natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Distribution of family holdings by number of cattle (2003, percentage) 
Podjela obiteljskih gospodarstava prema broju goveda (2003, postotak)
It is visible that a majority of family farms (90,26%) keep less than 10 cattle, and only 9,74% more than 10. 
Vidljivo je kako većina obiteljskih gospodarstava (90,26%) drži manje od 10 goveda, te samo 9,74% više od 10 goveda.
In order to change this unfavourable structure, Operational Programme for the Development of Livestock Production secures conditions for the establishment of new modern farms with the capacity of up to 100 cows. 
Kako bi se izmijenila ova nepovoljna struktura, Operativni program razvitka govedarske proizvodnje osigurava uvjete za uspostavu novih modernih farmi s kapacitetom do 100 krava.
With the possibility of reaching higher competitiveness, such production units create a basis for meeting conditions set both in regard of environment as well as animal welfare. 
S mogućnošću dostizanja visoke konkurentnosti, takve proizvodne jedinice stvaraju temelj za udovoljavanje kriterijima postavljenim u odnosu na okoliš, te dobrobit životinja.
It is necessary to emphasise that some farmers will continue keeping a small number of animals on the farm. 
Potrebno je naglasiti kako će neki farmeri nastaviti držati mali broj životinja na farmi.
Specialized cattle breeding farms are not yet developed at a large scale. 
Specijalizirane govedarske farme još uvijek nisu dostigle visoki stupanj razvitka.
One third (32,4%) of the legal entities have up to 20 cows and two third (67,6%) of total 339 producers keep more than 20 cattle out of which 25,4% or 86 have more than 100 cattle (see ). 
1/3 farmi (32,4%) posjeduje do 20 goveda dok 2/3 farmi (67,6%) drži više od 20 goveda. Od ukupno 339 proizvođača, 86 ih ima preko 100 goveda (25.4%) (vidi ).
Therefore, in order to increase economic viability and compliance with Community standards (hygiene, animal welfare, manure management and other environmental issues) there is a need for restructuration of family holdings, by increasing the number of producers specialized on cattle breeding. 
Kako bi se povećala gospodarska održivost i zadovoljavanje standarda Zajednice (higijena, dobrobit životinja, gospodarenje gnojivom i druga pitanja vezana za okoliš) postoji potreba za restrukturiranjem obiteljskih gospodarstava i povećanjem broja proizvođača koji su specijalizirani za uzgoj goveda.
Distribution of legal entities according to the number of cattle (2003) 
Podjela poslovnih subjekata prema broju goveda (2003)
Main geographic concentration of cattle breeding (67,49% of total holdings) is concentrated in continental Pannonian region of the country (counties: 
Glavna koncentracija govedarske proizvodnje (67,49% od ukupnih gospodarstava) je u kontinentalnoj Panonskoj regiji (županije:
Zagreb County, Krapina - Zagorje, Bjelovar - Bilogora, Koprivnica - Križevci, Varaždin, Brod - Posavina, Međimurje, Vukovar - Srijem, Osijek - Baranja, Virovitica - Podravina, City of Zagreb). 
Zagrebačka, Krapinsko-zagorska, Bjelovarsko-bilogorska, Koprivničko-križevačka, Varaždinska, Brodsko-posavska, Međimurska, Vukovarsko-srijemska, Osječko-baranjska, Virovitičko-podravska, Grad Zagreb).
Number of total slaughtered cattle showed growth in 2004, by 13% in comparison to the previous year, where increase in number of slaughtered cows was the highest (see ). 
Ukupni broj zaklanih goveda pokazuje rast od 13 % u 2004, u usporedbi s prethodnom godinom, u kojoj je broj zaklanih goveda bio najviši (vidi tablicu ).
Number of slaughtered cattle ('000 heads) 
Broj zaklanih goveda ('000 grla)
Category 
Kategorija
Calves and beef 
Telad i junad
Cows 
Krave
Other cattle 
Ostala goveda
Cattle, total 
Goveda, ukupno
The statistically registered number of slaughtered beef is significantly lower than the real one. 
Statistički evidentirani broj zaklanih grla je značajno manji od stvarnog.
According to CBS data, self sufficiency of beef would be only 37,5%, with consumption of about 6 kg per capita per year, which is not proportional with consumption according to the Questionnaire of household consumption, made by CBS (see ). 
