natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 36 51 We examined the classification of a number of public institutional units in the six Member States in the sample. 
Opažanja 36 51 Ispitali smo klasifikaciju niza javnih institucijskih jedinica u šest država članica u uzorku.
We found that in some cases the ESA 95 rules for the classification of units30 should have been analysed in greater depth. 
U nekoliko smo slučajeva ustanovili da su se pravila ESA 95 za klasifikaciju jedinica30 trebala podrobnije analizirati.
We also found that the six Member States applied different time spans for analysing and classifying public units (see Box 3 for some examples). 
Također smo ustanovili da je šest država članica primjenjivalo različita razdoblja za analiziranje i klasifikaciju javnih jedinica (vidjeti okvir 3. radi nekih primjera).
30 According to the accounting rules, to establish the population of the general government sector each institutional unit must be analysed in terms of its main function, nature and control arrangements. 
30 Prema računovodstvenim pravilima, kako bi se utvrdila populacija sektora opće države, svaku institucijsku jedinicu potrebno je analizirati u smislu njezine glavne funkcije, prirode i mehanizama kontrole.
If the main function of a unit is to distribute wealth, it should be included in general government. 
Ako je glavna funkcija jedinice raspodjela bogatstva, trebala bi se uključiti u opću državu.
Units engaged in financial intermediation should be classified in the financial corporations sector. 
Jedinice koje obavljaju financijsko posredovanje potrebno je klasificirati u sektor financijskih korporacija.
Units not subject to general government control should be classified outside general government. 
Jedinice koje ne podliježu kontroli opće države potrebno je klasificirati izvan opće države.
In terms of their nature, units under general government control should be classified within the general government sector if they qualify as non‐market after the application of the 50 % criterion which states that a unit is ‘market’ if the ratio between sales and costs of production is above 50 % and ‘non‐market’ if it is below 50 %. 
U pogledu njihove prirode, jedinice pod kontrolom opće države trebaju se klasificirati unutar sektora opće države ako se smatraju netržišnima nakon primjene kriterija od 50 % u kojemu se navodi da je jedinica „tržišna” ako je omjer između prodaje i troškova proizvodnje iznad 50 %, odnosno „netržišna” ako je taj omjer manji od 50 %.
Sales cover the sales of goods and services, excluding taxes on products but including all subsidies on products (all payments linked to the volume or value of output), but payments to cover an overall deficit are excluded. 
Prodaja obuhvaća prodaju dobara i usluga, isključujući porez na proizvode, ali uključujući sve subvencije na proizvode (sva plaćanja povezana s količinom ili vrijednošću proizvodnje), no isključuju se plaćanja radi pokrivanja ukupnog deficita.
Some examples of classification weaknesses in documents from the six Member States examined ο cases not fully compliant with ESA 95 but accepted by Eurostat, such as exhaustiveness, different ap‐ proaches ‐ in classifying units; ο the main weaknesses found in the classification of public institutional units; ο weaknesses in relation to the procedures and timing for analysing and (re)classifying units within/outside the general government sector. 
Neki primjeri nedostatka u pogledu klasifikacije u dokumentima šest ispitanih država članica ο Slučajevi koji nisu u cijelosti u skladu sa sustavom ESA 95, ali ih je Eurostat prihvatio, kao što su sveobuhvatnost i različiti pristupi pri klasifikaciji jedinica; ο glavni nedostatci utvrđene u klasifikaciji javnih institucijskih jedinica; ο nedostatci u pogledu postupaka i vremenskog rasporeda analize i (re)klasifikacije jedinica unutar/izvan sektora opće države.
For more details see Annex III. 
Za više pojedinosti vidjeti Prilog III.
Observations 37 Dialogue visits 52 Eurostat has used two types of visits to Member States to verify the data used in the EDP process. 
Opažanja 37 Posjeti u svrhu dijaloga 52 Kako bi provjerio podatke upotrijebljene u procesu provedbe EDP-a, Eurostat je obavljao dvije vrste posjeta državama članicama.
The first type is the standard dialogue visit (SDV), which is used to review data, examine methodological issues and assess the NSI’s compliance with the accounting rules. 
Prva je vrsta standardni posjet u svrhu dijaloga (engl. standard dialogue visit, SDV), koji se obavlja radi pregleda podataka, ispitivanja metodoloških pitanja i procjene poštuje li DSZ računovodstvena pravila.
SDVs are made to each Member State at least once every two years. 
