natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This trend is worrying and has to be stopped. 
Ovakav trend zabrinjava i treba ga zaustaviti.
The encouraging news is that the remaining (agricultural) population in protected areas is becoming increasingly aware of the problem. 
Ohrabruje vijest da preostalo (poljoprivredno) stanovništvo u zaštićenim područjima postaje sve više svjesno problema.
The same goes for the management teams in protected areas of nature. 
Isto se može reći i za djelatnike zaposlene u javnim ustanovama koje upravljaju zaštićenim područjima prirode.
These have started to work on management plans and prescriptions for specific agricultural measures. 
Oni su počeli s radom na planovima gospodarenja i propisima koji određuju dozvoljene poljoprivredne mjere.
Although the existing Croatian regulations limit the application of agricultural inputs, notably pesticides and fertilisers, as well as some other agricultural practices in nature-protected areas, they are not precise enough. 
Iako postojeći hrvatski propisi ograničavaju upotrebu poljoprivrednih inputa, posebice pesticida i gnojiva, ali i nekih drugih poljoprivrednih postupaka u zaštićenim područjima prirode, oni su često nedovoljno precizni.
Thus, their interpretation is quite liberal and monitoring and control over farming protected areas is moderate. 
Njihovo tumačenje je vrlo rastezljivo, a praćenje i nadzor gospodarenja na zaštićenim područjima je nedostatno.
Farmland, especially grassland and meadow orchards are very biodiversity rich habitats, hosting numerous valuable species. 
Poljoprivredno zemljište, posebno travnjaci i starinski voćnjaci, predstavljaju prave riznice biološke raznolikosti, pošto na njima obitavaju brojne vrijedne biljne i životinjske vrste.
Agriculture also shapes the landscape and influences its quality and character. 
Poljoprivreda također oblikuje krajolik i utiče na njegovu kvalitetu i karakter.
The changes in farming practice that have taken place during the last decades are mainly a result of intensification of farming. 
Promjene u načinu gospodarenja do kojih je došlo u proteklih desetak godina uglavnom su rezultat intenziviranja poljoprivrede.
These comprise the specialization of production, a decrease in traditional farming, the use of high quantities of industrial fertilisers and plant protection preparations, narrow crop rotations, changes in the types of crops grown, loss of field boundaries, etc. 
Ovo uključuje specijaliziranu proizvodnju, smanjenje tradicionalnog načina gospodarenja, primjenu značajnih količina mineralnih gnojiva i preparata za zaštitu bilja, uzak plodored, promjenu vrsta uzgajanih kultura, gubitak rubnog raslinja na poljoprivrednom zemljištu, itd.
Intensive farming increases environmental pressures including soil erosion, loss of organic content, water pollution and a decreased number of wildlife species. 
Intenzivna poljoprivreda povećava pritiske na okoliš uključujući i eroziju tla, gubitak organske tvari, zagađenje vode i smanjenje broja divljih vrsta.
In Croatia both intensive and extensive agriculture have an adverse impact on landscape, habitat, species and genetic diversity. 
U Hrvatskoj i intenzivna i ekstenzivna poljoprivreda ima nepovoljan učinak na raznolikost krajobraza, staništa, vrsta i genetskog fonda.
Intensive use of agri-chemicals, as well as reduction of the genetic pool caused by narrow crop rotations, lack of mixed-cropping and the use of limited number of breeds and varieties have had a significant negative impact on biodiversity. 
Intenzivna upotreba poljoprivrednih kemijskih sredstava, kao i smanjenje genetskog spremnika što je rezultat uskog plodoreda, nedostatka miješanog uzgoja kultura i upotrebe ograničenog broja pasmina i sorti imali su značajan negativan učinak na biološku raznolikost.
Drainage of wetlands (among most important in Europe) and their conversion to arable land, as well as removal of hedges and trees from agricultural land has had a negative biodiversity impact, too. 
