natgillin/translations-raw huggingface dataset:
STRATEGY AND ACTION PLAN FOR THE PROTECTION OF BIOLOGICAL AND LANDSCAPE DIVERSITY OF THE REPUBLIC OF CROATIA 
I AKCIJSKI PLAN ZAŠTITE BIOLOŠKE I KRAJOBRAZNE RAZNOLIKOSTI REPUBLIKE HRVATSKE
1.1 Basis for adoption of the Strategy for the Protection of Biological and Landscape Diversity of the Republic of Croatia 
1.1 Temelj za donošenje Strategije zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske
The Strategy and Action Plan for the Protection of Biological and Landscape Diversity of the Republic of Croatia is the fundamental document for nature protection, laying down longterm objectives and guidelines for the conservation of biological and landscape diversity and protected natural values, and methods for implementation thereof, in accordance with the overall economic, social and cultural development of the Republic of Croatia. 
Strategija i akcijski plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske je temeljni dokument zaštite prirode, koji određuje dugoročne ciljeve i smjernice očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti i zaštićenih prirodnih vrijednosti, te načine njezina provođenja, u skladu s ukupnim gospodarskim, društvenim i kulturnim razvojem Republike Hrvatske.
• general strategic objectives; 
• opće strategijske ciljeve
• guidelines for the conservation of landscape, ecological systems, habitat types, wild taxa and indigenous domesticated taxa; 
• smjernice za očuvanje krajobraza, ekoloških sustava, stanišnih tipova, divljih svojti i zavičajnih udomaćenih svojti
• guidelines for protected natural values; 
• smjernice za zaštićene prirodne vrijednosti
• guidelines for research and monitoring the state of the natural environment; 
• smjernice za istraživanje i praćenje stanja u prirodi
• guidelines for the incorporation of nature protection measures into other sectors; 
• smjernice za ugrađivanje zaštite prirode u druge sektore
• guidelines for the legislative and institutional framework; 
• smjernice za zakonodavni i institucionalni okvir
• guidelines for education aimed at promoting and conserving biological and landscape diversity; 
• smjernice za odgoj i obrazovanje u cilju promicanja i očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti
• guidelines for informing the general public and for public participation in decisionmaking processes concerning the nature; 
• smjernice za obavješćivanje javnosti i sudjelovanje javnosti u odlučivanju o prirodi
• action plans for implementation of the guidelines, outlining priorities and possible funding sources; 
• akcijske planove za provedbu smjernica, s oznakama prioriteta i mogućih izvora financiranja
• methods of fulfilling international obligations in the area of nature protection; 
• način ispunjavanja međunarodnih obveza u zaštiti prirode
• cartographic representation of the spatial distribution of measures for the conservation of biological and landscape diversity and protection of natural values. 
• kartografski prilog koji prostorno prikazuje mjere očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti i zaštite prirodnih vrijednosti.
The Nature Protection Act prescribes the obligation to analyse the objectives and guidelines defined by the Strategy, and the implementation of action plans every five years, whereupon the Strategy will be revised where necessary. 
Zakonom o zaštiti prirode propisana je analiza ciljeva i smjernica utvrđenih Strategijom, kao i analiza provedbe akcijskih planova svakih pet godina, te se po potrebi obavlja revizija Strategije.
1.2 Convention on Biological Diversity 
1.2 Konvencija o biološkoj raznolikosti
The Convention on Biological Diversity (CBD) is a globally accepted fundamental document for the protection of biological diversity, establishing the conservation of biological diversity as an underlying international principle in the field of nature protection and joint obligation of mankind. 
Konvencija o biološkoj raznolikosti (Convention on Biological Diversity - CBD) je globalno prihvaćen temeljni dokument za zaštitu biološke raznolikosti koji uspostavlja očuvanje biološke raznolikosti kao temeljno međunarodno načelo u zaštiti prirode i zajedničku obvezu čovječanstva.
It was adopted in Rio de Janeiro in 1992 at the United Nations Conference on the Environment and Development. 
Donesena je u Rio de Janeiru 1992. godine na Konferenciji Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju.
In the Republic of Croatia, the Convention entered into force on 7 October 1996. 
U Republici Hrvatskoj je stupila na snagu 7. listopada 1996. godine.
The Convention on Biological Diversity defines biological diversity, or biodiversity, as the diversity of living organisms, which includes: 
Konvencija o biološkoj raznolikosti definira biološku raznolikost kao raznolikost živih organizama što uključuje:
• diversity within species; 
• raznolikost unutar vrsta,
• diversity among species, and 
• raznolikost među vrstama i
• diversity of ecological systems. 