Standardni posjeti u svrhu dijaloga obavljaju se u svakoj državi članici barem jedanput svake dvije godine.
Secondly, from 2011 to 2013 Eurostat also undertook ‘upstream’ dialogue visits (UDVs) as a means of assessing the management and control of upstream public finance/systems data flows from the various providers of EDP statistical data to the NSI, which uses them to compile deficit and debt statistics. 
Kao drugo, od 2011. do 2013. g. Eurostat je također obavljao posjete u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka (engl. upstream dialogue visit, UDV) kao sredstvo za procjenu upravljanja tokovima primarnih podataka i kontrole tokova primarnih podataka o javnim financijama/ sustavima koje razni pružatelji statističkih podataka relevantnih za EDP šalju DSZ-u, koji ih potom upotrebljava za izradu statističkih podataka o deficitu i dugu.
The objective of these visits was to identify, assess and monitor significant risks or problems with a view to taking corrective action. 
Cilj tih posjeta bio je utvrditi, procijeniti i pratiti znatne rizike ili probleme radi poduzimanja korektivnih mjera.
Table 3 shows the dates of dialogue visits during the audited period. 
U tablici 3. navedeni su datumi posjeta u svrhu dijaloga tijekom razdoblja revizije.
Dialogue visits carried out in the period 2008‐2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Czech Republic August (SDV) May (SDV) May (UDV) November (SDV) November (SDV) Germany May (SDV) May (SDV) June (UDV) October (UDV) February (SDV) France June (SDV) November (SDV) November (SDV) June (SDV) Italy March (SDV) June (SDV) November (UDV) February (SDV) Cyprus December (SDV) December (SDV) September (SDV) September (SDV) Malta January (SDV) July (SDV) May (SDV) May (SDV) Source: ECA, based on Eurostat information. 
2013. 2014. Češka kolovoz (SDV) svibanj (SDV) svibanj (UDV) studeni (SDV) studeni (SDV) Njemačka svibanj (SDV) svibanj (SDV) lipanj (UDV) listopad (UDV) veljača (SDV) Francuska lipanj (SDV) studeni (SDV) studeni (SDV) lipanj (SDV) Italija ožujak (SDV) lipanj (SDV) studeni (UDV) veljača (SDV) Cipar prosinac (SDV) prosinac (SDV) rujan (SDV) rujan (SDV) Malta siječanj (SDV) srpanj (SDV) svibanj (SDV) svibanj (SDV) Izvor: Sud, na temelju informacija Eurostata.
Observations 38 53 Eurostat uses a risk analysis model to identify the risks associated with the col‐ lection and compilation of EDP statistics in a Member State. 
Opažanja 38 53 Eurostat upotrebljava model analize rizika kako bi utvrdio rizike povezane s prikupljanjem i sastavljanjem statističkih podataka relevantnih za EDP u određenoj državi članici.
The risk assessment is carried out once per year and per Member State. 
Procjena rizika provodi se jedanput godišnje za svaku državu članicu.
It is a well‐structured and comprehensive model that covers all the aspects of the compilation process (see Figure 5). 
To je sveobuhvatan model s dobrom strukturom koji obuhvaća sve aspekte procesa prikupljanja (vidjeti sliku 5.).
The risk analysis was mainly used to rank the Member States to be vis‐ ited for a UDV. 
Analiza rizika uglavnom se upotrebljavala za rangiranje država članica koje je potrebno posjetiti u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka (UDV).
However, it could have been better documented. 
Međutim, ta je analiza mogla biti bolje dokumentirana.
For example, we did not always find written explanations for changes from one year to the next in the likelihood and/or the impact of the risks assessed. 
Primjerice, nismo uvijek uspjeli naći pisano objašnjenje za promjene u vjerojatnosti i/ili učinku procijenjenih rizika od godine do godine.
There was also no evidence that high‐risk topics were selected for the visits. 
Nije bilo ni dokaza da su za posjete odabrane teme visokog rizika.
