natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AIRCURVE Specialised public (medical personnel; patients with breathing disorders) The objectionable word ‘Curve' [‘whore', ‘slut' in Romanian] is seamlessly attached to the English word ‘AIR' to form ‘AIRCURVE', which, as a whole, is entirely fanciful in Romanian. 
AIRCURVE Specijalizirana javnost (medicinsko osoblje, pacijenti s poremećajima disanja) Neprihvatljiva riječ „Curve” [„kurva” na rumunjskom jeziku] neprimjetno je povezana s engleskom riječju „AIR” (hrv. zrak) kako bi se dobio izraz „AIRCURVE” koji je kao cjelina u potpunosti izmišljen u rumunjskom jeziku.
Even if the relevant public understood the English word ‘AIR', and analysed the mark by separating it into two elements, the meaning of ‘AIRCURVE' would be ‘air whores', which, as a concept, and for respiratory apparatus, is sufficiently nonsensical or puzzling to the extent that it would eclipse any notion of being offensive (para. 13 et seq.). 
Čak i ako bi relevantna javnost razumjela englesku riječ „AIR” i analizirala žig razdvajanjem dvaju elementa, značenje pojma „AIRCURVE” bilo bi „zračne kurve”, što je kao koncept, i u kontekstu respiratornih uređaja, besmisleno ili zbunjujuće u tolikoj mjeri da bi zasjenilo bilo kakvu namjeru da bude uvredljivo (t. 13. et seq.).
With regard to the word ‘Curve' on its own, see the abovementioned example in this paragraph (T266/13). 
U pogledu riječi „Curve” samostalno, vidjeti prethodni primjer u ovom odlomku (T266/13).
General consumer For the goods at issue - rum (Class 33) - the relevant public will perceive the sign as provocative, transgressive, rebellious, but not as an indicator of criminal origin of the goods (para. 23). 
Opći potrošač Kada je riječ o predmetnom proizvodu - rumu (razred 33.) - relevantna javnost doživjet će žig kao provokativan, transgresivan i buntovan, ali neće ga smatrati pokazateljem kriminalnog podrijetla proizvoda (t. 23.).
ILLICIT General consumer The mark is considered acceptable under Article 7(1)(f) EUTMR, as ‘illicit' is different from something like ‘counterfeit'. 
ILLICIT Opći potrošač Žig se smatra prihvatljivim u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (f) Uredbe o žigu EU-a jer se „illicit” (hrv. zabranjen) smatra drukčijim od nečega kao što je „counterfeit” (hrv. krivotvoren).
The mark would be seen as fanciful on the goods (cosmetics, and perfumes) and it could be accepted. 
Žig bi se na proizvodima smatrao maštovitim (kozmetika i parfemi) i zato je mogao biti prihvaćen.
Guidelines for Examination in the Office, Part B, Examination Page 1 
Smjernice za ispitivanje u Uredu, dio B, Ispitivanje Stranica 1.
Guidelines for Examination in the Office, Part B, Examination Page 13 
Smjernice za ispitivanje u Uredu, dio B, Ispitivanje Stranica 13.
Absolute Grounds for Refusal - Deceptive Trade Marks 
Apsolutni razlozi za odbijanje - Žigovi koji dovode u zabludu
CHAPTER 8 
POGLAVLJE 8.
DECEPTIVE TRADE MARKS 
ŽIGOVI KOJI DOVODE U ZABLUDU
1 Examination of the Deceptive Character 3 
TOČKA (g) UREDBE O ŽIGU EU-A
4 Trade Marks Making Reference to ‘Official' Approval, Status or Recognition 7 
4 Žigovi koji upućuju na „službeno” odobrenje, status ili priznanje 7
5 Relation with Other EUTMR Provisions 7 
5 Veza s drugim odredbama Uredbe o žigu EU-a 7
5.1 Article 7(1)(b) and (c) EUTMR 8 
5.1 Članak 7. stavak 1. točke (b) i (c) Uredbe o žigu EU-a 8
1 Examination of the Deceptive Character 
Ispitivanje karaktera koji dovodi u zabludu
Article 7(1)(g) EUTMR provides that marks that are of such a nature as to deceive the public, for instance, as to the nature, quality or geographical origin of the goods or services, will not be registered. 
