natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Faculty of Economy in Split prepared a study Evaluation and Improvement of the State Support Measures for Supported Areas. 
Ekonomski fakultet u Splitu izradio je i studiju pod nazivom Ocjena i unaprjeđenje državnih mjera pomoći za potpomognuta područja.
In the period after 2000, the Republic of Croatia had been achieving an average growth rate of 4.7% and had achieved a pre-war level of realised gross domestic product. 
U razdoblju nakon 2000. godine Republike Hrvatska je ostvarivala prosječnu stopu rasta oko 4,7% te je dostigla prijeratnu razinu ostvarenog bruto domaćeg proizvoda.
Even though the average growth rate of 4.7% is not sufficient to solve all economic and social problems and does not allow for convergence with the EU average in one generation, in a historical sense, such a growth rate is still a relatively good achievement as a quite a good accomplishment as the Croatian economy has after two full decades of stagnation and null (or negative) grow rates (1980-2000) has entered a zone of relatively stable positive grow rates 
Iako prosječna stopa rasta od 4,7% nije dovoljna da u kratkom roku riješi sve gospodarske i društvene probleme te ne omogućava konvergenciju s prosjekom EU u jednoj generaciji, u povijesnom smislu, ovakva stopa rasta je ipak relativno dobro postignuće obzirom je hrvatsko gospodarstvo nakon puna dva desetljeća stagnacije i nultih (ili negativnih) stopa rasta (1980.-2000.) ušlo u zonu relativno stabilnih pozitivnih stopa rasta
During that period, thanks to the implementation of stabilisation programme, hyperinflation had been stopped and positive growth rates had been accomplished, which together with a firm monetary and relatively good controlled fiscal policy lead to a stable macroeconomic framework which continued to last up to today. 
U tom vremenskom intervalu, zahvaljujući provođenju stabilizacijskog programa, zaustavljena je hiperinflacija i ostvarene su pozitivne stope rasta, što je uz čvrstu monetarnu i relativno dobro kontroliranu fiskalnu politiku stvorilo stabilan makroekonomski okvir koji se održao i do danas.
This period was characterised by relatively high growth rates (even 6.8% in 1995 and 1997), which can be explained by a relatively low start and urging of renovation (construction of houses and homes, as well as renovation of infrastructure). 
To razdoblje karakterizira ostvarivanje relativno visokih stopa rasta (čak 6,8% u 1995. i 1997. godini), što se obrazlaže relativno niskim startom i požurivanjem obnove (izgradnja kuća i stanova te obnova infrastrukture).
The second sub-period ended in 1999, the only year in the period between 1994 till 2008 in which a negative growth rate had been achieved. 
Drugo podrazdoblje završava s 1999. godinom, jedinom u razdoblju od 1994. do 2008. godine u kojoj je ostvarena negativna stopa rasta.
The third sub-period involves the period from 2000 to 2007 and it is characterised by accomplishment of positive grow rates (5% on average) relatively low inflation rate (approx. 3%) and decrease in unemployment rate (with 16.1% in 2000 to 9.6% in 2007). 
Treće podrazdoblje obuhvaća razdoblje od 2000. do 2007. godine a karakterizira ga ostvarenje pozitivnih stopa rasta (oko 5% prosječno), relativno niska stopa inflacije (oko 3%) i pad stope nezaposlenosti (sa 16,1% 2000. na 9,6% 2007. godine).
In the meantime numerous reforms and restructuring of the entrepreneurial and financial sector have continued and the prerequisites for a new developmental step for modern Croatian economy were set up, based on the strengthening of human capital and increase in competitiveness as the two most important settings. 
U međuvremenu su nastavljene brojne reforme i restrukturiranje poduzetničkog i financijskog sektora te su stvorene pretpostavke za novi razvojni korak suvremenog hrvatskog gospodarstva koji se temelji na jačanju ljudskog kapitala i povećanju konkurentnosti kao dvjema najvažnijim odrednicama.
