natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We assessed whether the Commission had made adequate use of available data and whether the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way. 
Sud je procijenio je li Komisija odgovarajuće upotrijebila raspoložive podatke i je li EU poduzeo korake za borbu protiv dezertifikacije na usklađen način.
We audited projects addressing desertification in the EU, and examined whether the EU’s commitment to achieving land degradation neutrality by 2030, whereby the amount and quality of land resources remains stable or increases, is likely to be achieved. 
Sud je proveo reviziju projekata u vezi s dezertifikacijom u EU-u i ispitao je li vjerojatno da će EU ispuniti obvezu u skladu s kojom bi se do 2030. godine trebala postići neutralnost degradacije zemljišta, pri čemu bi količina i kvaliteta zemljišnih resursa trebale ostati nepromijenjene ili se povećati.
We conclude that, while desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Sud zaključuje da, iako su dezertifikacija i degradacija zemljišta prijetnje koje su već prisutne u EU-u i koje postaju sve veće, Komisija nema jasnu sliku o tim izazovima, a koraci koji se poduzimaju u borbi protiv dezertifikacije nisu dovoljno usklađeni.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
Komisija nije procijenila napredak u pogledu ispunjenja obveze postizanja neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission has not analysed it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU. 
Iako Komisija i države članice prikupljaju podatke o raznim čimbenicima koji utječu na dezertifikaciju i degradaciju zemljišta, Komisija ne analizira te podatke u svrhu izrade pouzdane procjene dezertifikacije i degradacije zemljišta u EU-u.
V. There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
V. Na razini EU-a ne postoji strategija o dezertifikaciji i degradaciji zemljišta.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes, such as the Common Agricultural Policy, the EU Forest Strategy, or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant to combating desertification, but which do not focus on it. 5 
Umjesto toga, postoji cijeli niz strategija, akcijskih planova i programa potrošnje, kao što su zajednička poljoprivredna politika, strategija EU-a za šume i strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, koji su relevantni za borbu protiv dezertifikacije, ali nisu usmjereni na nju. 5
Desertification-related EU projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate action, research, and regional policy. 
Projekti EU-a povezani s dezertifikacijom obuhvaćeni su različitim područjima politika EU-a, prije svega ruralnim razvojem, ali i politikama u području okoliša i klime, istraživanja ili regionalnom politikom.
These projects can have a positive impact on combating desertification, but there are some concerns about their long-term sustainability. 
Ti projekti mogu imati pozitivan učinak na borbu protiv dezertifikacije, no postoje određeni razlozi za zabrinutost u pogledu njihove dugoročne održivosti.
In 2015, the EU and Member States committed to achieving land degradation neutrality in the EU by 2030. 
EU i države članice obvezali su se 2015. na postizanje neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030. godine.
However, there has not been a full assessment of land degradation at EU level, and no methodology has been agreed on how to do so. 
Međutim, nije provedena cjelovita procjena degradacije zemljišta na razini EU-a te nije dogovorena metodologija za provedbu takve procjene.
There has been no coordination between the Member States, and the Commission has not provided practical guidance on this topic. 
Između država članica ne postoji koordinacija, a Komisija nije pružila praktične smjernice o toj temi.
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
U EU-u još ne postoji jasna zajednička vizija o tome kako će se do 2030. postići neutralnost degradacije zemljišta.
Based on the above, we make recommendations to the Commission aimed at better understanding land degradation and desertification in the EU; assessing the need to enhance the EU legal framework for soil; and stepping up efforts towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 6 
Na temelju prethodno navedenoga, Sud iznosi preporuke Komisiji u svrhu boljeg razumijevanja degradacije zemljišta i dezertifikacije u EU-u, procjenjivanja potrebe za unaprjeđenjem pravnog okvira EU-a za tlo te povećanja napora koji se ulažu u ispunjavanje obveze EU-a i država članica u pogledu postizanja neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030. godine. 6
INTRODUCTION Desertification in the EU – a growing threat driven by climate change and human activity 1. 
UVOD Dezertifikacija u EU-u – sve veća prijetnja prouzročena klimatskim promjenama i ljudskim aktivnostima 1.
The risk of desertification is most serious in southern Portugal, parts of Spain and southern Italy, south-eastern Greece, Malta, Cyprus, and the areas bordering the Black Sea in Bulgaria and Romania. 