Isušivanje močvara (među najvažnijima u Europi) i njihovo pretvaranje u oranice, kao i uklanjanje živica i drveća s poljoprivrednog zemljišta također je imalo negativan učinak na biološku raznolikost.
Although Croatia has numerous local breeds and crop varieties, these have been replaced by modern stock that is likely to better suit the demands of the modern market. 
Iako Hrvatska ima brojne lokalne pasmine i sorte, oni su zamijenjeni modernim materijalom koji će bolje odgovarati zahtjevima modernog tržišta.
Some less favoured areas and less-productive breeds, and crop varieties have been neglected or left out from production all together. 
Neka područja s otežanim uvjetima gospodarenja (npr. terase i strmi obronci) i manje produktivne pasmine i sorte bili su zanemareni ili potpuno isključeni iz proizvodnje.
All this has resulted in monotonous landscapes, and a decrease in genetic, species and habitat biodiversity. 
Sve je to dovelo do stvaranja monotonih krajobraza i smanjenja biološke raznolikosti genetskog fonda, vrsta i staništa.
The narrow crop rotation that is practised by most Croatian farmers and co-operatives is considered to have a negative impact on soil fertility and biodiversity, although small farms with fragmented plots provide a good starting position for nature protection. 
Smatra se da uski plodored, kojeg provodi većina hrvatskih poljoprivrednika i zadruga, ima negativan učinak na plodnost tla i biološku raznolikost, iako mala gospodarstva s rascjepkanim parcelama predstavljaju dobru polaznu osnovu za zaštitu prirode.
In the period 1945 - 1990, huge grassland and wetland areas were reclaimed and converted to arable land. 
U razdoblju od 1945. do 1990., velike površine travnjaka i močvara su isušene i pretvorene u obradivu zemlju.
During this operation a thousand kilometres of hedgerows, stonewalls and farm woodlands were removed, that used to be part of the traditional Croatian landscape. 
Zbog toga su uklonjene tisuće kilometara živica, suhozida i šumaraka koji su bili dijelom hrvatskog tradicionalnog krajobraza.
Unfortunately, many private farmers have also lost touch with nature and have eradicated valuable habitats and landscape elements from their farms, too. 
Nažalost, mnogi su poljoprivredni proizvođači izgubili dodir s prirodom i ujedno su uništili vrijedna staništa i elemente krajobraza na svojim gospodarstvima.
Besides, some less favoured areas (e.g. terraces and steep slopes), less-productive breeds, and crop varieties have been neglected or left out from production all together. 
Osim toga, neka manje pogodna područja (npr. terase i strme padine), slabije produktivne vrste i različiti usjevi su zanemareni ili potpuno izostavljeni iz proizvodnje.
All this has resulted in monotonous landscapes of some regions, and a decrease in genetic, species, habitat and landscape biodiversity. 
Sve je to dovelo do monotonih krajolika nekih područja, te smanjenju u genetskoj i stanišnoj raznolikosti, te raznolikosti krajolika.
Land use has been strongly influenced by the process of economic transition and the exodus of the rural population caused by the war. 
Na korištenje zemljišta uvelike utječu procesi gospodarske tranzicije i egzodusa ruralnog stanovništva zbog nedavnog rata.
The dissolution of a number of large state co-operatives and the failure of the state-planned economy resulted in the abandonment of vast areas of land. 
Raspad nekoliko velikih državnih poljoprivrednih kombinata i propast državne planske poljoprivrede rezultirali su napuštanjem velikim površina zemljišta.
Due to the lack of livestock both organic soil matter and grassland biodiversity is in decline in Croatia. 
Nedostatak stoke razloge je što su i organska tvar u tlu i biološka raznolikost travnjaka u Hrvatskoj u opadanju.
The stocking density is particularly low in areas of high natural value. 
Brojnost stočnog fonda je posebno niska u područjima visoke prirodne vrijednosti .
This results in reforestation and the loss of species-rich grasslands and the open landscape important for migratory birds and many other species. 
To dovodi do proraštanja šumske vegetacije te gubitka travnjaka bogatih vrstama i otvorenog krajobraza važnog za ptice selice i mnoge druge vrste.