Prema podacima DZS-a samodostatnost goveđeg mesa iznosila bi svega 37,5%, uz potrošnju od oko 6 kg godišnje po stanovniku što je u izravnoj disproporciji s iskazanom potrošnjom goveđeg mesa prema Anketi o potrošnji kućanstava DZS-a (vidi tablicu 2-42).
Expert analysis conducted by MAFRD, shows that self sufficiency of beef is at 76,5% (2002 - 2004 average), with aggregate consumption of 60.000 - 65.000 t of beef (around 12 kg per capita). 
Stručna analiza MPRRR-a pokazuje kako je samodostatnost goveđeg mesa na razini od oko 76,5% (prosjek 2002.-2004.), uz godišnju agregatnu potrošnju od 60.000 - 65.000 tona goveđeg mesa, odnosno potrošnju od oko 12 kg po glavi stanovnika.
Meat consumption per capita (2002 - 2004) 
Potrošnja mesa po glavi stanovnika (2002 - 2004)
Beef and veal meat consumption per capita 
Potrošnja goveđeg i telećeg mesa po glavi stanovnika
kg/per capita/year 
Kg/po glavi stanovnika/godina
Quantities consumed in private house holdings - year average per family member 
Količine potrošene u privatnim kućanstvima - godišnji prosjek po članu obitelji
CBS, Questionnaire of house holdings consumption 2006 
DZS, Anketa o potrošnji kućanstava 2006
As can be seen in , meat production remains unchanged throughout the observed period (2000 - 2005). 
Kako se vidi iz tablice 2-42, proizvodnja mesa se nije mijenjala kroz promatrano razdoblje (2000 - 2005).
It is especially relevant for the production of veal which doesn't have a clear trend: 
To je posebno važno za proizvodnju teletine koji nema definirani trend:
veal production is on the rise or decline depending on the price of calves. 
proizvodnja teletine je u porastu ili opadanju, ovisno o cijeni.
On the other hand, beef production has no similar trend. 
S druge strane, proizvodnja govedine i junetine nema takav trend.
There is an increase in production during the observed period. 
Postoji porast u proizvodnji za vrijeme promatranog razdoblja.
Production of certain products and processed products of beef (2000 - 2005 in tons) 
Proizvodnja odabranih proizvoda i prerađevina od goveđeg mesa (2000 - 2005 u tonama)
Fresh or chilled beef 
Svježa ili rashlađena govedina
Fresh or chilled calf meat, in parts 
Svježa ili rashlađena teletina, u dijelovima
Cattle and calves meat, salted, dried or smoked 
Govedina i teletina, usoljena, sušena ili dimljena
Ready meals of beef 
Gotova jela od govedine i teletine
Dishes of beef, except ready meals 
pripravci od govedine i teletine, osim gotovih jela
CBS (2000-2005) 
DZS (2000-2005)
From it can be seen that production of certain processed products in 2005 has increased (i.e. fresh or chilled beef, whole and halves, front or back quarters for 50,8% compared to 2004) while production of some other processed products in 2005 has decreased (i.e. fresh or chilled beef, in parts for 22,8%) which can lead to an conclusion of certain degree of diversification in terms of market trends. 
Iz tablice 2-43 vidljivo je povećanje proizvodnje pojedinih proizvoda u 2005. (npr. svježa ili hlađena govedina, cijela i polovice, prednje i zadnje četvrtine i to za 50,8% u odnosu na 2004. godinu), ali se i proizvodnja ostalih proizvoda smanjila u 2005. (npr. svježa ili hlađena junetina i govedina, u dijelovima za 22,8%), iz čega se može zaključiti kako je došlo da određenog stupnja diversifikacije proizvoda zbog tržišnih trendova.