Rizik od dezertifikacije najozbiljniji je u južnom Portugalu, u dijelovima Španjolske i južne Italije, u jugoistočnoj Grčkoj, na Malti i Cipru te u područjima Bugarske i Rumunjske uz Crno more.
Studies have reported these areas to be often impacted by soil erosion, salinisation, loss of soil organic carbon, loss of biodiversity and landslides 1. 
Studije pokazuju da su ta području često pogođena erozijom tla, salinizacijom, gubitkom organskog ugljika iz tla, gubitkom biološke raznolikosti tla i klizanjem tla1.
Desertification is a form of land degradation in drylands. 
Dezertifikacija je oblik degradacije zemljišta u sušnim područjima.
The term is used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas: for example, lower food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality (see Box 1). 
Taj se pojam upotrebljava za opis ljudskih postupaka i klimatskih procesa koji dovode do problema koji nepovoljno utječu na sušna područja, kao što su smanjena proizvodnja hrane, neplodnost tla, smanjenje prirodne otpornosti zemljišta i smanjenje kvalitete vode (vidi okvir 1.).
Box 1 – Key terms Desertification means “land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities”2. 
Okvir 1. – Ključni pojmovi Dezertifikacija se definira kao „degradacija zemljišta u aridnim, semiaridnim i suhim subhumidnim područjima kao posljedica različitih činitelja, uključujući promjene klime i ljudske aktivnosti”2.
Desertification can bring about poverty, health problems due to wind-blown dust, and a decline in biodiversity. 
Dezertifikacija može izazvati siromaštvo, zdravstvene probleme zbog prašine koju nosi vjetar i smanjenje biološke raznolikosti.
It can also have demographic and economic consequences, forcing people to migrate away from affected areas. 
Također može imati demografske i gospodarske posljedice jer ljudi mogu biti prisiljeni na iseljavanje iz pogođenih područja.
Desertification does not describe conditions in areas traditionally described as “deserts”. Rather, it refers to drylands. 
Dezertifikacija se ne odnosi na uvjete u područjima koja tradicionalno nazivamo „pustinjama” nego na sušna područja.
Land degradationmeansareductionorlossin biologicaloreconomicproductivity3.Itisthe phenomenon through which fertile land becomes less productive. 
To je pojava uslijed koje plodno zemljište postaje manje produktivno.
It is generally caused by human activity. 
Uglavnom je posljedica ljudske aktivnosti.
Aside from productivity, other factors such as land cover, soil erosion or soil organic carbon can be used to assess land degradation. 
Osim produktivnosti, za procjenu degradacije zemljišta mogu se upotrebljavati i drugi čimbenici, kao što su pokrov zemljišta, erozija tla ili organski ugljik u tlu.
Other definitions of land degradation emphasise the Montanarella, L., Toth, G., JRC, “Desertification in Europe”, 2008. 
U drugim definicijama Montanarella, L., Toth, G., JRC, „Desertification in Europe” (Dezertifikacija u Europi), 2008.
See the 1994 United Nations Convention to Combat Desertification in Countries Experiencing Serious Drought and/or Desertification, Particularly in Africa (UNCCD), Article 1. 
Vidi Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije u zemljama pogođenim jakim sušama i/ili dezertifikacijom, posebno u Africi (UNCCD) iz 1994., članak 1.
deterioration of biodiversity and ecosystem services4. 
degradacije zemljišta naglasak se stavlja na gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava4.
The related concept of land degradation neutrality is defined by the UNCCD as “a state whereby the amount and quality of land resources, necessary to support ecosystem functions and services and enhance food security, remains stable or increases within specified temporal and spatial scales and ecosystems.” 
Povezani koncept neutralnosti degradacije zemljišta definira se u okviru UNCCD-a kao „stanje u kojemu unutar određenih vremenskih ili prostornih okvira i ekosustava količina i kvaliteta zemljišnih resursa potrebnih za potporu funkcijama i uslugama ekosustava i poboljšavanje sigurnosti hrane ostaju nepromijenjene ili se povećavaju”.
Drylands or arid, semi-arid and dry sub-humid areas, are areas in which the ratio of annual precipitation to potential evaporation and plant transpiration, the aridity index, is between 0.05:1 and 0.65:15. 