Despite large available areas of cultivated agricultural plots of land and existence of natural conditions for a massive production of food, the Republic of Croatia has been importing significant amounts of food more than a decade, whereas it should export it. 
Unatoč velikim raspoloživim površinama obradivog poljoprivrednog zemljišta i postojanju prirodnih uvjeta za veliku proizvodnju hrane, Republika Hrvatska već više od desetljeća uvozi znatne količine hrane, a trebala bi biti njezin izvoznik.
Coverage of import by export in RH and NUTS 2 regions (2001-2007) 
Pokrivenost uvoza izvozom u RH i regijama NUTS 2 (2001.-2007.)
The county with the lowest number of entrepreneurs in the Adriatic Croatia, with 0.1entrepreneur per km 2 is Lika-Senj County. 
Županija s najmanjim brojem poduzetnika u Jadranskoj Hrvatskoj, s 0,1 poduzetnikom po km2, jest Ličko-senjska.
The least place belongs to Lika-Senj county (5) which represents the minimum at the Croatian national level. 
Najmanje ima Ličko-senjska županija (5) što je minimum i na razini Republike Hrvatske.
EXISTING INSTRUMENTS TO REDUCE REGIONAL DIFFERENCES 
POSTOJEĆI INSTRUMENTI ZA SMANJENJE REGIONALNIH RAZLIKA
WEAKNESSES 
SLABOSTI
Educational structure of population 
Obrazovna struktura stanovništva
A large number of unemployed persona and low level of education and discrepancy between the educational structure and the economy needs 
Velik broj nezaposlenih niske razine obrazovanja I neusklađenost obrazovne strukture s potrebama gospodarstva
Business infrastructure and entrepreneurial climate 
Poslovna infrastruktura i poduzetnička klima
Lack of use of cultural, historical and natural heritage 
Nedovoljno korištenje kulturno-povijesne i prirodne baštine
Manufacturing capacity - industry based on agriculture 
Prerađivački kapaciteti - industrija zasnovana napoljoprivredi
Outdated and inadequate rail network - the lack of passenger fleet 
Zastarjela i nedostatna željeznička mreža - nedostatak putničkog voznog parka
IT sector 
IT-sektor
The road infrastructure within the region 
Cestovna infrastruktura unutar regije
Craftsmanship 
Obrtništvo
Lack of preparedness for the use of EU funds 
Nedovoljna pripremljenost za korištenje EU fondova
Social infrastructure 
Društvena infrastruktura
Utilization of natural resources 
Iskorištenost prirodnih resursa
Culture - historical and natural heritage 
Kulturno - povijesna i prirodna baština
Insufficient networking of business entities 
Nedovoljna umreženost poslovnih subjekata
Concentration of resources in Zagreb 
Koncentracija resursa u Zagrebu
Underdeveloped risk management 
Nedovoljno razvijeno upravljanje rizicima
Lack of environmental protection awareness 
Nedovoljno razvijena svijest o zaštiti okoliša
THREATS 
PRIJETNJE
Unfavourable demographic trends 
Nepovoljna demografska kretanja
Cross-border cooperation 
Prekogranična suradnja
Fragmentation and unresolved legal and property relations 
Usitnjenost posjeda i neriješeni imovinsko-pravni odnosi
EU funds and other potential sources of funding 
EU fondovi i ostali potencijalni izvori financiranja
Insufficiently protected intellectual property 
Nedovoljno zaštićeno intelektualno vlasništvo
Renewable energy sources 
Obnovljivi izvori energije
All forms of environmental pollution 
Svi oblici onečišćavanja okoliša
Natural resources 
Prirodni resursi
Natural disasters 
Elementarne nepogode
Waste disposal in the environment 
Zbrinjavanje otpada u okružju
Tax policy 
Porezna politika
Lack of financial resources 
Nedostatak financijskih sredstava