Risk analysis model Risks related with the institutional environment Inherent risks EDP control environment Source: ECA, based on Eurostat information. legal and institutional environment of the NSI and other statistical authorities access to data resources professionalism independence and impartiality EDP inventory transparency and responsiveness methodological soundness ESA95/MGDD related issues revisions concerning NSI/other reporting authority concerning upstream entities supplying data for EDP Figure 5 
Model analize rizika Rizici povezani s institucijskim okruženjem Prisutni rizici Područje kontrole u vezi s EDP-om Izvor: Sud, na temelju informacija Eurostata. zakonsko i institucijsko okruženje DZS-a i drugih tijela nadležnih za statistiku pristup podacima resursi stručnost neovisnost i nepristranost popis u vezi s EDP-om transparentnost i spremnost na odaziv metodološka pouzdanost pitanja povezana s ESA-om 95/PDDD-om revizije u odnosu na DZS/ostala tijela nadležna za izvješćivanje u odnosu na prethodne subjekte koji pružaju podatke relevantne za EDP Slika 5.
Observations 39 54 From 2006 to 2014, the average duration of SDVs and UDVs in the six Member States selected was 1.7 and 3.5 days respectively. 
Opažanja 39 54 U šest država članica od 2006. do 2014. godine prosječno trajanje standardnih posjeta u svrhu dijaloga bilo je 1,7 dana, a posjeta u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka 3,5 dana.
The number of topics to be cov‐ ered varied from three to ten for SDVs and from four to seven for UDVs. 
Broj tema koje je trebalo obuhvatiti kretao se od tri do deset za standardne posjete u svrhu dijaloga i od četiri do sedam za posjete u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka.
As a rule, the agenda of a dialogue visit includes five standard points31 and a number of specially selected issues. 
Program posjeta u svrhu dijaloga u pravilu uključuje pet standardnih točaka31 i niz posebno odabranih pitanja.
In exceptional cases, where the country is visited more frequently or the purpose is to discuss a limited number of issues, the agenda might include fewer items. 
U iznimnim slučajevima, ako je država češće posjećivana ili ako je svrha raspravljati o ograničenom broju pitanja, program može sadržavati manje točaka.
Given that the team consists of three to four staff, it is unlikely that the time on site is sufficient to cover all the ground in sufficient depth and so data quality issues may not be adequately examined. 
S obzirom na to da se skupina sastoji od tri ili četiri zaposlenika, nije izgledno da je vrijeme na terenu dovoljno za podrobno obuhvaćanje svih tema, stoga kvaliteta podataka možda neće biti ispitana na primjeren način.
Consequently, it must have assurance, not only that EDP data are com‐ pliant with the ESA standards but also that, notwithstanding their different sta‐ tistical systems, Member States apply a consistent approach to data compilation. 
Slijedom toga, mora imati jamstvo ne samo da su podatci relevantni za EDP usklađeni s normama Europskog sustava računa nego i da, ne dovodeći u pitanje njihove različite statističke sustave, države članice primjenjuju dosljedan pristup prikupljanju podataka.
During the period examined, Eurostat visits covered the institutional arrange‐ ments in place in Member States, namely the existence of formal agreements binding the national authorities under an EDP. 
Tijekom promatranog razdoblja Eurostatovim su posjetima obuhvaćeni postojeći institucijski mehanizmi u državama članicama, posebice postojanje formalnih sporazuma kojima se nacionalna tijela obvezuju u okviru EDP-a.
Although recommended, this is not a legal obligation. 
Iako se preporučuje, to nije zakonska obveza.
In the course of its UDVs, Eurostat also reviewed the qual‐ ity of EDP systems, mainly in relation to upstream data. 
Tijekom posjeta u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka Eurostat je također pregledao kvalitetu sustava EDP-a, uglavnom u odnosu na primarne podatke.
Eurostat does not have formal written rules in this regard, and we did not find any evidence that desk of‐ ficers assess Member States’ own supervisory and control systems. 
Eurostat o tome nema formalna pravila u pisanom obliku te nismo pronašli nikakve dokaze o tome da službenici procjenjuju nadzorne i kontrolne sustave država članica.
Without much documentation on the supervisory and control systems in place for data compila‐ tion, it is not possible to implement a systems‐based approach for examining the quality of the data received. 
Bez mnogo dokumentacije o uspostavljenim nadzornim i kontrolnim sustavima za prikupljanje podataka, nije moguće provesti pristup temeljen na sustavima za ispitivanje kvalitete zaprimljenih podataka.
56 For the Member States examined, reports were published between nine and 52 weeks after the corresponding visits (see Figure 6). 
56 Za ispitane države članice objavljena su izvješća između devet tjedana i 52 tjedna nakon odgovarajućih posjeta (vidjeti sliku 6.).
On‐the‐spot verifications may trigger ‘action points’ that the Member State should implement so as to address weaknesses found in the course of the verifications. 