U članku 7. stavku 1. točki (g) Uredbe o žigu EU-a navodi se da žigovi čija je priroda takva da javnost dovode u zabludu, primjerice u odnosu na vrstu, kakvoću ili zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluga, neće biti registrirani.
According to the case-law relating to Article 3(1)(g) of First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks [now Article 4(g) of Directive (EU) 2015/2436 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2015] (TMD), the wording of which remains identical to that of Article 7(1)(g) EUTMR, the circumstances for refusing registration referred to in Article 7(1)(g) EUTMR presuppose the existence of actual deceit or a sufficiently serious risk that the consumer will be deceived (30/03/2006, C259/04, Elizabeth Emanuel, EU:C:2006:215, § 47, and the case-law cited therein). 
U skladu sa sudskom praksom koja se odnosi na članak 3. stavak 1. točku (g) Prve direktive Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakona država članica o žigovima [sada članak 4. točka (g) Direktive (EU) 2015/2436 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015.] (Direktiva o žigovima), čiji je tekst istovjetan onom iz članka 7. stavka 1. točke (g) Uredbe o žigu EU-a, okolnosti za odbijanje registracije iz članka 7. stavka 1. točke (g) pretpostavljaju postojanje stvarne zablude ili dovoljno ozbiljnog rizika da će potrošač biti doveden u zabludu (30/03/2006, C259/04, Elizabeth Emanuel, EU:C:2006:215, § 47, i sudska praksa navedena u tom predmetu).
Pursuant to the above, the Office, as a matter of practice, makes the twin assumptions that: 
U skladu s prethodno navedenim, Ured u praksi postavlja dvojne pretpostavke:
1. there is no reason to assume that a trade mark application has been filed with the intention of deceiving customers. 
ne postoji razlog za pretpostavku da je prijava žiga podnesena s namjerom dovođenja potrošača u zabludu.
No objection based on deception should be raised if a non-deceptive use of the mark is possible vis-à-vis the goods and services specified - that is to say, an assumption is made that non-deceptive use of the sign will be made if possible; 
Ne bi trebalo podnijeti prigovor na temelju dovođenja u zabludu ako je moguća uporaba žiga koja ne dovodi u zabludu u pogledu navedenih proizvoda i usluga - odnosno, pretpostavlja se da će se, ako je to moguće, znak upotrijebiti na način koji ne dovodi u zabludu;
2. the average consumer is reasonably attentive and should not be regarded as particularly vulnerable to deception. 
prosječan potrošač obraća razumnu pozornost i ne bi ga se trebalo smatrati posebno podložnim dovođenju u zabludu.
An objection will generally only be raised where the mark leads to a clear expectation that is patently contradictory to, for instance, the nature or quality or geographical origin of the goods so that there is a sufficiently serious risk that the consumer will be deceived. 
Prigovor će općenito biti podnesen samo ako žig dovodi do jasnog očekivanja koje je očigledno suprotno od, primjerice, vrste, kakvoće ili zemljopisnog podrijetla proizvoda tako da postoji dovoljno ozbiljan rizik da će potrošač biti doveden u zabludu.
An objection should, therefore, be raised when the list of goods/services is worded in such a way that a non-deceptive use of the trade mark is not guaranteed and there is a sufficiently serious risk that the consumer will be deceived. 
Prigovor bi stoga trebalo podnijeti ako je tekst popisa proizvoda/usluga takav da se ne jamči uporaba žiga kojom se ne dovodi u zabludu i postoji dovoljno ozbiljan rizik da će potrošač biti doveden u zabludu.
The following are three examples of marks that were found to be deceptive with regard to all or part of the claimed goods . 
U nastavku slijede tri primjera žigova za koje je utvrđeno da dovode u zabludu u odnosu na sve zatražene proizvode ili na dio njih.
[2: These examples only address the issue of whether an objection based on deception should be raised or not. 
[2: Ti se primjeri odnose samo na pitanje treba li podnijeti prigovor zbog dovođenja u zabludu ili ne.
This paragraph does not deal with possible objections under other absolute grounds for refusal. 