Sušna područja ili aridna, semiaridna i suha subhumidna područja ona su područja u kojima omjer godišnje količine padalina u odnosu na potencijalnu evaporaciju i transpiraciju biljaka, odnosno indeks aridnosti, iznosi između 0,05:1 i 0,65:15.
Drylands are prone to frequent droughts. Drought is a phenomenon that occurs when precipitation has been significantly below normal recorded levels, causing serious hydrological imbalances that adversely affect land resource production systems6. 
Suša je pojava koja se javlja kada je količina oborina znatno niža od uobičajeno zabilježenih razina, uzrokujući ozbiljne hidrološke poremećaje koji štetno utječu na proizvodne sustave zemljišnih dobara6.
Drought and desertification are closely related phenomena, but drought is a periodic short-or mid-term event, unlike desertification, which is a long-term phenomenon. 
Suša i dezertifikacija blisko su povezane pojave, no suša je periodičan događaj kratkog ili srednje dugog trajanja, dok je dezertifikacija dugotrajna pojava.
When they persist over months or years, droughts can affect large areas and may have serious environmental, social and economic impacts. 
Ako traje mjesecima ili godinama, suša može nepovoljno utjecati na velika područja i imati ozbiljne učinke na okoliš, društvo i gospodarstvo.
While droughts have always occurred, their frequency and impact have been exacerbated by climate change and human activities that are not adapted to the local climate. 
Iako suše nisu nova pojava, klimatske promjene i ljudske aktivnosti koje nisu prilagođene lokalnoj klimi povećavaju njihovu učestalost i pogoršavaju njihove učinke.
Aridity is a climate phenomenon characterised by a shortage of water7. 
Aridnost je klimatska pojava čija je značajka nestašica vode7.
It is a long-term phenomenon, being measured by comparing long-term average water supply (precipitation) to long-term average water demand (evaporation and plant transpiration). 
Riječ je o prirodnoj pojavi koja se mjeri usporedbom dugoročne prosječne opskrbe vodom (oborine) i dugoročne prosječne potrebe za vodom (evaporacija i transpiracija biljaka).
Deserts are hyper-arid, barren areas where little precipitation occurs and where, consequently, living conditions are hostile to plant and animal life. 
Pustinje su izrazito sušna, neplodna područja u kojima su životni uvjeti zbog male količine oborina nepogodni za život biljaka i životinja.
See e.g. Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, “Assessment Report on Land Degradation and Restoration”. 
Vidi npr. izvješće Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava „Assessment Report on Land Degradation and Restoration” (Izvješće o procjeni degradacije i obnove zemljišta).
World Atlas of Desertification, JRC, 2018. 
World Atlas of Desertification (Svjetski atlas dezertifikacije), JRC, 2018.
Overuse or inefficient use of water, e.g. through poor irrigation techniques, reduces the overall water supply in an area, potentially leading to vegetation loss and eventually desertification. 
Prekomjernom ili neučinkovitom uporabom vode, npr. lošim tehnikama navodnjavanja, smanjuju se ukupne zalihe vode u određenom području, što može dovesti do nestanka vegetacije i u konačnici do dezertifikacije.
Overgrazing and deforestation8 can lead to desertification because both remove or damage the vegetation that protects the land and keeps it moist and fertile. 
Prekomjerna ispaša i krčenje šuma8 mogu dovesti do dezertifikacije jer se tim postupcima uklanja ili oštećuje vegetacija koja štiti zemljište i održava njegovu vlažnost i plodnost.
Studies have found that land abandonment can be a factor making land more vulnerable to land degradation and desertification9. 
Studije su pokazale da napuštanje zemljišta može biti čimbenik koji povećava rizik od degradacije i dezertifikacije zemljišta9.
However lack of human activity can also bring benefits, such as soil recovery, increased biodiversity or active reforestation10. − Climate change. 
Međutim, nedostatak ljudske aktivnosti može biti i pogodan, na primjer u vidu oporavka tla, povećane biološke raznolikosti ili aktivnog pošumljavanja10. − Klimatske promjene.
As average temperatures rise and droughts and other severe weather events increase in frequency and intensity due to climate change (see paragraph 9), dryland degradation (and thus desertification) tends to increase. 
Porast prosječnih temperatura te sve učestalije i intenzivnije suše i ostale teške vremenske nepogode uzrokovane klimatskim promjenama (vidi odlomak 9.) vode do sve veće degradacije sušnih područja (te stoga i dezertifikacije).
