natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main centres for endemism of flora are the Velebit and Biokovo mountains, while endemic fauna is most represented in underground habitats (cave invertebrates, the olm), on the islands (lizards, snails) and in the karst rivers of the Adriatic drainage basin (minnows and gobies). 
Glavni centri endemske flore su planine Biokovo i Velebit, dok je endemska fauna najzastupljenija u podzemnim staništima (špiljski beskralješnjaci, čovječja ribica), na otocima (gušteri, puževi) i u krškim rijekama jadranskog slijeva (gaovice i glavočići).
Croatia contains significant populations of many species that are threatened at the European level. 
U Hrvatskoj se nalazi značajan dio populacija mnogih vrsta ugroženih na europskom nivou.
These are connected to large preserved areas of their characteristic habitats. 
Ove su vrste vezane uz velika, očuvana područja za njih karakterističnih staništa.
Vast mountain beech and fir forests are the habitats of large populations of three large carnivores inhabiting the Croatian territory (bear, wolf and lynx). 
Prostrane planinske šume bukve i jele stanište su većih populacija triju velikih zvijeri koje obitavaju na području Hrvatske (medvjeda, vuka i risa).
Wetland complexes with alluvial forests are important nesting, wintering and migration sites for European waterfowl and for wetland birds nesting in forests, such as the white-tailed eagle, black stork and lesser spotted eagle. 
Močvarni kompleksi s poplavnim šumama važna su područja za gniježđenje, zimovanje i migraciju europskih ptica močvarica i ptica vezanih uz vodena staništa koje se gnijezde u šumama, kao što su štekavac, crna roda i orao kliktaš.
The wealth of marine biodiversity, in combination with the immense diversity of islands and cliffs with endemic life forms, gives the Croatian coastal area international significance. 
Velika biološka raznolikost mora zajedno s velikom raznolikošću otoka i hridi, na kojima nalazimo velik broj endema, daje hrvatskom obalnom području međunarodni značaj.
Despite the high level of conservation of nature in Croatia, many of its components are threatened. 
Usprkos dobroj očuvanosti prirode u Hrvatskoj, mnoge njene komponente izrazito su ugrožene.
Based on the evaluation of the threat to the analysed plant, fungal and animal groups (vertebrates, butterflies, dragonflies, underground fauna, corals, ground beetles, stoneflies, vascular flora and fungi), the Red Lists of threatened species to date includes 2 235 threatened taxa. 
Na temelju dosadašnje procjene ugroženosti analiziranih biljnih, gljivljih i životinjskih skupina (kralješnjaci, danji leptiri, vretenca, podzemna fauna, koralji, trčci, obalčari, vaskularna flora i gljive) na crvenom popisu se nalazi 2235 ugroženih svojti.
The most highly threatened are the freshwater fishes, followed by reptiles, amphibians and birds. 
Najugroženije su slatkovodne ribe, a slijede ih gmazovi, vodozemci i ptice.
All these taxa are protected by the Ordinance on protection and strict protection of wild taxa (OG 07/06). 
Sve ove svojte su zaštićene Pravilnikom o proglašavanju divljih svojti zaštićenim i strogo zaštićenim (NN 7/06).
This Ordinance distinguishes two levels of protection of wild taxa - protected and strictly protected wild taxa. 
Ovaj pravilnik razlikuje dva stupnja zaštite divljih svojti - strogo zaštićene i zaštićene divlje svojte.
Strictly protected wild taxa may not be used in any way (picked, collected, caught, kept, killed, etc.) or disturbed, unless explicitly permitted under the Nature Protection Act (research, education, repopulation, reintroduction, etc.), subject to approval issued by the Nature Protection Directorate of the Ministry of Culture. 
Strogo zaštićene divlje svojte ne smiju se na bilo koji način koristiti (brati, sakupljati, hvatati, držati, ubijati i sl.) ili uznemirivati, osim iznimno u određene svrhe propisane Zakonom o zaštiti prirode (istraživanje, obrazovanje, repopulacija, ponovno unošenje itd.), uz dopuštenje koje izdaje Uprava za zaštitu prirode Ministarstva kulture.
Protected wild taxa may be used in such manner as not to put in danger their populations at the national or local level. 