Under-grazing also prevents the beneficial influence of animals on biodiversity, such as species selective grazing, seed dissemination, re-rooting of pasture flora, maintenance of soil organic matter, pest and disease control, etc. 
Preslaba ispaša također onemogućava koristan utjecaj životinja na biološku raznolikost, kao što je selektivna ispaša vrsta, rasijavanje sjemena, zakorijenjavanje biljnih vrsta, održavanje organske tvari u tlu, suzbijanje štetnika i bolesti, itd.
According to some estimates, in the period 1992 - 2002, bush re-encroachment has taken place on approximately 300.000 ha. 
Prema nekim procjenama, u razdoblju od 1992. do 2002., približno 300.000 hektara poljoprivrednog zemljišta zaraslo je u šumsku vegetaciju.
However, this figure seems to be severely underestimated, as in the same period more than 400.000 ha of arable land alone remained uncultivated and exposed to invasion by bushes. 
No, čini se da je ova brojka ozbiljno podcijenjena budući da je u istom razdoblju više od 400.000 hektara obradive zemlje ostalo neobrađeno i izloženo invaziji grmlja.
Most animals in Croatia (with the exception of sheep) are kept in stables all year round. 
U Hrvatskoj se većina životinja (uz izuzetak ovaca) drži cijele godine u stajama.
This practice together with decline in the number of animals does not allow for efficient utilisation of grassland. 
Ova praksa, zajedno s opadanjem broja životinja, ne dozvoljava učinkovito korištenje travnjaka.
This has impoverished biological and landscape diversity, threatening the existence of numerous plant and animal species associated with grassland ecosystems and/or management practices. 
To je osiromašilo biološku i krajobraznu raznolikost, prijeteći opstanku brojnih biljnih i životinjskih vrsta koje su povezane s eko-sustavima travnjaka i/ili postupcima gospodarenja.
This problem is particularly pronounced in the biodiversity-rich karst and mountainous regions. 
Ovaj je problem naročito naglašen što se tiče bogatstva biološke raznolikosti krških i planinskih područja.
Observed climate changes 
Uočene klimatske promjene
Croatia has adopted the ”Second, Third and Fourth National Report According to Framework Convention of UN on Climate Changes on February 6, 2007. Data presented are based on that report. 
Hrvatska je usvojila drugo, treće i četvrto nacionalno izvješće prema Okvirnoj konvenciji UN-a o klimatskim promjenama 6. veljače 2007. Dolje navedeni podaci se temelje na tim izvješćima.
Temperature and precipitation variations recorded in Croatia in the 20th century were identified by processing data for the periods 1901 - 2000 and 2001 - 2004 at five meteorological stations: 
Varijacije temperature i padalina zabilježene u Hrvatskoj u 20. st su određene prema razdobljima obrade podataka za razdoblja 1901.-2000. i 2001.-2004. u pet meteoroloških stanica:
Osijek (continental climate), Zagreb - Grič (continental climate under a mild maritime influence), Gospić (continental climate of highland Croatia under a strong maritime influence, 1924 - 2004), Crikvenica (maritime climate of eastern coast of the northern Adriatic) and Hvar (maritime climate of the Dalmatian area). 
Osijek (kontinentalna klima), Zagreb-Grič (kontinentalna klima pod blagim morskim utjecajem), Gospić (kontinentalna klima brdsko-planinske Hrvatske pod jakim morskim utjecajem, 1924 - 2004), Crikvenica (morska klima istočne obale sjevernog Jadrana) i Hvar (morska klima Dalmacije).
Both globally and in Croatia, the period between 1991 and 2000 was the warmest decade of the 20th century. 
I globalno i u Hrvatskoj, razdoblje između 1991. i 2000. bilo je najtoplije desetljeće 20. stoljeća.
Among ten warmest years five were recorded in Zagreb - Grič, three in Osijek and Hvar and two in Gospić and Crikvenica. 