When land is extremely dry, it is susceptible to erosion including during flash floods, when topsoil is quickly swept away, further degrading the land surface11. 
Kada je zemljište izuzetno suho, ranjivije je na eroziju, uključujući tijekom bujičnih poplava kada površina tla brzo erodira, čime dolazi do daljnje degradacije površine zemljišta11.
Desertification, in turn, can also affect climate change. 
S druge strane, dezertifikacija ne samo da može nepovoljno utjecati na klimatske promjene nego i utječe na njih.
Biomass and soil carbon stocks Overgrazing occurs when farmers have too many livestock in a small area or when they keep livestock in an area for too long. 
Prekomjerna ispaša javlja se kada poljoprivrednici imaju previše stoke na malom području ili ako predugo drže stoku na određenom području.
Deforestation is often caused by harvesting wood for fuel or to make room for farming or housing. 
Do krčenja šuma često dolazi zbog potrebe za prikupljanjem drva za gorivo ili stvaranja prostora za poljoprivredne djelatnosti ili stambenog prostora.
See Rubio, J. L. and Recatalá, L., “The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects”, Centro de Investigaciones sobre Desertificación, Valencia, Spain, 2006 or Salvati, L. and Bajocco, S. “Land sensitivity to desertification across Italy: Past, present, and future”, Applied Geography 31, 2011. 
Vidi Rubio, J. L. i Recatalá, L., „The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects” (Važnost i posljedice dezertifikacije na Sredozemlju, uključujući sigurnosne aspekte), Centar za istraživanja o dezertifikaciji, Valencia, Španjolska, 2006. ili Salvati, L. i Bajocco, S. „Land sensitivity to desertification across Italy: Past, present, and future” (Osjetljivost zemljišta na dezertifikaciju u Italiji: prošlost, sadašnjost i budućnost), Applied Geography 31, 2011.
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. and Schulz, J. J., “Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences”, CABI Publishing, 2007. 
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. i Schulz, J. J., „Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences” (Napuštanje poljoprivrednog zemljišta: pregled uzroka i posljedica), CABI Publishing, 2007.
See the Court’s Special Report No 25/2018 “Floods Directive: Progress in assessing risks, while planning and implementation need to improve”. 
25/2018 „Direktiva o poplavama: napredak u procjeni rizika, a u području planiranja i provedbe potrebna su poboljšanja”.
10 are vulnerable to loss to the atmosphere as a result of projected increases in the intensity of storms, wildfires, land degradation and pest outbreaks 12. − Soil restoration gradually absorbs greenhouse gases from the atmosphere, allowing trees and vegetation to grow. 
Predviđeno pojačanje intenziteta oluja, divljih požara, degradacije tla i porast broja nametnika upućuju na rizik od gubitka zaliha ugljika njihovim ispuštanjem iz biomase i tla u atmosferu12. − Tijekom obnove tla staklenički plinovi postupno se apsorbiraju iz atmosfere, što omogućava rast drveća i vegetacije.
These plants can then absorb more carbon. 
Takvo bilje tada može apsorbirati više ugljika.
In areas where the soil is degraded, this process cannot function – and carbon is not absorbed from the atmosphere. 
U područjima u kojima je tlo degradirano taj se proces ne može odvijati te se ugljik ne apsorbira iz atmosfere.
17. Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-72; Settele, J. et al., “Terrestrial and Inland Water Systems”, Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability. 
10 12 Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), „Global Warming of 1.5°C” (Globalno zatopljenje od 1,5 °C), 2018., sjednica IPCC-a u svrhu odobrenja, str. 3. – 72.; Settele, J. i dr., “Terrestrial and Inland Water Systems” (Kopneni sustavi i sustavi unutarnjih voda), Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability.
Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (eds.)]. 
Doprinos II. radne skupine petom izvješću o procjeni koje sastavlja Međuvladin panel o klimatskim promjenama), [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (urednici.)].
Cambridge University Press, 2014, pp. 271-359.; Seidl, R. et al., “Forest disturbances under climate change”, Nature Climate Change, 7, 2017, pp. 395-402, 7 doi:10.1038/nclimate3303. 
Cambridge University Press, 2014., str. 271.– 359.; Seidl, R. i dr., „Forest disturbances under climate change” (Poremećaji šuma uzrokovani klimatskim promjenama), Nature Climate Change, 7, 2017., str.