Zaštićene divlje svojte dopušteno je koristiti na način da se njihove populacije na državnoj ili lokalnoj razini ne dovedu u opasnost.
Such a manner of protection is in line with the relevant international agreements, such as the Bern Convention, and with the relevant EU legislation, i.e. the Habitats Directive and Birds Directive. 
Takav način zaštite je u skladu s odgovarajućim međunarodnim sporazumima, kao što je Bernska konvencija, te u skladu s odgovarajućim propisima Europske unije - Direktivom o staništima i Direktivom o pticama.
The most significant threat to wild species is habitat loss and degradation, partly as a consequence of conversion of natural habitats into development or agricultural land or construction of roads and other traffic corridors, which often leads to habitat fragmentation. 
Najveću prijetnju divljim svojtama u Hrvatskoj predstavlja uništavanje i gubitak staništa, dijelom i kao posljedica pretvaranja prirodnih staništa u građevinsko ili poljoprivredno zemljište ili izgradnje prometnica i ostalih prometnih putova što često dovodi do fragmentacije staništa.
Conserve and improve the existing diversity of wild taxa and recover a part of lost taxa where this is possible and justified. 
Očuvati i unaprijediti postojeću raznolikost divljih svojti, te vratiti dio nestalih svojti gdje je to moguće i opravdano.
Ensure sustainable use of plant, fungal and animal taxa 
Osigurati održivo korištenje biljnih, gljivljih i životinjskih svojti
3.1.4.1 Ensure favourable status of threatened taxa in the Republic of Croatia and the taxa listed in Annexes II, IV and V of the Habitats Directive and in Annex I of the Birds Directive, which are important for establishment of the NATURA 2000 network 
3.1.4.1 Osigurati povoljni status ugroženih svojti u RH te svojti s Dodatka II, IV i V Direktive o staništima i Dodatka I Direktive o pticama, značajnih za uspostavu mreže NATURA 2000
3.1.4.2 Determine the exact distribution and status of the species proposed by the Republic of Croatia for inclusion in the amendments to the Habitats Directive 
3.1.4.2 Utvrditi točnu rasprostranjenost i status vrsta koje RH predlaže za dopunu dodataka Direktive o staništima
3.1.4.3 Establish, on a scientific basis, the threat status of unprocessed groups of wild taxa and ensure protection of threatened, endemic and relict taxa 
3.1.4.3 Znanstveno utvrditi ugroženost neobrađenih skupina divljih svojti te osigurati zaštitu ugroženih, endemskih i reliktnih svojti
3.1.4.4 Continue establishment of the national wild taxa monitoring system 
3.1.4.4 Nastaviti uspostavu nacionalnog sustava praćenja stanja (monitoringa) divljih svojti
3.1.4.5 Continue establishment of the nature protection information system that will include information on wild taxa 
3.1.4.5 Nastaviti uspostavu informacijskog sustava zaštite prirode koji će uključivati podatke o divljim svojtama
3.1.4.6 Active implementation of protection of migratory species 
3.1.4.6 Aktivno provoditi zaštitu migratornih vrsta
3.1.4.7 Manage large carnivore populations at the national and international level 
3.1.4.7 Upravljati populacijama velikih zvijeri na nacionalnoj i međunarodnoj razini
3.1.4.8 Improve the system of providing care and custody for injured, poisoned, sick or confiscated strictly protected wild animals 
3.1.4.8 Unaprijediti sustav zbrinjavanja i skrbi o ozlijeđenim, otrovanim, bolesnim ili zaplijenjenim strogo zaštićenim divljim životinjama
3.1.4.9 Co-operate with all relevant stakeholders in resolving the issue of placing poisons in nature and their improper use 
3.1.4.9 Surađivati sa svim relevantnim dionicima u rješavanju problematike postavljanja otrova u prirodi i njihovog neadekvatnog korištenja