Među deset najtoplijih godina pet je zabilježeno u Zagrebu -Grič, tri u Osijeku i na Hvaru, te dvije u Gospiću i Crikvenici.
Including data for 2000 - 2004 it may be noted that 2002 falls under the 10 warmest years across the entire area of Croatia, the years 2001 and 2003 in all parts of Croatia excepting eastern lowland part, and the year 2004 on the island of Hvar. 
Uključujući podatke za 2000.-2004. vidi se kako je 2002. među 10 najtoplijih godina na cijelom području Hrvatske, a godine 2001. i 2003. u svim dijelovima Hrvatske osim istočnog nizinskog dijela, te godina 2004. na otoku Hvaru.
In the period 1901 - 2000 the rise in the mean annual temperature recorded on the coast was higher than on the mainland. 
U razdoblju 1901.- 2000. porast prosječne godišnje temperature zabilježen na obali bio je viši nego na kopnu.
The only exception is Zagreb - Grič where heat island effects of urban environment cannot be excluded. 
Jedini izuzetak je bio Zagreb-Grič gdje se ne mogu isključiti utjecaji „otočnog“ zagrijavanja urbanog okoliša.
The greatest contribution to warming in the coastal part is from temperatures of the warm season: 
Najveći doprinos zatopljenju u obalnom području je temperatura u toplom razdoblju:
autumn on the island of Hvar and summer in Crikvenica, while in the mainland areas the winter temperatures increased most. 
jesen na otoku Hvaru i ljeto u Crikvenici, dok su se u kopnenim dijelovima najviše povisile zimske temperature.
Agriculture is an activity generally suffering most from the climate change. 
Poljoprivreda je djelatnost koja u općem smislu najviše trpi zbog klimatskih promjena.
Given the natural and geographical special features and diversity of Croatia, in climate change scenarios account should be taken of the predominant way of using space in certain parts of Croatia. 
Zbog posebnih prirodnih i geografskih karakteristika, te raznolikosti Hrvatske, u scenariju klimatskih promjena treba voditi računa o prevladavajućem načinu korištenja prostora u određenim dijelovima Hrvatske.
The predicted increase in the annual number of active vegetation days (temperature above 5°C) in lowland areas of Croatia by 35 - 84 days and the extension of the period with a temperature above 20°C by 45 - 73 days will have a positive effect on the increase in yields and quality of agricultural crops. 
Predviđeni porast u godišnjem broju aktivnih vegetacijskih dana (temperature iznad 5°C) u nizinskim područjima Hrvatske za 35-84 dana i produljenje razdoblja temperature iznad 20°C za 45-73 dana imat će pozitivni učinak na povećanje u prinosu i kvaliteti poljoprivrednih usjeva.
The total amount, distribution, form and intensity of precipitation are highly important for the soil water balance. 
Ukupni iznos, raspodjela, oblik i intenzitet padalina vrlo je važan za ravnotežu vode tla.
If the soil is not irrigated during a dry period, the yields of crops grown will drop. 
Ako tlo nije navodnjavano za vrijeme sušnog razdoblja, prinos usjeva će opadati.
In Croatia droughts occurs every three to five years on average, and may, depending on the intensity and duration, cut the yields of various crops by 20 - 92%. 
U Hrvatskoj se suše u prosjeku pojavljuju svakih tri do pet godina, te mogu smanjiti, ovisno o intenzitetu i trajanju, prinose raznih usjeva za 20 - 92%.
Severe droughts were recorded in 1992, 1995 and 1998, and those of the years 2000 and 2003 were proclaimed natural disasters. 
Velike suše su zabilježene 1992., 1995. i 1998., a one 2000. i 2003. su proglašene elementarnom nepogodom.
Climate changes affect the physiology and interactions between plants causing changes in their distribution areas (areals) in terms of increasing or decreasing the area of a species or a community and shifting the areal (horizontal and vertical migration). 