Balance sheet - carcase weight equivalent (cwe) 
Bilanca - ekvivalent težine trupa (ett)
Net production 
Neto proizvodnja
Production (tones), cwe 
Proizvodnja (tone), ett
- Live bovine (tones), cwe 
- živih goveda (tone), ett
- Meat (tones), cwe 
- Mesa (tone), ett
Total domestic use - (tones), cwe 
Ukupno domaća potrošnja - (tone), ett
Per capita consumption (kg/year), cwe 
Potrošnja po glavi stanovnika (kg/godina), ett
Per capita consumption (kg/year) 
Potrošnja po glavi stanovnika (kg/godina)
Gross indigenous production (tones), cwe 
Bruto domaća proizvodnja (tone), ett
Self-sufficiency (%) 
Samodostatnost (%)
CBS and calculation of net production by MAFWM, 2006 
DZS i MPRRR-ov izračun neto proizvodnje 2006
As Republic Croatia for many years has not been producing beef in quantities enough for own consumption needs, it has to import beef and calves for fattening. Therefore, trade balance of sector is negative. 
Kako RH već dugi niz godina ne ostvaruje proizvodnju dostatnu za vlastite potrebe, upućena je na uvoz goveđeg mesa i teladi za tov, te je stoga vanjsko-trgovinska bilanca sektora negativna.
Beef and calves for fattening are the most represented in the import structure, and last year significant growth of beef import occurred. 
Najviše se uvoze telad i junad za tov, a u prošloj godini zabilježen je značajni rast uvoza goveđeg mesa.
Namely, meat import in 2005, compared with previous year, was doubled (see ). 
Naime, uvoz mesa u 2005. godini u odnosu na prethodnu je udvostručen (vidi tablicu 2-45).
Import of live cattle increased as well, for 15% in 2005, compared to 2004, while there was no significant import of preserved beef products. 
Uvoz goveda također raste i to za 15% u 2005. godini u odnosu na prethodnu godinu, a ne bilježi se značajniji uvoz konzerviranih goveđih proizvoda.
Export of live cattle and beef is not significant. 
Izvoz živih goveda i goveđeg mesa nije značajan.
But, Republic Croatia has considerable export of preserved beef products, where trade balance is positive. 
Međutim, RH ostvaruje znatan izvoz konzerviranih goveđih proizvoda, te je trgovinska bilanca pozitivna.
Export of these products in 2005, compared with 2004 increased for almost 19%, but still, level of export from 2000 was not achieved. 
Izvoz ovih proizvoda u 2005. godini u odnosu na prethodnu povećan je za gotovo 19%, ali još uvijek nije dostignuta razina izvoza iz 2000. godine.
Trade of cattle, beef and processed products (tons) 
Trgovina govedima, goveđim mesom i prerađevinama (tone)
Cattle export 
Izvoz goveda
Beef export, fresh, chilled and frozen 
Izvoz goveđeg mesa, svježeg, rashlađenog i smrznutog
Processed products export, preserved 
Izvoz konzerviranih goveđih proizvoda
Cattle import 
Uvoz goveda
Beef import, fresh, chilled and frozen 
Uvoz goveđeg mesa, svježeg, rashlađenog i smrznutog
Processed products import, preserved 
Uvoz konzerviranih goveđih proizvoda
Most of the trade of live fatten beef runs on agricultural holdings. 
Veći dio trgovine živom, tovljenom junadi odvija se na poljoprivrednim gospodarstvima.
Very small part of the trade is done on cattle fairs. 
Vrlo mali dio trgovine otpada na stočne sajmove.
Regarding calves (80 - 160 kg), they are sold on cattle fairs, buying stations, and in smaller share on agricultural holdings. 
Što se tiče teladi (80-160 kg) ona se prodaje na stočnim sajmovima, otkupnim mjestima, te manji dio na farmama.
Cows are sold on cattle fairs or directly to the slaughter houses. 
Krave za klanje najčešće se prodaju na stočnim sajmovima i izravno klaonicama.
On cattle fairs cattle are mostly bought for own needs, most often by buyers who have smaller processing plants (slaughter houses). 
Na stočnim sajmovima najčešće se kupuje za vlastite potrebe, te se najčešće radi o kupcima koji imaju manje prerađivačke objekte (klaonice).
On buying stations cattle is also bought for own needs (fattening farms) or for the meat processing industry needs. 
Na otkupnim mjestima kupuje se za vlastite potrebe (tovni objekti) ili se vrši uslužni otkup za veće tovne objekte ili potrebe mesne industrije.
On the Croatian market, most of the cattle is bought based on the live weight, not based on the carcasses quality. 