• raznolikost ekoloških sustava.
Biodiversity is not limited to species of plants, animals, fungi and microorganisms, as many species are further divided into subspecies, varieties and different genetic populations. 
Biološka raznolikost nije ograničena samo na vrste biljaka, životinja, gljiva i mikroorganizama jer su mnoge vrste dalje podijeljene u podvrste, varijetete i u različite genetske populacije.
Therefore biodiversity also includes genetic diversity within species, habitats and ecosystems. 
Stoga biološka raznolikost uključuje i genetsku raznolikost unutar vrsta, kao i staništa i ekosustave.
The importance of biodiversity is manifested in the interdependence of all living organisms and their balanced activity, as a key to the well-being of the planet as a whole. 
Važnost biološke raznolikosti očituje se u međuovisnosti svih živih organizama i njihovog uravnoteženog djelovanja kao ključa zdravlja planeta kao cjeline.
The signatory parties undertook to achieve the three objectives of the Convention: 
Stranke potpisnice su se obvezale na ostvarivanje tri cilja Konvencije:
1. conservation of overall biodiversity; 
1. očuvanje sveukupne biološke raznolikosti
2. sustainable use of biodiversity components; 
2. održivo korištenje komponenata biološke raznolikosti
3. fair and uniform distribution of benefits ensuing from the utilisation of genetic sources. 
3. pravedna i ravnomjerna raspodjela dobrobiti koje proizlaze iz korištenja genetskih izvora
In order to be able to implement these objectives, the parties to the Convention should develop, in accordance with their own circumstances and possibilities, national strategies, plans and programmes for the protection and sustainable utilisation of biodiversity or to accept the existing strategies, plans or programmes for those purposes. 
Kako bi stranke Konvencije bile u mogućnosti implementirati te ciljeve, trebaju u skladu s vlastitim uvjetima i mogućnostima razviti nacionalne strategije, planove i programe za zaštitu i održivo korištenje biološke raznolikosti ili u tu svrhu prihvatiti postojeće strategije, planove ili programe.
As a result of the aforementioned obligations, in 1999 the Republic of Croatia adopted the Strategy and Action Plan for the Protection of Biological and Landscape Diversity (OG 81/99), which for the first time systematically defined and planned nature protection activities. 
Slijedom navedenih obveza, Republika Hrvatska je 1999. godine donijela Strategiju i akcijski plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti (NN 81/99), kojom se po prvi puta sustavno zacrtala i cjelovito planirala djelatnost zaštite prirode.
On that occasion, representatives of the 191 countries that are parties to the Convention stated that between 100 and 1000 times as many plant and animal taxa are currently vanishing from Earth due to human activities as compared to the number of taxa that would disappear as part of natural processes, without human impacts. 
Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti, održane u Bonnu od 19. do 30. svibnja 2008. pod motom »Biološka raznolikost - osnova za naš život«. Tom prigodom predstavnici 191 države stranke Konvencije konstatirali su da se na Zemlji zbog ljudskih djelatnosti trenutno gubi između 100 i 1000 puta više biljnih i životinjskih svojti, negoli što bi se to dogodilo u prirodnim procesima bez djelovanja čovjeka.
Loss of these species reduces availability of genetic resources in plant and animal organisms, and thereby reduces the security of food supply for mankind, and the capacity of ecosystems to perform basic functions upon which human life depends, such as maintaining the vitality of aquatic ecosystems, access to drinking water, prevention of soil erosion and mitigating the consequences of global warming. 
Gubitak ovih vrsta umanjuje dostupnost genetskih resursa u biljnim i životinjskim organizmima, time i sigurnost opskrbe hranom za čovječanstvo, te sposobnost ekosustava da obavlja osnovne funkcije o kojima ovisi ljudski život, poput održavanja vitalnosti vodenih ekosustava, pristupa pitkoj vodi, sprječavanja erozije tla te ublažavanja posljedica globalnog zatopljenja.
New guidelines for the development of protected area networks were prepared and investments by donor countries announced, primarily aimed at reducing the loss of biodiversity in tropical forests to 2012. 
Pripremljene su nove smjernice za razvoj mreže zaštićenih područja te je najavljeno ulaganje zemalja donatora, prije svega za smanjenje gubitka biološke raznolikosti tropskih šuma do 2012. godine.
