u Upisniku poljoprivrednih gospodarstava što se tiče upisa i iskorištenja potpore za sjetvu žitarica
Number of farms 
Broj gospodarstava
shows the trends in number of the agricultural farms (family farms, trade companies, cooperatives, etc.) registered in Register of Agricultural Holdings regarding realization of the state supports for grains. 
U Tablici 2-75 vidljivo je kretanje broja upisanih poljoprivrednih gospodarstava (obiteljska poljoprivredna gospodarstva, trgovačka društva, zadruge i dr.) u Upisniku poljoprivrednih gospodarstava što se tiče ostvarivanje državne potpore za sjetvu žitarica.
In 2005 there were 63.344 farms representing about 25% of total registered farms producing grains in Croatia (). 
U 2005. ovaj broj iznosi 63.344 gospodarstva, što predstavlja oko 25% ukupno registriranih gospodarstava koja se bave proizvodnjom žitarica u Republici Hrvatskoj (Tablica 2-78).
Storage capacities and geographical distribution 
Skladišni kapaciteti prema zemljopisnoj rasprostranjenosti
Silo (t) 
Silosi (t)
Floor warehouses (t) 
Podna skladišta (t)
TOTAL (t) 
UKUPNO (t)
Number of warehouses / county 
Broj skladišta / županija
In regional distribution of warehouse capacities per counties is presented, showing that the areas with significant grain production lack warehouses capacities (for instance, Brod - Posavina and Požega - Slavonia county where the warehouses of smaller capacities are present in only 3 enterprises), what confirms investment justifiability in this sector. 
U tablici 2-76 vidljiva je regionalna raspoređenost skladišnih kapaciteta po županijama, te treba istaknuti podatak kako i područja sa značajnijom proizvodnjom žitarica oskudijevaju u skladišnim kapacitetima (npr. Brodsko-posavska i Požeško-slavonska županija gdje se skladišni kapaciteti nalaze u samo 3 tvrtke, koji su i inače manjeg ukupnog kapaciteta) što ponovno potvrđuje opravdanost ulaganja u ovom području.
Producers, registered as companies, are registered in the Croatian Chamber of Economy, under National Classification of Economic Activities (NCEA): 
Proizvođači koji su registrirani kao tvrtke, evidentirani su u Hrvatskoj gospodarskoj komori (HGK) na osnovi Nacionalne klasifikacije djelatnosti:
activity A0111, Grain production and other sowings and plantation. 
djelatnost A 0111 Uzgoj žitarica i drugih usjeva i nasada.
According to this evidence, for mentioned activity (A0111), there are registered 367 companies, which submitted the final financial account for 2004, from which are 322 small companies, 32 medium and 13 large companies. 
Prema toj evidenciji u navedenoj djelatnosti (A 0111) registrirano je s obzirom na veličinu, prema završnom računu predanom 2004. godine 367 tvrtki od čega je 322 malih, 32 srednje i 13 velikih tvrtki.
Processing capacities - grain sector 
Prerađivački kapaciteti - sektor žitarica
Capacity (‘000 t) 
Kapacitet (‘000 t)
Number of enterprises 
Broj poduzeća
Žitozajednica Ltd., Zagreb 
Žitozajednica d.o.o, Zagreb
According to Register of millers, bakers, producers of mixtures and concentrate and flour importers, those were enlisted until 31 December 2005, in total: 
Prema Registru mlinara, pekara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata i uvoznika brašna, namjenskih smjesa i koncentrata u Upisnik je do 31.12. godine ukupno upisan:
181 millers, 
181 mlinar,
12 producers of mixtures and concentrates, 
12 proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata,
4 legal persons dealing with pre-packaging of flour, 
4 pravne osobe koje se bave prepakiravanjem brašna
36 flour importers, 
36 uvoznika brašna,
27 importers of mixtures and concentrates 
27 uvoznika namjenskih smjesa i koncentrata
1.419 bakers (estimation is such that there are more bakers than what is indicated). 
1419 pekara (procjenjuje se kako ima više pekara od navedenog broja upisanih)
During the period from 1 January 2005 until 31 December 2005, there were 52.403.554 flour stamps published and 35.941.721 of them were used. 
U razdoblju od 01. siječnja 2005. do 31. prosinca 2005. godine izdane su 52.403.554 evidencijske markice, a iskorištena je 35.941.721 markica.
Based on the number of used - spent stamps, in 2005 were marketed 413.746 tons of wheat, rye and maize flour, of which 10.015 tons were imported (flour, 6.269 t and for application mixtures and concentrates 3.475 tons). 
Na temelju broja iskorištenih - utrošenih markica, u 2005. godini stavljeno je na tržište 413.746 tona brašna od pšenice, raži i kukuruza, od čega je uvezeno 10.015 tona ( brašno 6.269 tona, a namjenske smjese i koncentrati 3.475 tona).
There are no adopted quality standards which should be used as a framework for conducting any intervention or for the price calculations, in case of interventional buy in. 
Ne postoje usvojeni standardi kvalitete koji bi činili okvir prema kojem se provodi intervencija ili za izračun cijene prilikom intervencijskih otkupa.
At the occasional interventional buy in, minimum quality and price calculations related to quality are prescribed. 
Kod povremenog intervencijskog otkupa propisuju se minimalna kvaliteta i obračun u odnosu na tu kvalitetu.
Minimum quality standards are linked with the three factors: 
Minimalni standardi kvalitete povezani su s tri faktora i to:
hectolitre mass, ingredients and humidity. 
hektolitarskom masom, primjesama i vlagom.
Most of the above mentioned companies participate in a grain buy in, and most of them, according to the value of the business, are medium size companies. 
Većina gore spomenutih tvrtki koje sudjeluju u otkupu, prema vrijednosti kapitala su srednje veličine.