Klimatske promjene utječu na fiziologiju i međudjelovanje biljaka izazivajući promjene u njihovim područjima rasprostranjenosti (areal) u smislu povećanja ili smanjenja područja vrste ili zajednice i premještanja areala (horizontalna i vertikalna migracija).
The migrating speed of areals is estimated at 2,1 km/year under a milder and 3,9 km/year under the extremer scenario. 
Brzina migracije areala se procjenjuje na 2,1 km/godina u okviru blažeg i 3,9 km/godina u okviru ekstremnijeg scenarija.
The shift of vegetation belts of specific climate zones is expected to be accompanied by the disappearance of poorly adaptable species, while the invasion dynamics of allochthonous species may increase and those more aggressive may force the autochthonous taxa out of their natural habitats. 
Očekuje se kako će premještanje vegetacijskih pojaseva određene klimatske zone biti popraćeno nestajanjem slabije prilagođenih vrsta, dok se može povećati dinamika ulaska alohtonih vrsta, te bi one agresivnije mogle potjerati autohtone taksonomske vrste iz njihovih prirodnih staništa.
The success of adapting to life in new habitats resulting from climate changes is hardly predictable. 
Uspjeh prilagodbe životu u novim staništima zbog klimatskih promjena je teško predvidljivo.
The ideal case of the species survival, including a migratory shift, is only sometimes realistic due to isolated ecological niches (insular populations, types of watercourses, etc.), and natural and artificial barriers. 
Idealni slučaj preživljavanja vrste, uključujući seljenje, je realno samo u određenoj mjeri zbog izoliranih ekoloških niša (otočna populacija, vrste vodotokova, itd.), te prirodnih i umjetnih barijera.
Aquatic and wetland habitats are especially important at the national and international level. 
Vodena i močvarna staništa su naročito važna na nacionalnoj i međunarodnoj razini.
They provide and/or participate in a number of critical ecological functions such as water regime regulation and creation of the habitat for a number of stenovalent plant and animal species. 
Ona omogućuju i/ili sudjeluju u nekolicini kritičnih ekoloških funkcija poput regulacije vodnoga režima i stvaranja staništa za nekolicinu stenovalentnih biljaka i životinjskih vrsta.
Since particularly dependent upon the water regime, wetland habitats will be vulnerable to changes in the amount and distribution of precipitation, including secondary effects on related species. 
Kako su naročito ovisne o vodnom režimu, močvarna staništa bit će ranjiva na promjene u količini i raspodjeli padalina, uključujući sekundarne učinke na određene vrste.
On the basis of Air Protection Act (NN 178/04), the Government of Croatia has enacted Regulation on Monitoring of Greenhouse Gas Emissions in Republic of Croatia (OG 1/07), in December of 2006. Regulation regulates establishment of the National system for the estimation and reporting on anthropogenic gas emissions by sources and removal of greenhouse gas chasms which are not being monitored on the basis of Montreal Protocol. 
Na temelju Zakona o zaštiti zraka (NN 178/04), Vlada RH donijela je Uredbu o praćenju emisije stakleničkih plinova u Republici Hrvatskoj (NN 1/07), u prosincu 2006. Uredba regulira uspostavu Nacionalnog sustava za procjenu i izvješćivanje o antropogenim emisijama iz izvora i uklanjanja pomoću ponora stakleničkih plinova na temelju Montrealskog protokola.
Monitoring of greenhouse gas emissions is conducted through the following components: 
Praćenje emisija stakleničkih plinova se vodi putem slijedećih komponenti:
National system according to the Decision 19/CMP.1; National registry of greenhouse gas emissions; Report on policy and measure for mitigation of climatic change effects implementation; Report on projections of greenhouse gas emissions and National report according to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). 
nacionalnog sustava u skladu s odlukom 19/CMP.1; Nacionalnog registra emisija stakleničkih plinova; Izvješća o provedbi politike i mjera za ublažavanje klimatskih promjena; Izvješća o projekcijama emisije stakleničkih plinova i Nacionalnog izvješća prema Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC).