Na hrvatskom tržištu glavnina se proizvedenih goveda kupuje na temelju žive vage, odnosno ne kupuje se na temelju kakvoće trupa.
Regulation of quality of beef carcasses and halves on the slaughter line (OG No. 20/04), has been applied from 1 September 2004. The classification procedure itself may be carried out by legal persons authorized by the MAFRD for this activity. 
Pravilnik o kakvoći goveđih trupova i polovica na liniji klanja (NN, 20/04) primjenjuje se od 1. rujna 2004. Sam postupak razvrstavanja vrše ovlaštene osobe koje je za to ovlastio MPRRR.
Conditions which must be fulfilled by legal persons to be authorized to carry out this activity are further stipulated by means of the Regulation. 
Uvjeti koje moraju zadovoljavati ovlaštene osobe koje vrše ovu aktivnost su određeni Pravilnikom.
Market Information System - TISUP, which operates within MAFRD, collects prices of different categories of live cattle (from cattle fairs, buying stations and farms, auction prices of heifers), gross and retail market prices of meat and processed meat, processes them and distributes. 
MPRRR unutar Odsjeka za Tržišni informacijski sustav u poljoprivredi (TISUP) prikuplja, obrađuje i distribuira podatke o otkupnim (proizvođačkim) cijenama junadi, teladi, krava za klanje (na stočnim sajmovima, otkupu i farmama, prikuplja aukcijske cijene rasplodnih junica), te cijene mesa i mesnih prerađevina na razini veleprodaje i maloprodaje.
Prices of live cattle are collected on almost all cattle fairs and buying stations (70 - 80%), and also from fattening farms mainly owned by family holdings. 
Informacije o cijenama žive stoke prikupljaju se na gotovo svim stočnim sajmovima i otkupnim mjestima u Hrvatskoj (cca 70-80 %), te tovnim objektima koji su uglavnom u vlasništvu obiteljskih gospodarstava.
These are producer prices, without transport costs included. 
To su otkupne (proizvođačke) cijene, u koju nisu uključeni transportni troškovi.
Gross market prices (excl. VAT) are collected from all bigger meat industries in Croatia. 
Veleprodajne cijene mesa (bez PDV-a) prikupljaju se od gotovo svih većih mesnih industrija u Hrvatskoj.
Retail market prices (including VAT) are collected from butcher's shops in 15 bigger Croatian cities . 
Maloprodajne cijene mesa prikupljaju se u mesnicama petnaest većih gradova Hrvatske.
VAT:Value Added Tax 
Cijene u mesnicama su maloprodajne cijene i u njih je uključen PDV.
Average price on cattle fairs 
Prosječne cijene na stočnim sajmovima
EUR/kg live weight 
EUR/kg žive vage
Bull "Simmental", for slaughtering, >;450 kg 
Bik "Simmental", za klanje, >;450 kg
Bull "Holstein", for slaughtering, 300<;450 kg 
Bik "Holstein", za klanje, 300<;450 kg
Heifer "Simmental", for slaughtering 
Junica "Simmental", za klanje
Calf "Simmental", 80<;160 kg 
Tele "Simmental", 80<;160 kg
Calf "Holstein", 80<;160 kg 
Tele "Holstein", 80<;160 kg
Cow "Simmental", for slaughter 
Krava "Simmental", za klanje
MAFRD, TISUP 2006 
MPRRR, TISUP 2006
Calves of Holstein-Friesian breed have limited value for production of beef, therefore their price is lower compared to Simmental calves (see ). 
Telad pasmine Holstein-friesian je ograničene vrijednosti za proizvodnju mesa, stoga je njihova cijena niža u usporedbi s teladi pasmine Simental (vidi tablicu ).
An overview of state aid schemes for beef sub sector is given in Chapter 2.1. 
Pregled državnih potpora za podsektor govedarstva dan je u Poglavlju 2.1.
Poultry and eggs sub sector 
Podsektor perad i jaja
In comparison to other types of livestock production, poultry production is by large organized in an industrial way prevailed by great production units. Production also exists in a smaller extent - within family farms - where the production is carried out in an extensive way and mainly for own consumption. 