In 2008, the European Environment Agency (EEA) carried out a study13 on desertification in southern, central and eastern Europe, covering 1.68 million km2. 
Europska agencija za okoliš (EEA) provela je 2008. godine studiju13 o dezertifikaciji u južnoj, središnjoj i istočnoj Europi kojom je obuhvaćeno 1,68 milijuna km2.
In 2017, a follow-up study14, based on the same methodology, was carried out. 
Godine 2017. na temelju iste metodologije provedena je dodatna studija radi usporedbe stanja14.
This research showed that the amount of territory with a high or very high sensitivity to desertification had increased by 177 000 km2 – an area approximately equivalent to the size of Greece and Slovakia combined – in less than a decade (see Table 1). 
Istraživanje je pokazalo da se teritorij s velikom ili vrlo velikom izloženošću dezertifikaciji povećao za 177 000 km2 u manje od deset godina, što je područje čija veličina otprilike odgovara površini Grčke i Slovačke zajedno (vidi tablicu 1.).
13 14 The study covered Portugal, Spain, southern region of France, Italy, Slovenia, Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Greece, FYROM, Romania and Bulgaria. 
Studija je obuhvaćala Portugal, Španjolsku, južni dio Francuske, Italiju, Sloveniju, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Srbiju, Albaniju, Grčku, bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, Rumunjsku i Bugarsku.
New results based on improving DISMED methodology with new climate data”, Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, No 158, 2017; pp. 309-320. 
New results based on improving DISMED methodology with new climate data” (Kvantifikacija izloženosti područja u južnoj i središnjoj jugoistočnoj Europi degradaciji zemljišta. Novi rezultati na temelju razrade metodologije DISMED s pomoću novih podataka o klimi), Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, br.
Figure 2 – Sensitivity Desertification Index in the EU15 for 2008 and 2017 Source: Prăvălieet al.,2017. 
Slika 2. – Indeks izloženosti dezertifikaciji u EU-u15 za 2008. i 2017. godinu Izvor: Prăvălie i dr., 2017.
Cyprus, which was not in the scope of the above-mentioned study, is especially badly affected: studies have identified that 99 % of the country is vulnerable to desertification16. 
Cipar, koji nije obuhvaćen prethodno navedenom studijom, osobito je jako pogođen. U studijama je utvrđeno da je 99 % te zemlje ugroženo dezertifikacijom16.
Annex I contains maps showing susceptibility to desertification in the five Member States we visited (see paragraph 26). 
Prilog I. sadržava zemljovide na kojima je prikazana izloženost dezertifikaciji u pet posjećenih država članica (vidi odlomak 26.).
12 15 Both maps use the same methodology, although for the 2017 map an additional Climate Quality Index was considered. 
13 Indeks izloženosti dezertifikaciji Indeks izloženosti dezertifikaciji 15 Oba zemljovida izrađena su na temelju iste metodologije, no pri izradi zemljovida za 2017. uzet je u obzir dodatan indeks kvalitete klimatskih prilika.
16 I.A.CO Environmental & Water Consultants, Cyprus, 2008. 
16 I.A.CO Environmental & Water Consultants, Cipar, 2008.
Climate change scenarios confirm the EU’s increased vulnerability to desertification 8. 
Scenariji klimatskih promjena potvrđuju povećanu izloženost EU-a dezertifikaciji 8.
Projections on climate change in Europe indicate that the risk of desertification is increasing17. 
Predviđanja u pogledu klimatskih promjena u Europi upućuju na sve veći rizik od dezertifikacije17.
Hot semi-deserts exist in southern Europe, where studies have identified the climate transforming from temperate to dry18. This phenomenon is already extending northwards. 
U južnoj Europi, gdje se, kako je utvrđeno u studijama, klima mijenja iz umjerene u suhu, postoje vruće polupustinje18.
Scientific evidence suggests that man-made emissions have substantially increased the probability of drought years in the Mediterranean region19. 
Znanstveni dokazi upućuju na to da je zbog emisija uzrokovanih ljudskim djelovanjem rizik od sušnih godina u sredozemnoj regiji znatno veći19.
With climate change, water is becoming scarcer in parts of Europe, and studies have identified that droughts occur more frequently20. 
Uslijed klimatskih promjena u određenim dijelovima Europe ima sve manje vode, a u studijama je utvrđeno da su suše sve češće20.