3.1.4.1.1 Inventory and map the taxa listed in Annexes II and IV of the Habitats Directive and Annex I of the Birds Directive, which are important for establishment of the NATURA 2000 network 
3.1.4.1.1 Inventarizirati i kartirati svojte s Dodatka II i IV Direktive o staništima i Dodatka I Direktive o pticama, značajne za uspostavu mreže NATURA 2000
3.1.4.1.2 Designate Special Conservation Areas of the taxa listed in Annex II of the Habitats Directive and Annex I of the Birds Directive, and for the taxa proposed by the Republic of Croatia for inclusion in amendments to Annex II, and ensure their inclusion in the Croatian proposal of NATURA 2000 network 
3.1.4.1.2 Odrediti područja važna za očuvanje svojti s Dodatka II Direktive o staništima i Dodatka I Direktive o pticama, kao i područja važna za očuvanje svojti koje RH predlaže za dopunu Dodatka II, i uključiti ih u hrvatski prijedlog mreže NATURA 2000
3.1.4.1.3 Prepare protocols for designation of favourable conservation status of the species listed in Annex I of the Birds Directive and Annexes II, IV and V of the Habitats Directive 
3.1.4.1.3 Izraditi protokole za utvrđivanje povoljnog statusa zaštite (FCS - favourable conservation status) vrste sa Dodatka I Direktive o pticama i dodatka II, IV i V Direktive o staništima
3.1.4.1.4 Draft and implement action plans for the taxa important for the establishment of the NATURA 2000 network 
3.1.4.1.4 Izraditi i provoditi akcijske planove za svojte značajne za uspostavu mreže NATURA 2000
3.1.4.2.1 Research and inventory species that are proposed by the Republic of Croatia for inclusion in the amendments to Annexes of the Habitats Directive 
3.1.4.2.1 Istražiti i inventarizirati vrste koje RH predlaže za dopunu dodataka Direktive o staništima
3.1.4.3.1 Compile Red Lists of unprocessed groups on the basis of scientific data 
3.1.4.3.1 Izraditi crvene popise neobrađenih skupina na temelju znanstvenih podataka
3.1.4.3.2 Compile Red Books of unprocessed groups on the basis of scientific data 
3.1.4.3.2 Izraditi crvene knjige neobrađenih skupina na temelju znanstvenih podataka
3.1.4.3.3 Draft and implement action plans for the protection of threatened taxa pursuant to IUCN criteria (CR - critically endangered, EN - endangered, VU - vulnerable) 
3.1.4.3.3 Izraditi i provoditi akcijske planove za zaštitu ugroženih svojti sukladno IUCN kriterijima (CR - kritično ugrožene, EN - ugrožene, VU - rizične)
3.1.4.3.4 Draft and implement action plans for the protection of endangered endemic and relict species 
3.1.4.3.4 Izraditi i provoditi akcijske planove zaštite ugroženih endemskih i reliktnih vrsta
3.1.4.4.1 Monitor the state of threatened taxa in the Republic of Croatia and the taxa listed in Annexes II, IV and V of the Habitats Directive and Annex I of the Birds Directive 
3.1.4.4.1 Pratiti stanje ugroženih svojti RH te svojti na Dodatku II, IV i V Direktive o staništima i na dodatku I Direktive o pticama
3.1.4.5.1 Establish and maintain an information system of collected data on wild taxa 
3.1.4.5.1 Uspostaviti i održavati informacijski sustav prikupljenim podacima o divljim svojtama
3.1.4.6.1 Draft and implement action plans for the protection of migratory species protected under international conventions 
3.1.4.6.1 Izraditi i provoditi akcijske planove za zaštitu migratornih vrsta zaštićenih na temelju međunarodnih konvencija
3.1.4.7.1 Implement and revise wolf and lynx management plans 
3.1.4.7.1 Provoditi i revidirati planove upravljanja vukom i risom
3.1.4.7.2 Implement and revise bear management plan 
3.1.4.7.2 Provoditi i revidirati plan gospodarenja medvjedom
3.1.4.7.3 Establish cross-border co-operation with Bosnia and Herzegovina and strengthen cooperation with Slovenia with regard to dealing with and managing large carnivores 