1.3 EU Accession 
1.3 Pridruživanje EU
In the light of the accession of the Republic of Croatia to the EU, the obligation to adopt the Strategy is envisaged by the 2008 National Programme for the Accession of the Republic of Croatia to the European Union and is scheduled for the 3 
U svjetlu pristupanja Republike Hrvatske EU, obveza donošenja strategije predviđena je Nacionalnim programom za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji za 2008. godinu u III. kvartalu 2008.
Given the substantial changes in the concept of nature protection, resulting from the establishment of a new legislative and institutional nature protection framework, primarily due to the accession to international conventions and agreements in the field of nature protection, the process of accession to the European Union and alignment of the legislation with relevant EU directives and regulations - Council Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (hereinafter: Habitats Directive), Council Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds (hereinafter: Birds Directive), CITES regulations and other relevant legislation, the need has arisen not only to revise the 1999 Strategy, but to consider the strategic objectives and guidelines on a completely new basis. 
S obzirom na velike promjene u koncepciji zaštite prirode, uspostavom novog zakonodavnog i institucionalnog okvira zaštite prirode koji su se dogodili prije svega zbog pristupanja međunarodnim konvencijama i sporazumima iz područja zaštite prirode, te procesa pridruživanja Europskoj uniji (EU) i usklađivanja zakonodavstva s relevantnim direktivama i uredbama EU - Direktivom Vijeća 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa te divljih životinjskih i biljnih vrsta (u daljnjem tekstu: Direktiva o staništima), Direktivom Vijeća 79/409/EEZ o očuvanju divljih ptica (u daljnjem tekstu: Direktiva o pticama), CITES uredbama itd., pokazala se potreba ne samo za revizijom Strategije iz 1999. godine, nego i sagledavanjem strateških ciljeva i smjernica na sasvim novoj osnovi.
1.4 Overview of the state of biological and landscape diversity and the state of the nature protection system in the Republic of Croatia 
1.4 Pregled stanja biološke i krajobrazne raznolikosti te stanja sustava zaštite prirode u Republici Hrvatskoj
In the light of the accession of the Republic of Croatia to the EU, in the period from 2004 to 2006, numerous activities were intensified in the field of nature protection, in particular: continuation of the process of alignment of the Croatian legislation with the acquis communautaire; continuation of the systematic process of inventorying the components of biodiversity in Croatia, which resulted in the publication of Red Lists of threatened fungal, plant and animal species and Red Books for specific groups of plants and animals; preparation of the habitat map; development of the central nature protection information system; designation of ecological network of the Republic of Croatia, and preparations for the designation of international ecologically important sites - the NATURA 2000 network. 
U svjetlu pristupa Europskoj uniji u periodu 2004. - 2006. godine, intenzivirane su brojne aktivnosti s područja zaštite prirode od kojih prvenstveno treba spomenuti: nastavak procesa usklađivanja zakonodavstva s propisima Europske unije, nastavak sustavnog procesa inventarizacije sastavnica biološke raznolikosti Hrvatske što je rezultiralo objavom crvenih popisa ugroženih gljivljih, biljnih i životinjskih vrsta te crvenih knjiga za pojedine skupine biljaka i životinja, izradu karte staništa, razvoj središnjeg informatičkog sustava zaštite prirode, proglašenje ekološke mreže Republike Hrvatske te pripreme za proglašenje međunarodno ekološki značajnih područja - mreže NATURA 2000.