The lack of criteria for allocation of funds for development projects 
Nedostatak kriterija alokacije sredstava za razvojne projekte
Underdeveloped vertical and horizontal communication 
Nerazvijena vertikalna i horizontalna komunikacija
PANNONIAN CROATIA 
PANONSKA HRVATSKA
STRENGTHS 
SNAGE
Transport terminals 
Prometni terminali
Insufficient business infrastructure 
Nezadovoljavajuća poslovna infrastruktura
Transport connections to major centres in the area 
Prometna povezanost s velikim središtima u okružju
Low levels of investment in research and development 
Niska razina ulaganja u istraživanje i razvoj
Well branched rail network 
Razgranata željeznička mreža
Narrow economic structure (agriculture) 
Uska gospodarska struktura (poljoprivreda)
Osijek Airport 
Zračna luka Osijek
Insufficient usage of development incentives 
Nedovoljno korištenje razvojnih poticajnih mjera
Willingness to develop the business infrastructure 
Spremnost za razvijanje poslovne infrastrukture
Non-networking of business entities 
Neumreženost poslovnih subjekata
Tradition of craftsmanship and industry 
Tradicija obrtništva i industrije
Insufficient investment of local entrepreneurs in the development of regional economy 
Nedostatno investiranje lokalnih poduzetnika u razvoj gospodarstva regije
Identified and well-used natural resources 
Prepoznati i kvalitetno iskorišteni prirodni resursi
Low accumulation of local entrepreneurs 
Niska akumulativnost lokalnih poduzetnika
Management of natural, cultural and historical values 
Upravljanje prirodnim, kulturnim i povijesnim vrijednostima
Insufficiently developed ability to attract foreign investors 
Nedovoljno razvijena sposobnost privlačenja vanjskih ulagača
Forest management 
Gospodarenje šumama
Cross-border cooperation (education, computer literacy, foreign languages) 
Prekogranična suradnja obrazovanje, informatička pismenost, strani jezici)
Low quality of life 
Niska razina kvalitete življenja
State incentives 
Državne poticajne mjere
Uneven quality of regional road and rail infrastructure 
Neujednačena kvaliteta cestovne i željezničke infrastruktu reregije
Utility infrastructure - poor living conditions 
Komunalna infrastruktura - slabiji životni uvjeti
No connections between agriculture and tourism 
Nepovezanost poljoprivrede i turizma
Inadequate waste management 
Neadekvatno gospodarenje otpadom
Insufficiently developed capacities of local and regional government 
Nedovoljno razvijeni kapaciteti lokalne i regionalne samouprave
Insufficiently used renewable energy sources 
Nedovoljno korištenje obnovljivih izvora energije
Lack of regional brands 
Nepostojanje regionalne marke
OPPORTUNITIES 
MOGUĆNOSTI
Geographical and transport position 
Geoprometni položaj
The consequences of the war (and suspected mined areas) 
Posljedice rata (minirana i minski sumnjiva područja)
Navigability of rivers and canals 
Plovnost rijeka i kanala
Unresolved property-legal relations (fragmentation) 
Neriješeni imovinsko-pravni odnosi (usitnjenost posjeda)
Corridor X, VC and VII 
Koridori X, V C i VII
The rich natural basis and unused agricultural potential 
Bogata prirodna osnovica i neiskorišteni poljoprivredni potencijali
High unemployment 
Visoka stopa nezaposlenosti
The rich natural, cultural and historical heritage 
Bogata prirodna, kulturna i povijesna baština
Insufficient demand for air traffic services 
Nedostatna potražnja za uslugama zračnog prometa
EU Funds 
EU fondovi
A large uninhabited area 
Veliki nenaseljeni prostor