3.1.4.7.3 Uspostaviti prekograničnu suradnju s BiH i ojačati suradnju sa Slovenijom vezano uz upravljanje i gospodarenje velikim zvijerima
3.1.4.8.1 Develop procedures in the event of discovery of injured, sick, poisoned or killed strictly protected animals 
3.1.4.8.1 Izraditi proceduru postupanja u slučajevima pronalaska ozlijeđenih, bolesnih, otrovanih ili ubijenih strogo zaštićenih životinja
3.1.4.8.2 Improve co-operation with authorised centres and continue financing the provision of care and custody for injured, poisoned, sick or confiscated wild animals that are strictly protected 
3.1.4.8.2 Unaprijediti suradnju s ovlaštenim centrima te nastaviti financiranje zbrinjavanja i skrbi ozlijeđenih, otrovanih, bolesnih ili zaplijenjenih strogo zaštićenih divljih životinja
3.1.4.8.3 Co-operate with relevant sectors with regard to resolving the issue of provision of care and custody for wild animals 
3.1.4.8.3 Surađivati s relevantnim sektorima vezano za rješavanje problematike zbrinjavanja divljih životinja
3.1.4.9.1 Provide education and build public awareness of the issue of placing poisons in nature, their improper use and their impact on wild taxa and habitats 
3.1.4.9.1 Provoditi obrazovanje i osvješćivanje javnosti o problematici postavljanja otrova u prirodi i njihovog neadekvatnog korištenja te utjecaja na divlje svojte i staništa
3.1.5 Protection and conservation of domesticated taxa 
3.1.5 Zaštita i očuvanje udomaćenih svojti
Domesticated taxa and ancient plant varieties are also part of the biodiversity of Croatia. 
Udomaćene životinje i stare sorte biljaka također su dio biološke raznolikosti Hrvatske.
In Croatia, there is still not an integral list of indigenous plant varieties and, as such, no insight into their status. 
U Hrvatskoj još uvijek ne postoji cjeloviti popis zavičajnih sorti biljaka pa time i uvid u njihovo stanje.
There is a register of indigenous animal breeds bred in Croatia and their threat status has been assessed at the national level in accordance with the FAO classification. 
Izvorne pasmine životinja uzgojene u Hrvatskoj su registrirane i procijenjena je njihova ugroženost na nacionalnoj razini i prema klasifikaciji FAO-a (Food and Agriculture Organisation).
Protection of domesticated breeds and old plant varieties falls within the competence of different state administration bodies and is governed by rules and regulations relating to nature protection, cattle breeding, veterinary medicine, animal welfare, seed production, etc. The Nature Protection Act has only recently introduced the category of protected indigenous domesticated taxa for endangered inherited plant taxa or animal breeds that have developed as a result of traditional breeding and forms part of the natural heritage. 
Zaštita udomaćenih pasmina i starih sorti biljaka je u nadležnosti različitih tijela državne uprave i regulirana propisima iz područja zaštite prirode, stočarstva, veterinarstva, dobrobiti životinja, sjemenarstva i dr. Zakon o zaštiti prirode tek je nedavno uveo kategoriju zaštićene zavičajne udomaćene svojte kojom se može proglasiti ona ugrožena baštinjena biljna svojta ili životinjska pasmina koja se razvila kao posljedica tradicionalnog uzgoja i čini dio hrvatske prirodne baštine.
Conservation of endangered indigenous domesticated taxa is implemented through co-operation among the competent authorities in charge of nature protection, agriculture and animal husbandry, and their breeding is encouraged through financial incentives and benefits provided by the competent authority in charge of agriculture and animal husbandry. 
Očuvanje ugroženih zavičajnih udomaćenih svojti provodi se suradnjom između tijela nadležnih za zaštitu prirode, poljoprivrede i stočarstva, a podupire se novčanim poticajima i nadoknadama, koje osigurava tijelo nadležno za poljoprivredu i stočarstvo.