Ovaj se odlomak ne bavi mogućim prigovorima na temelju drugih apsolutnih razloga za odbijanje.
Therefore, the possibility that a given trade mark might appear to be prima facie objectionable under Article 7(1)(b) and/or (c) EUTMR (or any other provisions) is not contemplated here.] 
Stoga se ovdje ne razmatra mogućnost da se na prvi pogled može učiniti da je na određeni žig moguće podnijeti prigovor na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) i/ili (c) Uredbe o žigu EU-a (ili drugih odredbi).]
In the judgments of 27/10/2016, T29/16, CAFFÈ NERO, EU:T:2016:635, § 48 and 27/10/2016, T37/16, CAFFÈ NERO (fig.), EU:T:2016:634, § 53, the General Court found that a possible perception of the mark by the relevant consumer in a non-deceptive manner is irrelevant, once - and thus provided that - the existence of actual deceit or a sufficiently serious risk that the consumer will be deceived has been established. 
U presudama od 27/10/2016, T29/16, CAFFÈ NERO, EU:T:2016:635, § 48 and 27/10/2016, T37/16, CAFFÈ NERO (fig.), EU:T:2016:634, § 53, Opći sud utvrdio je da je nevažno to što je moguće da relevantni potrošač doživi žig na način koji ne dovodi u zabludu ako - i pod uvjetom da - je utvrđeno postojanje stvarnog dovođenja u zabludu ili dovoljno ozbiljnog rizika da će se potrošača dovesti u zabludu.
An objection should be raised when the list of goods/services, worded in a detailed manner, contains goods/services for which a non-deceptive use is not guaranteed, and there is a sufficiently serious risk that the consumer will be deceived. 
Prigovor bi trebalo podnijeti ako detaljan popis proizvoda/usluga sadržava proizvode/usluge za koje se ne jamči uporaba žiga kojom se ne dovodi u zabludu i postoji dovoljno ozbiljan rizik da će potrošač biti doveden u zabludu.
In the (invented) case of trade mark ‘KODAK VODKA' for vodka, rum, gin, whisky, an objection should be raised for the specific goods for which non-deceptive use of the trade mark is not possible, that is to say, rum, gin, whisky. 
U (izmišljenu) slučaju žiga „KODAK VODKA” za votku, rum, džin, viski, treba podnijeti prigovor u pogledu posebnih proizvoda za koje nije moguća uporaba žiga koja ne dovodi u zabludu, tj. za rum, džin, viski.
Such cases are substantially different from those (see below) where broad wording/categories are used and where non-deceptive use of the sign is possible. 
Takvi se slučajevi znatno razlikuju od onih (vidjeti u nastavku) u kojima su tekst/kategorije upotrijebljeni u široku značenju i gdje je moguća uporaba znaka koja ne dovodi u zabludu.
No objection should be raised when the list of goods/services is worded in such a broad way that non-deceptive use is possible. 
Prigovor ne bi trebalo podnijeti kada je popis proizvoda/usluga toliko širok da je moguća uporaba žiga koja ne dovodi u zabludu.
When broad categories in the list of goods/services are used, the question arises whether an objection should be raised in relation to an entire category where the mark is deceptive for only some goods/services falling within that category. 
Kada se na popisu proizvoda/usluga upotrebljavaju široke kategorije, postavlja se pitanje treba li podnijeti prigovor u odnosu na čitavu kategoriju ako žig dovodi u zabludu samo u odnosu na neke proizvode/usluge u toj kategoriji.
The policy of the Office is not to object in these circumstances. 
Politika je Ureda u tim okolnostima ne podnijeti prigovor.
The examiner should assume that the mark will be used in a non-deceptive manner. 
Ispitivač bi trebao pretpostaviti da će se žig upotrebljavati na način koji ne dovodi u zabludu.
In other words, they will not object on the basis of deception wherever they can pinpoint non-deceptive use (within a category). 
Drugim riječima, neće prigovoriti na temelju dovođenja u zabludu kad god (u kategoriji) može izdvojiti uporabu koja ne dovodi u zabludu.
For example, no objection would be raised for ‘KODAK VODKA' for alcoholic beverages, since this broad category includes vodka, for which the trade mark is not deceptive. 