Za razliku od drugih stočarskih proizvodnji, peradarska proizvodnja je većim dijelom organizirana na industrijski način u kojem prevladavaju velike proizvodne jedinice, a manjim se dijelom nalazi u okviru obiteljskih gospodarstava gdje se uglavnom u prirodnim ekstenzivnim uvjetima proizvodi meso peradi i jaja za vlastite potrebe.
Even if egg production today is organized on a high technology, industrial level, there is an utmost need for the adaptation of the production in order to be fully conformed to the ecological and animal welfare standards, including increase of production competitiveness. 
Iako je proizvodnja jaja koja je organizirana u uvjetima industrijske proizvodnje danas na visokoj tehnološkoj razini, nameće se potreba njezine prilagodbe uvjetima koji u cijelosti udovoljavaju ekološkim standardima i dobrobiti životinja, te povećavaju konkurentnost takve proizvodnje.
Therefore, reconstruction of the most present farms producing eggs is needed and also the construction of the new ones. 
Stoga je potrebna rekonstrukcija većine sadašnjih farmi koje proizvode jaja, te izgradnja novih.
In the small systems for the egg production organized on the family farms, no great changes are about to take place. 
Veće promjene se ne planiraju u malim sustavima proizvodnje jaja na obiteljskim farmama.
Today, egg production for the market is organized in the great production units where the modern production technology is applied and the quality genetic material of actual hybrid lines is exploited. 
Danas je proizvodnja jaja za tržište organizirana u velikim proizvodnim jedinicama gdje se primjenjuje suvremena tehnologija proizvodnje, te koristi kvalitetna genetska osnova aktualnih hibridnih linija.
Egg production taking place on the family farms is managed mostly in the extensive way in the conditions of the farm yard, where poultry is kept in the open space and only during the night is kept indoors. 
Proizvodnja jaja na obiteljskim gospodarstvima odvija se najvećim dijelom na ekstenzivan način u uvjetima gospodarskog dvorišta, gdje se perad drži na otvorenom, a samo preko noći smješta u zatvoreni prostor.
In such conditions, poultry is fed on the natural way; as a result productivity of such flock is low. 
U takvim uvjetima perad se hrani na prirodni način, te je proizvodnost takvih jata niska.
Eggs produced on such way are mostly used for the farmer's consumption, and only during the time of the greater laying production surpluses, eggs are placed on the city market, with the certificate of their health condition included. 
Tako proizvedena jaja se najvećim dijelom koriste za vlastite potrebe, a samo se u vrijeme veće nesivosti višak proizvodnje stavlja na tržište, prije svega na gradske tržnice uz potvrdu o njihovoj zdravstvenoj ispravnosti.
Regarding such organization of egg production in Croatia, it is clear that the greater investments are to be expected in the industrial capacities. 
U ovakvoj organizaciji proizvodnje jaja u Republici Hrvatskoj jasno je kako se veća ulaganja očekuju u industrijske kapacitete.
Egg production on the family farms is expected to be marginal activity, intended above all, for the production for own needs. 
Proizvodnja jaja na obiteljskim gospodarstvima bit će i dalje samo sporedna djelatnost namijenjena prije svega proizvodnji za vlastite potrebe.
It is also necessary to put emphasis on the small number of family farms specialized for this kind of production, applying modern way of production like the great production systems. 
Međutim, treba istaknuti i značaj manjeg broja obiteljskih farmi koje su specijalizirane za ovu proizvodnju i koje primjenjuju suvremeni način proizvodnje kao i veliki proizvodni sustavi.
Number of poultry in Croatia 
Brojno stanje peradi u Republici Hrvatskoj
Categories 
Kategorije
Total hens, from that: 
Ukupno kokoši, od toga:
- Breeding flock (heavy and light lines) 
- rasplodne nesilice (teške i lake linije)
- Laying hens (light lines) 
- proizvodne nesilice (lake linije)
- Broilers 
- brojleri
Turkey 
Purani
Other 
ostali
CBS, 2006; EIA ‘Croatiastočar' 2006 
DZS, 2006; GIU ‘Croatiastočar' 2006
From the it is obvious that in the poultry farming in Croatia hens and turkeys are dominant, while the share of other poultry (ducks, gooses and others) is of lower importance. 
Iz se vidi kako u peradarstvu Republike Hrvatske prevladavaju kokoši i purani dok je udio ostalih vrsta peradi (patke, guske i drugo) manje bitan.