Conserve and promote the existing diversity of indigenous domesticated animal breeds and cultivated plant varieties using all suitable conservation methods (in situ, ex situ, inter situ) 
Očuvati i unaprijediti postojeću raznolikost zavičajnih udomaćenih pasmina životinja i sorti kultiviranih biljaka svim prikladnim metodama očuvanja (in situ, ex situ, inter situ)
3.1.5.1 Ensure conservation of critically endangered indigenous domesticated breeds and varieties 
3.1.5.1 Osigurati očuvanje kritično ugroženih zavičajnih udomaćenih pasmina i sorti
3.1.5.2 Improve the system of incentives for breeding and exploitation of indigenous domesticated taxa 
3.1.5.2 Unaprijediti sustav poticaja uzgoja i korištenja zavičajnih udomaćenih svojti
3.1.5.3 Encourage use of indigenous domesticated taxa for maintenance and improvement of the status of threatened habitat types 
3.1.5.3 Poticati korištenje udomaćenih zavičajnih svojti za održavanje i unaprjeđenje stanja ugroženih stanišnih tipova
3.1.5.1.1 Draft and implement conservation programmes for critically endangered indigenous domesticated breeds and varieties 
3.1.5.1.1 Izraditi i provoditi programe očuvanja kritično ugroženih udomaćenih zavičajnih pasmina i sorti
3.1.5.2.1 Develop a programme of incentives for use of indigenous domesticated taxa for the purpose of improvement of threat status of threatened habitat types within the framework of the Agricultural and Environment Protection Programme 
3.1.5.2.1 Razviti program poticaja za korištenje zavičajnih udomaćenih svojti u svrhu unaprjeđenja stanja ugroženih stanišnih tipova u okviru Poljoprivredno-okolišnog programa
3.1.5.3.1 Encourage in-situ breeding and the keeping of indigenous domesticated breeds and varieties for the purpose of maintaining threatened habitat types 
3.1.5.3.1 Poticati uzgoj i držanje zavičajnih udomaćenih pasmina i sorti in situ za održavanje ugroženih tipova staništa
3.2 Ex-situ protection 
3.2 Ex situ zaštita
Ex-situ protection refers to the conservation of biodiversity components outside their natural habitats. 
Zaštita »ex situ« znači očuvanje komponenti biološke raznolikosti izvan njihovih prirodnih staništa.
Such measures are particularly important for very rare and threatened species that are threatened with extinction, therefore it is important to conserve or even propagate their genes for the purpose of repopulating natural habitats. 
Ovakve mjere naročito su važne za vrlo rijetke i ugrožene vrste kojima u prirodi prijeti izumiranje, te je njih ili njihove gene važno sačuvati ili čak razmnožiti u svrhu ponovnog napučivanja u prirodna staništa.
Plant genes can be conserved in the form of seeds or tissue cultures, whereas animal genes can be conserved in the form of a gene library, where deeply frozen genomes are stored. 
Biljne gene moguće je čuvati u obliku sjemenja ili kulture tkiva, a životinjske u tzv. genskim knjižnicama, gdje se pospremaju duboko zamrznuti genomi.
Another method is keeping and breeding or cultivation of certain plant and animal species in zoological and botanical gardens. 
Drugi način je držanje i uzgoj određenih biljnih i životinjskih vrsta, primjerice u zoološkim i botaničkim vrtovima.
Conservation of the gene fund of specific species of forest trees and natural stands is carried out by means of various ex-situ methods. 
Očuvanje genofonda pojedinih vrsta šumskog drveća i prirodnih sastojina provodi se različitim »ex situ« metodama.
Conservation of indigenous plant varieties is sporadic and most activities are based on ex-situ methods. 
Očuvanje starih sorti biljaka provodi se sporadično, najviše aktivnosti očuvanja odnosi se na »ex situ« metode.
The Zagreb Zoo is included in the European Endangered Species Programme (EEP), which co-ordinates breeding of specific endangered species with the assistance of the International Species Information System (ISIS). 
Zagrebački zoološki vrt uključen je u Europski program za ugrožene vrste (EEP) koji koordinira uzgoj određenih ugroženih vrsta uz pomoć Međunarodnog informacijskog sustava za vrste (ISIS).
Although these primarily include non-native species, inclusion in this project is important for protection of biodiversity at the global level. 
Iako se za sada radi o nezavičajnim vrstama, uključivanje u ovaj projekt značajno je za zaštitu biološke raznolikosti na svjetskoj razini.
For the purpose of protection of the most threatened indigenous cultivated plants varieties and domestic animals breeds, the state should introduce incentive measures to ensure the breeding and cultivation of such taxa by many more farmers, under expert and scientific supervision. 
U svrhu zaštite najugroženijih zavičajnih sorti kultiviranih biljaka i pasmina domaćih životinja nužne su poticajne mjere države kojima bi se osigurao uzgoj ovakvih svojti kod što većeg broja poljoprivrednika, uz stručno-znanstveni nadzor.