Primjerice, nikakav prigovor ne bi bio podnesen da se „KODAK VODKA” prijavi za alkoholna pića jer ta široka kategorija uključuje votku te žig u tom pogledu ne bi dovodio u zabludu.
2 Market Reality and Consumers' Habits and Perceptions 
Tržišna realnost te navike i predodžbe potrošača
When assessing if a given trade mark is deceptive or not, account should be taken of the characteristics of the goods and services at issue, of market reality and of consumers' habits and perceptions. 
Kada se procjenjuje dovodi li određeni žig u zabludu, u obzir bi trebalo uzeti obilježja predmetnih proizvoda i usluga, tržišnu realnost te navike i predodžbe potrošača.
For example, in the (invented) trade mark ‘ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL' covering coffee, preparations for use as substitutes for coffee, artificial coffee, chicory, chicory flavourings; chocolate, preparations for use as substitutes for chocolate; tea, cocoa; sugar, rice, tapioca, sago; flour and preparations made from cereals, bread, pastry and confectionery, ices; honey, treacle; yeast, baking-powder; salt, mustard; vinegar, sauces (condiments); spices; ice in Class 30, the examination should come to the following conclusions. 
Primjerice, u slučaju (izmišljena) žiga „ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL”, koji obuhvaća kavu, pripravke za uporabu kao nadomjestke kave, umjetnu kavu, cikoriju, aromu cikorije; čokoladu, pripravke za uporabu kao nadomjestke čokolade; čaj, kakao; šećer, rižu, tapioku, sago; brašno i proizvode od žitarica, kruh, peciva i slastice, sladolede; med, sirup od melase; kvasac, prašak za pecivo; sol, senf; ocat, umake (začine); mirodije; led u razredu 30., ispitivanje bi trebalo dovesti do sljedećih zaključaka:
An objection under Article 7(1)(g) EUTMR would be justified for preparations for use as substitutes for coffee, artificial coffee, chicory, chicory flavourings, because use of the mark on these goods would necessarily be deceptive. 
Prigovor u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (g) Uredbe o žigu EU-a bio bi opravdan za pripravke za uporabu kao nadomjestke kave, umjetnu kavu, cikoriju, arome cikorije jer bi uporaba žiga na tim proizvodima nužno dovodila u zabludu.
One would assume one was purchasing coffee, which would not in fact be the case. 
Potrošač bi mogao pretpostaviti da kupuje kavu, što zapravo ne bi bio slučaj.
An objection under Article 7(1)(g) EUTMR would also be justified for products such as cocoa or tea. 
Prigovor u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (g) Uredbe o žigu EU-a bio bi opravdan i za proizvode kao što su kakao ili čaj.
Like substitutes for coffee, they may be sold in packaging quite similar to that used for coffee and are often bought rather hastily; it is likely that many consumers will not take time to analyse the wording on the packaging, but will choose these goods from the shelf in the (erroneous) belief that they are coffee. 
Budući da se ti proizvodi, kao i nadomjestci kave, mogu prodavati u pakiranjima koja su vrlo slična onima koja se upotrebljavaju za kavu te da se često kupuju na brzinu; vjerojatno je da mnogi potrošači neće analizirati tekst na pakiranju, već će izabrati te proizvode s police (pogrešno) vjerujući da je riječ o kavi.
However, as far as coffee is concerned, there is no ‘clear contradiction' between the claim for coffee and the wording ‘ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL, since the general category coffee may also include coffee originating from Spain. 
Međutim, kad je riječ o kavi, nema „očiglednog proturječja” između zahtjeva za kavu i teksta „ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL” jer opća kategorija kava može uključivati i kavu koja potječe iz Španjolske.
Hence, no Article 7(1)(g) EUTMR objection arises for the category of coffee itself. 
Stoga na temelju članka 7. stavka 1. točke (g) Uredbe o žigu EU-a za samu kategoriju kave ne proizlazi nikakav prigovor.
Finally, for the remainder of the goods concerned, that is to say, honey, bread, vinegar, etc. the presence of the wording ‘ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL' will not give rise to any expectations at all. 