Among the achievements in the period from 2000 to 2008, the following should be singled out: 
Od postignuća u periodu 2000. - 2008. treba izdvojiti:
- institutional strengthening at the state and county/local level - raising nature protection activities to the level of the Ministry and establishment of the Nature Protection Directorate, establishment of the State Institute for Nature Protection (SINP) as the central expert institution for nature protection, intensification of the procedures for establishment and start of operation of county institutions for the management of protected natural resources (currently 20 in total); 
- institucionalno jačanje na državnoj i županijskoj/lokalnoj razini - podizanje djelatnosti zaštite prirode na razinu Ministarstva i ustrojavanje Uprave za zaštitu prirode, osnivanje Državnog zavoda za zaštitu prirode, kao središnje stručne institucije za zaštitu prirode, intenziviranje postupaka osnivanja i početak rada javnih ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima županija (danas ih je ukupno 20)
- administrative strengthening at all levels - MC, SINP, public institutions of national parks, nature parks (PINP/ PINAP) and public institutions for management of protected areas at the county level (PIC); 
- administrativno jačanje na svim razinama - MK, DZZP, javne ustanove nacionalnih parkova, parkova prirode (JU NP/PP) i javne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima na županijskoj razini (JUŽ)
- accession, ratification and implementation of all international agreements in the area of nature protection (total of 16 conventions, protocols and agreements); 
- pristupanje, ratifikacija i provedba svih međunarodnih sporazuma iz područja zaštite prirode (ukupno 16 konvencija, protokola i sporazuma)
- establishment of the national legislative framework in the area of nature protection, which has largely been brought into line with the acquis communautaire (two nature protection acts adopted in 2003 and 2005, and 13 implementing regulations prepared pursuant to the 2005 Act and aligned with the acquis; 
- uspostava nacionalnoga zakonodavnog okvira u području zaštite prirode koji je u velikoj mjeri usklađen sa zakonodavstvom Europske unije (donesena dva Zakona o zaštiti prirode, 2003. i 2005. godine, a na temelju Zakona iz 2005. godine izrađeno je 13 provedbenih propisa, usklađenih s europskim zakonodavstvom)
- establishment of the national legislative framework in the area of use of genetically modified organisms, which was also to a large extent aligned with the acquis; 
- uspostava nacionalnoga zakonodavnog okvira u području uporabe genetski modificiranih organizama koji je također u velikoj mjeri usklađen sa zakonodavstvom Europske unije
- establishment of a systematic process of inventorying the components of biodiversity of Croatia, which resulted in the publication of Red Lists of threatened fungal, plant and animal species and Red Books for certain groups of plants and animals; 
- uspostava sustavnog procesa inventarizacije sastavnica biološke raznolikosti Hrvatske što je rezultiralo objavom crvenih popisa ugroženih gljivljih, biljnih i životinjskih vrsta te crvenih knjiga za pojedine skupine biljaka i životinja
- preparation of a habitat map; 
- izrada karte staništa
- successful implementation of a large number of international projects financed from different sources, including EU funds (LIFE III, CARDS, PHARE), which contributed to materialization of the abovementioned activities (KEC, PAMS (stage I-III), CRO-NEN, CROWOLF, Institutional strengthening of SINP, Institutional strengthening and implementation of the NATURA 2000 ecological network in Croatia, etc.). 
- uspješno provođenje velikog broja međunarodnih projekata financiranih iz raznih fondova, uključujući i EU fondove (LIFE III, CARDS, PHARE), koji su pridonijeli ostvarivanju gore navedenih aktivnosti (KEC, PAMS (faza I-III), CRO-NEN, CRO-WOLF, Institucionalno jačanje DZZP-a, Institucionalno jačanje i provedba ekološke mreže NATURA 2000 u Hrvatskoj itd.).
For the purpose of preparation of the Strategy, the Report on the State of the Natural Environment and Nature Protection (hereinafter: the Report) has been drawn up and presents updated information and an overview of activities pertaining to the protection of biological and landscape diversity for the period 2000-2007, along with guidelines for the subsequent period. 
Za potrebe izrade Strategije pripremljeno je Izvješće o stanju prirode i zaštite prirode (u daljnjem tekstu: Izvješće), koje iznosi nove podatke i pregled aktivnosti vezanih uz zaštitu biološke i krajobrazne raznolikosti za razdoblje 2000. - 2007. sa smjernicama za naredno razdoblje.
The proposed Report was prepared by the State Institute for Nature Protection and, pursuant to the Nature Protection Act, approved by the Ministry of Culture. 
Prijedlog izvješća je izradio Državni zavod za zaštitu prirode, a sukladno Zakonu o zaštiti prirode utvrđuje ga Ministarstvo kulture.
The Report is submitted to the Croatian Parliament for adoption. 
Izvješće se podnosi Hrvatskom saboru na usvajanje.
Upon examination of the current state, the causes of threat, the issues in the protection of biological and landscape diversity in Croatia, and the progress achieved in relation to the 1999 Strategy, it has been established that the Republic of Croatia continues to possesses vast natural wealth and diversity and a high level of quality and conservation of biological and landscape diversity, particularly in the context of Western and Central Europe. 
Razmatranjem postojećega stanja, razloga ugroženosti i problema zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj, te napretka postignutog u odnosu na Strategiju iz 1999., utvrđeno je da Republika Hrvatska i nadalje ima veliko bogatstvo i raznolikost te vrlo visoki stupanj vrijednosti i očuvanosti biološke i krajobrazne raznolikosti, posebno u okvirima zapadne i srednje Europe.