Low levels of investment in research and development 
Ulaganje u istraživanje i razvoj
Under-developed business infrastructure 
Nedovoljno razvijena poslovna infrastruktura
Number and disposition of higher education institutions 
Broj i razmještaj visokoškolskih institucija
The lack of harmonization between economic and educational system 
Neusklađenost gospodarskog i obrazovnog sustava
The existence of entrepreneurial culture 
Postojanje poduzetničke kulture
The lack of integrated development of agriculture and tourism 
Nepostojanje integriranog upravljanja razvojem poljoprivrede iturizma
The readiness of states to encourage the development of regional values 
Spremnost države na poticanje razvoja regionalnih vrijednosti
Inadequate sustainable spatial planning and management 
Neadekvatno održivo planiranje i gospodarenje prostorom
Prerequisites for the development of tourism 
Preduvjeti za razvoj turizma
Under-developed offer of tourist products 
Nedovoljno bogata ponuda turističkih proizvoda
The largest number of protected landscapes in Europe 
Najveći broj zaštićenih krajobraza u Europi
Narrow economic structure 
Uska gospodarska struktura
Cultural and historical heritage 
Kulturno-povijesna baština
Transport infrastructure (air, sea and rail transport) 
Prometna infrastruktura (zračni, pomorski i željeznički promet)
Unequal development of infrastructure 
Neujednačenost razvoja infrastrukture
The share of moonlighting and underground economy - inefficient labour legislation 
Udio rada na crno i siva ekonomija - neučinkovito radno zakonodavstvo
Non-networked business sector 
Neumreženost poslovnog sektora
Inefficient management of biological and landscape diversity 
Nedovoljno učinkovito upravljanje biološkom i krajobraznom raznolikosti
Management of marine resources 
Gospodarenje morskim resursima
Geo-strategic position 
Geostrateški položaj
Mined and suspected mined areas 
Minirana i minski sumnjiva područja
Marine resources 
Morski resursi
Isolation of islands 
Izoliranost otoka
The development potential of rural areas 
Razvojni potencijali ruralnih područja
Project involvement in European association 
Projektno uključivanje u europske asocijacije
Global pollution 
Globalno onečišćenje
Proactive attraction of foreign direct investment 
Proaktivno privlačenje izravnih ulaganja
Competition from surrounding areas 
Konkurencija iz okruženja
The development of new financial mechanisms 
Razvoj novih financijskih mehanizama
Food and energy unsustainability 
Prehrambena i energetska neodrživost
Transfer of knowledge and technology 
Transfer znanja i tehnologija
Devastation of the area 
Devastacija prostora
Non-awareness of the regional unity (strengthening of identity) 
Neosviještena jedinstvenost regije (jačanje identiteta)
Specialization of the region and development of regional clusters 
Specijalizacija regije i razvoj regionalnih klastera
Extension of the tourist season by selective forms of tourism 
Produženje turističke sezone selektivnim oblicima turizma
Unfavourable demographic trends and structures with a prominent depopulation and migration 
Nepovoljna demografska kretanja i strukture uz naglašenu depopulaciju i migracije
The recognisability of the region at the global level (trends) 
Prepoznatljivost regije na svjetskoj razini (trendovi)
Underdeveloped vertical and horizontal communication 
Nedovoljna vertikalna i horizontalna komunikacija
Biological and landscape diversity 
Biološka i krajobrazna raznolikost
Pursuant to Article 27 paragraph 1 
Na temelju članka 27. stavka 1.