Konačno, kad je riječ o preostalim predmetnim proizvodima, npr. medu, kruhu, octu itd., prisutnost teksta „ELDORADO CAFÉ ESPAÑOL” neće potaknuti nikakva očekivanja.
For such goods, this wording will be seen as clearly non-descriptive and hence there is no potential for actual deception. 
Kad je riječ o takvim proizvodima, bit će sasvim jasno da navedeni tekst nije opisan te stoga nema potencijal za stvarno dovođenje u zabludu.
In the ‘real' market, coffee is not displayed on the same shelves or in the same sections of a shop as bread, honey or vinegar. 
Na „stvarnom” tržištu kava se ne nalazi na istim policama ili u istim odjelima trgovine kao i kruh, med ili ocat.
Furthermore, the goods in question have a different appearance and taste and are normally distributed in different packaging. 
Nadalje, predmetni proizvodi izgledaju drukčije i drukčijeg su okusa te se obično distribuiraju u različitim pakiranjima.
3 Trade Marks with Geographical Connotations Relating to the Location of the Applicant or the Place of Origin of the Goods/Services 
Žigovi sa zemljopisnim konotacijama koje se odnose na lokaciju podnositelja prijave ili mjesto podrijetla proizvoda/usluga
When it comes to trade marks having certain ‘geographical' connotations relating to the location of the applicant or the place of origin of the goods/services, the following should be noted. 
U nastavku je navedeno što valja imati na umu kad je riječ o žigovima određenih „zemljopisnih” konotacija koje se odnose na lokaciju podnositelja prijave ili mjesto podrijetla proizvoda/usluga.
As a general rule, the Office will not raise an objection on the grounds of deception based upon the applicant's geographical location (address). 
Općenito je pravilo da Ured neće podnijeti prigovor zbog dovođenja u zabludu na temelju zemljopisne lokacije podnositelja prijave (adrese).
Indeed, such a geographical location bears, in principle, no relation to the geographical origin of the goods and services, that is to say, the actual place of production/offering of the goods and services covered by the mark. 
Ta zemljopisna lokacija u načelu zaista nije povezana sa zemljopisnim podrijetlom proizvoda i usluga, tj. sa stvarnim mjestom proizvodnje/ponude proizvoda i usluga obuhvaćenih žigom.
For example, under Article 7(1)(g) EUTMR, the Office will not object to a figurative mark containing the words MADE IN USA for clothing in Class 25 that is filed by a company with its seat in Sweden. 
Primjerice, figurativni žig koji sadržava riječi MADE IN USA za odjeću u razredu 25. koji prijavi društvo sa sjedištem u Švedskoj ne bi bio podložan prigovoru na temelju članka 7. stavka 1. točke (g) Uredbe o žigu EU-a.
In such cases, the Office assumes a non-deceptive use of the mark on the part of the proprietor. 
U takvim slučajevima Ured pretpostavlja da nositelj upotrebljava žig na način koji ne dovodi u zabludu.
Deception would nonetheless arise in the hypothetical case of a figurative mark containing the words MADE IN USA, filed by a company with its seat in the United States of America, being filed for a specifically limited list of goods - for example, clothing articles made in Vietnam - although, in practice, such cases seem unlikely to arise. 
Međutim, do dovođenja u zabludu ipak bi došlo u hipotetskom slučaju da društvo sa sjedištem u Sjedinjenim Američkim Državama prijavi figurativni žig koji sadržava riječi MADE IN USA za posebno ograničen popis proizvoda, primjerice odjevne predmete proizvedene u Vijetnamu - iako se čini da su takvi slučajevi u praksi malo vjerojatni.
The sign could evoke in the consumers' minds some impressions/expectations as to the geographical origin of the goods or of their designer that may not correspond to reality. 
Znak bi u određenim slučajevima u mislima potrošača mogao prizvati određene dojmove/očekivanja povezana sa zemljopisnim podrijetlom proizvoda ili njihova dizajnera, a koji ne moraju odgovarati stvarnosti.
For example, trade marks such as ALESSANDRO PERETTI or GIUSEPPE LANARO (invented examples) covering clothing or fashion goods in general may suggest to the relevant public that these goods are designed and produced by an Italian stylist, which may not be the case. 