However, there is a prevailing trend towards the loss of biological and landscape diversity, which is globally caused by the following reasons: 
Međutim, i nadalje je prisutan trend gubitka biološke i krajobrazne raznolikosti koji je globalno prepoznati po uzrocima poput:
- excessive exploitation of natural resources; 
• prekomjernog iskorištavanja prirodnih dobara
- introduction of alien species into ecological systems; 
• unosa stranih (alohtonih) vrsta u ekološke sustave
- construction of infrastructure, which leads to habitat loss and fragmentation (roads, power plants, water management structures, etc.); 
• izgradnje infrastrukture što dovodi do gubitka i fragmentacije staništa (prometnice, energetski objekti, vodnogospodarske građevine i dr.)
- agricultural activities (melioration, expansion of agricultural lands or neglect of grassland surfaces); 
• poljoprivrednih djelatnosti (melioracije, okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta ili zapuštanje travnjačkih površina)
- environmental pollution (soil, water, air); 
• onečišćenja okoliša (tla, vode, zraka)
- global climate change. 
• urbanizacije prostora
In comparing the current state of the nature protection sector with other European countries, it has been established that Croatia has succeeded in keeping pace with the European legislation and practice, though additional efforts should be directed towards the implementation of action plans. 
Uspoređujući trenutačno stanje u sektoru zaštite prirode s drugim europskim zemljama, utvrđeno je da uspijevamo pratiti europsko zakonodavstvo i praksu, no dodatne napore treba usmjeriti na provedbu akcijskih planova.
More efforts need to be invested by strengthening the institutional framework and earmarking substantial funds from state and county budgets for nature protection activities. 
Nužno je poraditi na tome jačanjem institucionalnog okvira te izdvajanja značajnijih sredstava za zaštitu prirode iz državnog i županijskih proračuna.
Pursuant to the organisation of the state administration bodies from 2000, nature protection activities have been raised to the ministry level through the establishment of the Nature Protection Directorate. 
Na temelju novog ustrojstva tijela državne uprave iz 2000. godine djelatnost zaštite prirode podignuta je na razinu ministarstva osnivanjem Uprave za zaštitu prirode.
With this concept, nature protection has become an integral activity aimed at harmonising the exploitation of natural resources with the concept of sustainable development. 
Ovom koncepcijom zaštita prirode je postala integralna djelatnost kojom se korištenje prirodnih dobara nastoji uskladiti s koncepcijom održivog razvoja.
The Nature Protection Act, based on this concept, was adopted in September 2003 (OG 162/03). 
Tako koncipiran Zakon o zaštiti prirode donesen je u rujnu 2003. godine (NN 162/03).
provisions relating to use of genetically modified organisms (GMOs) to a separate Act on Genetically Modified Organisms (OG 70/05) and in the reduced number of implementing regulations for the purpose of more efficient implementation of the Act. 
Jedina bitna razlika je u izdvajanju odredbi koje se odnose na uporabu genetski modificiranih organizama (GMO) u zasebni Zakon o genetski modificiranim organizmima (NN 70/05) te smanjivanje broja provedbenih propisa radi učinkovitosti primjene Zakona.
Within the framework of legislative activities, it is important to point out that in the period from 2000 to 2003, the Republic of Croatia became a signatory to the majority of international conventions in the field of nature protection, and thereby made a commitment to their effective implementation. 
U okviru zakonodavnih aktivnosti važno je istaknuti da je u razdoblju 2000. - 2003. godine Republika Hrvatska postala punopravna stranka većine međunarodnih konvencija s područja zaštite prirode, čime se obvezala na njihovo aktivno provođenje.
In addition to adoption of the nature protection concept, as outlined by the Convention on Biological Diversity and other ratified conventions, the provisions of other relevant EU legislation in the field of nature conservation have also been transposed into the Nature Protection Act. 
Pored usvajanja koncepcije zaštite prirode kako ju zacrtava Konvencija o biološkoj raznolikosti te druge ratificirane konvencije, Zakon o zaštiti prirode preuzeo je i odredbe relevantnih propisa Europske unije s područja očuvanja prirode.
With regard to institutional strengthening of the nature protection sector, significant progress was achieved with the establishment of the SINP, which started operation in September 2003. 
U pogledu institucionalnog jačanja sektora zaštite prirode, značajan napredak ostvaren je osnivanjem Državnog zavoda za zaštitu prirode, koji je svojim radom započeo u rujnu 2003. godine.