On the basis of Air Protection Act, in October 2007, a proposal of Greenhouse Gas Emissions Trading Scheme Regulation was created. 
Na temelju Zakona o zaštiti zraka izrađen je prijedlog Uredbe o sustavu trgovanja emisije stakleničkih plinova u listopadu 2007.
By this Regulation shall be established trading system rights on greenhouse gas emissions in Croatia, in accordance with the Directive 2003/87/EU. 
Ovom Uredbom će se regulirati prava sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u Hrvatskoj, u skladu s Direktivom 2003/87/EU.
Regulation will be applied starting from 2010, when the system will be connected with trading system rights on greenhouse gas emissions of European Union. 
Uredba će se početi primjenjivati od 2010., kad će sustav biti povezan s pravima sustava trgovanja emisija stakleničkih plinova Europske Unije.
Croatian Parliament has adopted the Kyoto Protocol Validation Act with to the United Nations Framework Convention on Climate Change (OG - International Agreements, No. 5/07) on April 27, 2007. By Kyoto Protocol Ratification the Republic of Croatia has as a party from Protocol Appendix B accepted the obligation to limitate quantitatively greenhouse gas emissions in the period from 2008 to 2012 to 95% from the emission quantity in the basic 1990. 
Hrvatski Sabor je usvojio Zakon o potvrđivanju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (NN - međunarodni ugovori, 5/07) 27. travnja 2007. Ratifikacijom Kyotskog protokola RH je kao strana iz Dodatka B Protokola prihvatila obvezu ograničavanja količine emisije stakleničkih plinova u razdoblju od 2008. do 2012. na 95% od količine emisije u 1990.
In January 2007, the National Strategy for UNFCCC and Kyoto Protocol Implementation with the Action Plan draft has been finished and issued in June of 2007. This document is integral part of the Plan for air protection and air quality improvement in the Republic of Croatia for the period of 2008-2011, and its enactment is planned for the other half of 2007. 
U siječnju 2007, Nacionalna strategija UNFCCC i provedba Kyotskog protokola uz nacrt akcijskog plana je završena i objavljena u lipnju 2007. Ovaj je dokument integralni dio Plana za zaštitu zraka i poboljšanje kvalitete zraka u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2008.-2011., a njegovo ozakonjenje se planira u drugoj polovici 2007.
Main goals of the implementation of project LIFE04 TCY/CRO/029 „Qualification for implementing the United Nations Framework Convention on Climate Change and Kyoto protocol in the Republic of Croatia (January 2005-October 2007) were establishment of institutional, legislative and organizational qualifications, and improvement of upbringing, education and public awareness of climate changes. 
Glavni ciljevi provedbe projekta LIFE04 TCY/CRO/029 „Osposobljavanje za provedbu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i protokola iz Kyota u Republici Hrvatskoj (siječanj 2005.-listopad 2007.) su bili uspostavljanje institucionalne, zakonodavne i organizacijske osposobljenosti, te poboljšanje odgoja, obrazovanja i javne svijesti o klimatskim promjenama.
Legal framework regarding establishing of the NATURA 2000 network in the Republic of Croatia is given by the Nature Protection Act (OG 70/05, see page ) and relevant implementing regulations. 
Zakonski okvir kojim se uspostavlja NATURA 2000 mreža u RH reguliran je Zakonom o zaštiti prirode (NN 70/05), te relevantni provedbeni propisi.
Through the LIFE III project - Setting up of National ecological network (CRO-NEN) which was carried out in the period from 2003 to 2005 by the State Institute for Nature Protection, the Draft National ecological network was drawn up as a basis for adoption of a Regulation of the Government of the Republic of Croatia on the National ecological network. 
Pomoću LIFE III projekta - Uspostava Nacionalne ekološke mreže (CRO-NEN) koji je proveo Državni institut za zaštitu prirode u razdoblju od 2003. do 2005., izrađen je nacrt Nacionalne ekološke mreže kao temelj za usvajanje Uredbe Vlade RH o Nacionalnoj ekološkoj mreži.