Primjerice, žigovi kao što su ALESSANDRO PERETTI ili GIUSEPPE LANARO (izmišljeni primjeri), koji općenito obuhvaćaju odjeću ili modne predmete, relevantnoj javnosti mogu sugerirati da je te proizvode dizajnirao i proizveo talijanski stilist, što ne mora biti slučaj.
However, such a circumstance is not sufficient per se to render those marks misleading, wherever the goods originate from. 
Međutim, neovisno o podrijetlu proizvoda, takva okolnost sama po sebi nije dovoljna da bi se smatralo da ti žigovi dovode u zabludu.
Indeed, ‘when the sign is merely evocative there is no clear contrast between the impression/expectation a sign may evoke and the characteristics/qualities of the goods and services it covers. 
Zapravo, kada znak samo podsjeća na nešto, nema jasnog kontrasta između dojma/očekivanja koje znak može pobuditi i karakteristika/kvaliteta proizvoda i usluga koje on obuhvaća.
4 Trade Marks Making Reference to ‘Official' Approval, Status or Recognition 
Žigovi koji upućuju na „službeno” odobrenje, status ili priznanje
It should be noted that, under the current practice of the Office, trade marks that could evoke official approval, status or recognition without giving the firm impression that the goods/services issue from, or are endorsed by, a public body or statutory organisation, are acceptable. 
Valja napomenuti da se, prema trenutačnoj praksi Ureda, prihvatljivima smatraju žigovi koji mogu upućivati na službeno odobrenje, status ili priznanje, a da pritom ne ostavljaju snažan dojam da proizvode/usluge nudi javno tijelo ili organizacija ili da su ih oni odobrili.
The following are two examples where the marks concerned, although allusive or suggestive, were not found to be deceptive. 
U dvama primjerima u nastavku navode se žigovi za koje je utvrđeno da ne dovode u zabludu iako su aluzivni ili sugestivni.
5 Relation with Other EUTMR Provisions 
Veza s drugim odredbama Uredbe o žigu EU-a
The above explanations aim to define the scope of application of Article 7(1)(g) EUTMR. 
Cilj je prethodnih objašnjenja utvrditi opseg primjene članka 7. stavka 1. točke (g) Uredbe o žigu EU-a.
Although addressed in their respective sections of the Guidelines, in the context of absolute grounds examination and of possible scenarios of deceit, the following provisions may be of particular relevance. 
Iako se o njima raspravlja u zasebnim odjeljcima Smjernica, sljedeće bi odredbe mogle biti posebno važne u kontekstu ispitivanja apsolutnih razloga i mogućih scenarija dovođenja u zabludu.
5.1 Article 7(1)(b) and (c) EUTMR 
Članak 7. stavak 1. točke (b) i (c) Uredbe o žigu EU-a
Under the current Office practice, if, following an objection based on descriptiveness and/or lack of distinctiveness, the EUTM applicant proposes a limitation in an attempt to overcome it, and provided the proposed limitation meets the prescribed requirements (a suitably worded unconditional request), the original list of goods and/or services will be limited accordingly. 
Prema trenutačnoj praksi Ureda, ako podnositelj prijave žiga EU-a nakon prigovora zbog opisnosti i/ili nedostatka razlikovnosti, predloži ograničenje u pokušaju da taj prigovor otkloni, te pod uvjetom da predloženo ograničenje ispunjava propisane zahtjeve (primjereno sročen bezuvjetan zahtjev), izvorni popis proizvoda i/ili usluga bit će ograničen u skladu s time.
However, if the limitation in question (albeit overcoming the initial objection) has the effect of rendering the trade mark applied for deceptive, then the examiner will have to raise an objection based on deception under Article 7(1)(g) EUTMR. 
Međutim, ako je učinak tog ograničenja (iako se njime otklanja početni prigovor) takav da se žig za koji je podnesena prijava doživljava kao da dovodi u zabludu, ispitivač će morati podnijeti prigovor zbog dovođenja u zabludu na temelju članka 7. stavka 1. točke (g) Uredbe o žigu EU-a.
The following example illustrates such a scenario. 
Takav primjer prikazan je u nastavku.