Conserve biodiversity components outside their natural habitats 
Očuvati komponente biološke raznolikosti izvan njihovih prirodnih staništa
3.2.1 Implement ex-situ protection of the most threatened indigenous and endemic taxa and indigenous domesticated taxa 
3.2.1 Provoditi »ex situ« zaštitu najugroženijih zavičajnih i endemičnih svojti te zavičajnih udomaćenih svojti
3.2.1.1 Develop ex-situ protection programmes for the most threatened indigenous and endemic plant and animal taxa 
3.2.1.1 Razviti programe »ex situ« zaštite najugroženijih zavičajnih i endemskih svojti biljaka i životinja
3.2.1.2 Develop ex-situ protection programmes for the most threatened indigenous domesticated taxa 
3.2.1.2 Razviti programe »ex situ« zaštite najugroženijih zavičajnih udomaćenih svojti
3.2.1.3 Establish a uniform system of keeping wild taxa genes 
3.2.1.3 Uspostaviti jedinstveni sustav čuvanja gena divljih svojti
3.2.1.4 Establish a gene bank for threatened indigenous domesticated taxa 
3.2.1.4 Osnovati banku gena ugroženih udomaćenih zavičajnih svojti
3.2.1.5 Organize the systematic storage of genetically proved specimens of endemic taxa in the collections of museums and other institutions 
3.2.1.5 Organizirati sustavno pohranjivanje genetski dokazanih uzoraka endemskih svojti u zbirkama muzeja i drugih ustanova
3.3 Elimination of invasive species 
3.3 Suzbijanje invazivnih vrsta
Invasive alien species are the one of the leading causes of threat to biodiversity on a global scale, second only to direct habitat destruction. 
Invazivne strane vrste drugi su razlog ugroženosti biološke raznolikosti na globalnom nivou, odmah nakon direktnog uništavanja staništa.
Apart from an adverse impact on biodiversity, invasive species can also have an adverse impact on human life and health and cause serious economic damage. 
Pored negativnog utjecaja na biološku raznolikost, invazivne vrste mogu negativno utjecati na život i zdravlje ljudi te nanijeti ozbiljne štete gospodarskom razvitku.
As in other European countries, Croatia is facing many problems with invasive alien species (IAS). 
Kao i ostale europske zemlje, Hrvatska ima sve više problema s invazivnim stranim vrstama (Invasive Alien Species - IAS).
The oldest known problem dates back to 1910, when 11 individuals of the Indian mongoose (Herpestes javanicus auropunctatus) were introduced to the island of Mljet in order to reduce the population of poisonous snakes. 
Najstariji poznati problem datira još iz 1910. godine, kada je 11 primjeraka indijskog mungosa (Herpestes javanicus auropunctatus) uneseno na otok Mljet kako bi se smanjila populacija zmija otrovnica.
Over a 20-year period, the introduced animals eliminated all the snakes on the island and began attacking other small wild animals, migratory birds and domestic animals. 
Za dvadesetak godina, nakon što su istrijebili gotovo sve zmije, mungosi su počeli napadati druge male divlje životinje, migratorne ptice i domaće životinje.
There are numerous invasive alien species that have a significant and negative impact on Croatian biodiversity. 
Postoji niz stranih invazivnih vrsta koje imaju veliki negativni utjecaj na biološku raznolikost Hrvatske.
These are, primarily, the alien species of green algae in the Adriatic Sea, Caulerpa taxifolia and Caulerpa racemosa. 
To su prije svega alohtone zelene alge u Jadranu, Caulerpa taxifolia i Caulerpa racemosa.
During the 20 century, 16 allochthonous fish species were introduced to the rivers of the Danube and Adriatic Basins. 
Tijekom prošlog stoljeća u rijeke dunavskog i jadranskog slijeva uneseno je čak 16 alohtonih vrsta riba.
These species cause substantial damage to the native ichthyofauna, and the rivers of the Adriatic Basin, rich in endemic fish species, are extremely threatened in this regard. 
Ove vrste nanose veliku štetu autohtonoj ihtiofauni, a naročito su ugrožene rijeke jadranskog slijeva, bogate endemičnim vrstama riba.