Zbog terenskih provjera mogu se pokrenuti akcijske mjere koje bi predmetna država članica trebala provesti kako bi riješila nedostatke pronađene tijekom provjera.
Action points are non‐man‐ datory and often take a long time to resolve. 
Akcijske mjere nisu obvezne i pitanja na koja se odnose često se dugo rješavaju.
In the six Member States, approxi‐ mately one third of action points had not been resolved within the deadline set by Eurostat. 
U šest država članica približno jedna trećina akcijskih mjera nije provedena u roku koji je odredio Eurostat.
However, we found no cases in the sample where failure to respond to the action points within the deadline was taken into account in the quality assessment of the data submitted, even though they sometimes cover important issues which could have an impact on the data. 
Međutim, u uzorku nismo našli nijedan slučaj u kojem je u procjeni kvalitete poslanih podataka uzeto u obzir da se na te akcijske mjere nije reagiralo u zadanom roku, iako katkad obuhvaćaju vrlo važna pitanja koja bi mogla imati učinak na podatke.
31 Statistical capacity issues (institutional arrangements and data sources, status of inventory); follow‐up of previous dialogue visits; follow‐up of the latest reporting – analysis of EDP tables and the related questionnaires; methodological issues and recording of specific government transactions (delimitation of general government, application of 50 % rule in national accounts, implementation of accrual principle, and recording of specific government transactions) other issues (planned future operations, transmission of GFS data, etc.). 
31 Pitanja statističkog kapaciteta (institucijski mehanizmi i izvori podataka, status popisa); daljnje postupanje u vezi s prethodnim posjetima u svrhu dijaloga; praćenje posljednjih izvješća – analiza tablica u vezi s EDP-om i povezani upitnici; metodološka pitanja i evidentiranje posebnih državnih transakcija (razgraničenje opće države, primjena pravila 50 % na nacionalnim računima, primjena obračunskog načela i evidentiranje posebnih državnih transakcija), ostala pitanja (planirane buduće operacije, prijenos podataka GFS-a itd.).
Observations 40 Time taken to publish visit reports (in weeks) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Source: ECA, based on Eurostat information. 
Opažanja 40 Vrijeme potrebno za objavljivanje izvješća o posjetu (u tjednima) 0 10 20 30 40 50 60 2014. 2013. 2012.
Cyprus Czech Republic France Germany Italy Malta Figure 6 
Cipar Češka Francuska Njemačka Italija Malta Slika 6.
Observations 41 Guidance 57 To ensure a harmonised approach, Eurostat provides methodological guidance to Member States on how specific issues of general government should be record‐ ed. 
Opažanja 41 Smjernice 57 Kako bi se zajamčio usklađen pristup, Eurostat državama članicama pruža metodološke smjernice o tome kako treba evidentirati posebna pitanja opće države.
Guidance may be triggered in one of two ways: (a) Member States may ask Eurostat for advice on complex issues. (b) During its quality assessment work Eurostat may come across methodologi‐ cal issues requiring interpretation. 
Do pružanja smjernica može doći zbog jednog od sljedeća dva načina: (a) države članice mogu od Eurostata zatražiti savjet o složenim pitanjima; (b) tijekom procjene kvalitete Eurostat može naići na metodološka pitanja koja zahtijevaju tumačenje.
If these issues concern multiple Member States it sets up a taskforce or organises expert consultation of the Commit‐ tee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics. 
Ako se ta pitanja odnose na više država članica, Eurostat osniva radnu skupinu ili organizira savjetovanje stručnjaka Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku.
58 Eurostat provides bilateral guidance at service level if so requested by a Member State. 
58 Eurostat pruža bilateralne smjernice na razini usluge ako to zatraži država članica.
On particularly complex issues, it also sometimes takes the initiative to pro‐ vide guidance. 
U pogledu posebno složenih pitanja katkad također preuzima inicijativu za pružanje smjernica.
Although binding, however, bilateral guidance is not always re‐ ported to the EFC and not always made public due to the Member States’ desire for confidentiality. 
Iako su obvezujuće, bilateralne smjernice ne prijavljuju se uvijek GFO-u i ne objavljuju se uvijek zbog želje država članica za povjerljivošću.
Guidance provided to three of the six Member States (in the form of ex‐ante/ex‐post advice) was neither reported to the EFC nor published on the Eurostat website. 
Smjernice pružene trima od šest država članica (u obliku ex ante/ex post savjeta) nisu prijavljene GFO-u niti su objavljene na internetskoj stranici Eurostata.