of the Act on Regional Development of the Republic of Croatia (Official Gazette, No. 153/2009), the Government of the Republic of Croatia adopted the 
Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 153/2009), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 15. srpnja 2010. godine donijela
ON THE CLASSIFICATION OF LOCAL AND REGIONAL SELF-GOVERNMENT UNITS ACCORDING TO THE DEVELOPMENT LEVEL 
O RAZVRSTAVANJU JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE PREMA STUPNJU RAZVIJENOSTI
of the Act, regional self-government units are classified according to the development index in: 
Zakona, jedinice područne (regionalne) samouprave razvrstavaju se prema indeksu razvijenosti u:
- group I which includes regional self-government units with the value of the development index below 75% of the average of the Republic of Croatia: 
- I. skupinu jedinica područne (regionalne) samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti manja od 75% prosjeka Republike Hrvatske:
- group II which includes regional self-government units with the value of the development index between 75% and 100% of the average of the Republic of Croatia: 
- II. skupinu jedinica područne (regionalne) samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 75% i 100% prosjeka Republike Hrvatske:
- group III which includes regional self-government units with the value of the development index between 100% and 125% of the average of the Republic of Croatia: 
- III. skupinu jedinica područne (regionalne) samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100% i 125% prosjeka Republike Hrvatske:
- group IV which includes regional self-government units with the value of the development index above 125% of the average of the Republic of Croatia: 
- IV. skupinu jedinica područne (regionalne) samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti veća od 125% prosjeka Republike Hrvatske:
of the Act, local self-government units are classified according to the development index in: 
Zakona, jedinice lokalne samouprave razvrstavaju se prema indeksu razvijenosti u:
- group I which includes local self-government units with the value of the development index below 50% of the average of the Republic of Croatia: 
- I. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti manja od 50% prosjeka Republike Hrvatske:
- group II which includes local self-government units with the value of the development index between 50% and 75% of the average of the Republic of Croatia: 
- II. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 50% i 75% prosjeka Republike Hrvatske:
- group III which includes local self-government units with the value of the development index between 75% and 100% of the average of the Republic of Croatia: 
- III. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 75% i 100% prosjeka Republike Hrvatske:
- group IV which includes local self-government units with the value of the development index between 100% and 125% of the average of the Republic of Croatia: 
- IV. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100% i 125% prosjeka Republike Hrvatske:
- group V which includes local self-government units with the value of the development index above125% of the average of the Republic of Croatia: 
- V. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost indeksa razvijenosti veća od 125% prosjeka Republike Hrvatske:
shall be published on the official website of the Ministry of Regional Development, Forestry and Water Management within 8 days from the adoption of the Decision. 
Uredbe, bit će objavljeni na službenoj internetskoj stranici Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva u roku od 8 dana od dana donošenja ove Odluke.
The Republic of Croatia as a candidate state for the full EU membership will soon start implementing the LEDER approach through the IPARD programme. 
Republika Hrvatska, kao država kandidat za punopravno članstvo u EU, će uskoro kroz IPARD program započeti provoditi LEADER pristup.
The preparations for the implementation of the LEADER measure in the IPARD programme are in the final stage. 
Pripreme za provedbu LEADER mjere unutar IPARD programa su u završnoj fazi.
Since Croatia has not been implementing the LEADER approach so far, it is of great importance for the Managing Authority to collect experience and and advice of experts from countries in which the LEADER approach is being implemented. 
Kako do sada u Republici Hrvatskoj nije bilo primjene LEADER pristupa, za Upravnu direkciju je od velike važnosti prikupljanje iskustava i savjeta stručnjaka u čijim državama se primjenjuje LEADER pristup.
The Ordinance to regulate the implementation of the LEADER measure is in the final stage, so this visit of LEADER approach experts should contribute to a high-quality implementation of LEADER approach in the Republic of Croatia. 
Pravilnik koji će regulirati provedbu LEADER mjere je u završnoj fazi te bi ovaj posjet stručnjaka za LEADER pristup trebao doprinijeti što kvalitetnijom primjenom LEADER pristupa u Republici Hrvatskoj.
The purpose of the visit of LEADER experts is to help the officials of the Managing Authority to implement the LEADER approach by helping them to draw up guidelines, procedures and accreditation of the LEADER measure based on the Council Regulation 1698/2005. 
Svrha ovog posjeta stručnjaka za LEADER je pomoći djelatnicima MA u provedbi LEADER pristupa i to u izradi smjernica, procedura i akreditacije LEADER mjere temeljeno na Regulativi Vijeća 1698/2005.