Regarding number of layers for the egg production, in that segment are no significant differences as well. 
Kad se radi o broju nesilica za proizvodnju jaja može se ustvrditi kako u tom dijelu nema značajnih razlika.
In the intensive industrial conditions, hybrid lines are used for the egg production and they are also used on the most of the family farms. 
Za proizvodnju jaja se koriste hibridne linije u intenzivnim industrijskim uvjetima proizvodnje, te većim dijelom i kod obiteljskih gospodarstava.
Using of pure breeds is almost insignificant and in the breeding and production sense is of no importance. 
Korištenje čistih pasmina peradi gotovo je zanemarivo, te u uzgojnom i proizvodnom smislu nema nikakav značaj.
Today, the egg production mostly satisfies the needs of the domestic population, although there is a need to emphasize that international trade of this product is also present. 
Proizvodnja jaja danas najvećim dijelom zadovoljava domaće potrebe stanovništva iako treba naglasiti kako ipak postoji međunarodna trgovina ovim proizvodom.
Balance of eggs production is specified in the following table. 
Bilanca proizvodnje jaja je prikazana u slijedećoj tablici.
Balance of egg production in 2004, in tons 
Bilanca proizvodnje jaja u 2004, u tonama
Figures 
Podaci
Domestic production 
Domaća potrošnja
Consumption in the country intended for: 
Potrošnja u zemlji namijenjena za:
- human consumption 
- ljudsku potrošnju
- laying 
- leženje
- other consumption than nourishment 
- ostala potrošnja osim prehrane
Consumption per inhabitant (kg / inhabitant / year) 
Potrošnja po stanovniku (kg / stanovnik / godina)
Self - sufficiency (%) 
Samodostatnost (%)
CBS 2006, EIA ‘Croatiastočar' 2006 
DZS 2006, GIU ‘Croatiastočar' 2006
From the it is visible that the greatest part in egg consumption is supplied from the domestic production. 
Iz vidljivo je kako se najveći dio potrošnje jaja podmiruje iz domaće proizvodnje.
That is comprehensible if one takes into account that intensive production is organized for the market while family farms also produce significant quantities of eggs for own needs. 
To je i razumljivo uzme li se u obzir kako se za tržište organizira intenzivna proizvodnja jaja, te da se uz to na obiteljskim gospodarstvima proizvode značajne količine jaja za vlastite potrebe.
Eggs productivity depends on a production system and it is on different levels; in the large specialized production units high laying scores are achieved, while regarding production on family farms it is significantly lower (31,13% of total consumption eggs produced), what is visible from the following table. 
Proizvodnost jaja ovisi o proizvodnom sustavu koji je na različitim razinama; u velikim specijaliziranim proizvodnim jedinicama postiže se visoka nesivost dok je u uvjetima proizvodnje na obiteljskim gospodarstvima ona značajno niža (31,13% ukupno proizvedenih konzumnih jaja) , što je vidljivo i iz slijedeće tablice.
Annual production of eggs for consumption 
Godišnja proizvodnja konzumnih jaja
Quantity (pieces) 
Količina (kom.)
Consumption eggs production: 
Proizvodnja konzumnih jaja:
- for the market 
- za tržište
- farm consumption 
- potrošnja na farmi
Although the poultry production is organized in a specialized production units (intensive production), it is also organized in the family farm conditions where poultry is usually kept in the extensive conditions of a free range breeding. 
Iako je proizvodnja u peradarstvu organizirana u specijaliziranim proizvodnim jedinicama (intenzivna proizvodnja), također je organizirana i u zemaljskim uvjetima ekstenzivne proizvodnje gdje se perad najvećim dijelom drži u ekstenzivnim uvjetima slobodnog uzgoja.
Most of the poultry producers are farmers. 
Većina proizvođača peradi su farmeri.
Number of poultry farms and structure of ownership 
Broj peradarskih farmi i vlasnička struktura
Family farms 
Obiteljska gospodarstva
Layers 
Nesilice
Broilers 
Brojleri
Other poultry 
Ostala perad
CBS 2006, EIA ‘Croatiastočar' 2006 EIA:Economic Interest Association 
DZS 2006, GIU ‘Croatiastočar' 2006