In 2014 and 2015, Eurostat received 36 formal requests for ex‐ante/ex‐post advice, of which only 23 were made public. 
Godine 2014. i 2015. Eurostat je primio 36 formalnih zahtjeva za ex ante/ex post savjete, od kojih su samo 23 savjeta objavljena.
The publication of such guidance could help with the sharing of practices among Member States and improve comparability and transparency. ... and key aspects of the assessment process need further clarification. 
Objavljivanje tih smjernica moglo bi doprinijeti razmjeni praksi među državama članicama te poboljšati usporedivost i transparentnost. ...a ključne aspekte procesa procjene potrebno je dodatno pojasniti.
59 Some key aspects of the assessment process are unclear, for example the identifi‐ cation of one‐off and temporary measures and the quantification of their esti‐ mated impact. 
59 Neki su ključni aspekti procesa procjene nejasni, primjerice utvrđivanje jednokratnih i privremenih mjera te kvantifikacija njihova procijenjenog učinka.
These measures may make the difference when deciding whether or not to place a Member State under an EDP, or whether to extend the deadline for correcting an excessive deficit situation (see also paragraph 80). 
Te mjere mogu imati učinak pri odlučivanju treba li neku državu članicu staviti u EDP i treba li produljiti rok za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (vidjeti također odlomak 80.).
Observations 42 60 The definition of such measures is vague and therefore open to interpretation. 
Opažanja 42 60 Definicija tih mjera nejasna je i stoga ostavlja mjesto tumačenju.
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them. 
One se definiraju kao „mjere koje imaju prijelazni učinak na proračun koji ne vodi do trajne promjene u intertemporalnom stanju proračuna”32 ili kao „jednokratne mjere čiji se učinak na bilance opće države koncentrira u jednoj godini ili vrlo ograničenom broju godina”33, ali ne postoje detaljne metodologije za njihovo utvrđi-vanje.
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary. 
Okvirni popis u okviru 4. preuzet je iz izvješća „Javne financije u EMU-u 2006. g” i u njemu se navode neki primjeri mjera koje se smatraju jednokratnima i privremenima.
32 Code of Conduct. 
32 Kodeks ponašanja.
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2. 
33 „Javne financije u EMU-u 2006. g”, Dio II., odjeljak 4.2.
The report was issued as European Economy No 3/2006. 
Izvješće je izdano kao European Economy br. 3/2006.
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment. 
Javne financije u EMU-u 2006. g. (izvadak) Mjere za smanjenje deficita Oslobađanje od poreza podrazumijeva jednokratno plaćanje.
The typical case is that of a government offering an am‐ nesty in order to repatriate capital from abroad. 
Tipičan je slučaj države koja nudi oslobađanje kako bi se repatrirao kapital iz inozemstva.
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large. 
Oslobađanje može podlijegati jednokratnom plaćanju poreza, koji može biti velik.
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions). 
Prodaja nefinancijske imovine (nekretnine, licencije i koncesije u javnom vlasništvu).
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years). 
Najpoznatiji je primjer prodaje licencija za UMTS 2000. g. (i u narednim godinama u nekim zemljama).
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Privremene zakonodavne izmjene u vremenskom rasporedu izdataka ili prihoda s pozitivnim učinkom na saldo opće države.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
To obuhvaća izmjene u poreznim stopama koje se jasno najavljuju kao privremene i privremene izmjene u vremenskom rasporedu rashoda i prikupljanja prihoda.
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations. 
Izvanredni prihodi povezani s prijenosom mirovinskih obveza.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Ti prihodi odgovaraju plaćanjima određenoga trgovačkog društva državi u razmjenu za prijenos odgovornosti za buduće isplate mirovina njegovim zaposlenicima.
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important. 
Visina jednokratne isplate ovisi o vrijednosti mirovinskih obveza koje je preuzela vlada te postoji mogućnost da je važna.
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission. 
Te mjere obuhvaćaju, primjerice, povrat subvencija općoj državi o kojemu je odlučila Komisija.
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance. 
Operacije sekuritizacije s pozitivnim učinkom na saldo opće države.
Exceptional revenues from State owned companies. 
Izvanredni prihodi od trgovačkih društava u državnom vlasništvu.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Mjere za povećanje deficita Kratkoročni hitni troškovi povezani s velikim prirodnim katastrofama ili drugim iznimnim događajima (npr. za vojne akcije i ostalo).