MA officials should be acquainted with: 
Djelatnici MA bi se trebali upoznati sa:
- the procedure for LAG approval 
- procedurom odobravanja LAG-ova
- criteria for selecting LAGs, with special emphasis on the evaluation of local development strategy 
- kriterijima za odabir LAG-ova, sa posebnim naglaskom na ocjenjivanju lokalne razvojne startegije
- operating of the Evaluation Committee for the selection of LAGs 
- načinom rada ocjenjivačkog odbora za odabir LAG-ova
- accreditation procedure for LEADER measures 
- postupkom akreditacije LEADER mjere
- conferral of management for the implementation of LEADER measure 
- prijenosom ovlasti za provedbu LEADER mjere.
In order to start implementing the LEADER measures (Measures 202) in the Republic of Croatia, the Ministry of Agriculture, Fisheries and Rural Development established the Commission for drafting the Ordinance on the implementation of LEADER measures in April 2010. 
Kako bi primjena LEADER mjere ( Mjera 202) u Republici Hravtskoj mogla započeti Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja je u travnju 2010. osnovalo Povjerenstvo za izradu Pravilnika za provedbu LEADER mjere.
So far, the final draft Ordinance was drawn up, while the IPARD Agency carried out self-assessment. 
Do sada je izrađen završni nacrt Pravilnika, a IPARD Agencija je izvršila samo-procjenu.
Since certain changes have occurred since the preparation of the IPARD programme (social, economic, statistical....), it was necessary to revise the IPARD programme in the chapter relating to the LEADER approach as well. 
Kako su se od vremena pripreme IPARD programa do sada desile određene promjene (društvene, gospodarske, statističke ...), bilo je potrebno pristupiti izmjenama IPARD programa i u poglavlju koje se odnosi na LEADER pristup.
The main revisions to the IPARD programme are as follows: 
Glavne izmjene u IPARD programu su:
Once the revisions to the IPARD programme are adopted, revisions to the final draft of the Ordinance on the implementation of the LEADER measure shall be made as well. 
Kada se promjene IPARD programa usvoje, pristupiti će se i izmjenama završnog nacrta Pravilnika za provedbu LEADER mjere.
- Measure Technical Assistance (Measure 501) will be intended for potential LAG users (public-private partnerships based on LEADER approach) for the construction of capacities of its members and LAG inhabitants 
- Mjera Tehnička pomoć (Mjera 501) će biti namjenjena potencijalnim LAG-ovima (javno-privatnim partnerstvima na LEADER principu) za izgradnju kapaciteta svojih članova i stanovnika LAG-a
- LAGs will be chosen by the Evaluation Committee consisting of representatives of the Managing Authority and other organisation units within the MAFRR, other ministries, institutions, expert organizations and non-government organizations involved in the rural development 
- Za odabir LAG-ova će biti odgovoran Ocjenjivački odbor sastavljen od predstavnika MA i ostalih ustrojstvenih jedinica unutar MPRRR-a, ostalih ministarstava, institucija, stručnih ustanova i nevladinih organizacija koje se bave ruralnim razvojem
- IPARD Agency will be in charge of supervision of allowed current LAG costs (administrative and field) and payments 
- IPARD Agencija će biti zadužena za kontrolu dozvoljenih tekućih troškova LAG-a (administartivnu i na terenu), kao i za isplatu
- As potential LAG users apply for a call for tenders announced by the IPARD Agency, they will be able to ask for a letter of recommendation by the LAG and for measures within the 1IPARD programme. 
- Kada će potencijalni korisnik unutar nekog LAG-a slati prijavu na natječaj IPARD agenciji, moći će zatražiti pismo preporuke LAG-a i za mjere u prioritetu 1 IPARD programa
The Managing Authority places great value on advice of experts for the process of measure accreditation, conferral of management and i implementation of measures after the adoption of amendments to the IPARD Programme, all for the purpose of reaching the highest possible quality of the LEADER measure implementation. 
Upravnoj direkciji je od velike važnosti da nakon prihvaćanja izmjena IPARD programa dobije savjete stručnjaka za proces akreditacije mjere, prijenosa ovlasti i provedbu mjere, a sve u svrhu što kvalitetnije provedbe LEADER mjere.