natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the European Schools, we were not able to conclude as to whether their consolidated annual ac‐ counts for 2013 were free from material misstatement because of their continuing accounting and control weaknesses. 
Kada je riječ o europskim školama, nismo bili u mogućnosti zaključiti je li u njihovoj konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2013. godinu bilo značajnih pogrešaka zbog stalno prisutnih nedostataka u njihovom računovodstvu i kontrolama.
We audited the European Central Bank’s management of its carbon footprint and found that while the bank had taken steps to reduce the negative impact of its administrative operations on the environment, further efforts and actions are needed. 
Proveli smo reviziju načina na koji Europska središnja banka upravlja svojim ugljičnim otiskom i utvrdili da je poduzela određene korake za smanjenje učinka svojeg administrativnog poslovanja na okoliš, ali i da su potrebne daljnje mjere.
Special reports in 2014 In addition to its annual reports and specific annual reports, the ECA publishes special reports throughout the year covering performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics of its choice. 
Tematska izvješća u 2014. godini Osim godišnjih i posebnih godišnjih izvješća Sud tijekom cijele godine objavljuje i tematska izvješća u kojima se obrađuju revizije uspješnosti i usklađenosti odabranih proračunskih područja ili tema povezanih s upravljanjem.
The ECA selects and designs these audit tasks to be of maximum impact, thereby making best use of its resources. 
Sud odabire i osmišljava ove revizijske zadatke tako da se postigne što veći učinak te na taj način osigura najbolja uporaba resursa.
When selecting topics, the ECA considers the: • risks of irregularity or poor performance in the spending or policy area; • potential for the ECA to add value through audit; and • political and public interest. 24 special reports produced in 2014 An EU agency: the Office for Harmonization in the Internal Market (OHIM), Alicante, Spain. 
Pri odabiru teme, Sud uzima u obzir: • rizike od nepravilnosti ili niske razine uspješnosti u određenom rashodovnom području ili području politike; • potencijal da Sud provedbom revizije stvori dodanu vrijednost; i • politički i javni interes. 24 tematska izvješća sastavljena su 2014.
Our activities 16 The main steps in a selected performance or compliance audit task Audit planning Field work Report drafting Clearance Adoption Publication Determines the utility and feasibility of the audit proposal. 
Naše aktivnosti 16 Glavni koraci u sklopu odabranog zadatka za reviziju uspješnosti ili usklađenosti Planiranje revizije Terenski rad Izrada izvješća Raspravni postupak Usvajanje Objavljivanje Utvrđuju se korisnost i izvedivost predložene revizije.
Defines the scope, objectives, approach, methodology and timetable of the task. 
Određuju se opseg, ciljevi, pristup, metodologija i rokovi zadatka.
Multidisciplinary teams collect evidence on the spot at Commission headquarters and in Member and beneficiary States. 
Višedisciplinarni timovi prikupljaju dokaze na terenu u središnjem uredu Komisije te u državama članicama i korisnicama sredstava.
Clear, structured presentation of main findings and conclusions. 
Jasno i strukturirano izlaganje glavnih nalaza i zaključaka.
Confirmation of facts and findings with the auditees. 
Potvrđivanje činjenica i nalaza s revizijskim subjektima.
Publication of the special report in 23 official languages, with the reply of the auditee. 
Objavljivanje tematskog izvješća na 23 službena jezika s odgovorom revizijskog subjekta.
Brief summaries of the 24 special reports produced by the ECA in 2014 are presented over the next few pages under the related headings of the multiannual financial framework for 2014–20, the multiannual budget of the EU. 
Sažeti opisi 24 tematska izvješća koja je Sud izradio u 2014. godini predstavljeni su na stranicama u nastavku po odgovarajućim naslovima višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. godine, odnosno višegodišnjeg proračuna EU-a.
Our activities 17 Smart and inclusive growth Smart and inclusive growth covers the following two areas. Competitiveness for growth and jobs includes funding for research and innovation; education and training; trans‐European networks in energy, transport and telecommunications; social policy; development of enterpris‐ es; etc. 
Naše aktivnosti 17 Pametan i uključiv rast Pametan i uključiv rast obuhvaća dva područja: Konkurentnost za rast i zapošljavanje obuhvaća financiranje istraživanja i inovacija, obrazovanja i osposobljavanja, transeuropskih mreža za energiju, prijevoz i telekomunikacije, socijalne politike, razvoja poduzeća itd.
The EU expenditure earmarked for competitiveness for growth and jobs for 2014–20 — at current prices — amounts to €142 billion, or 13 % of the total EU budget. 
Rashodi EU-a namijenjeni konkurentnosti za rast i zapošljavanje za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 142 milijarde eura ili 13 % ukupnog proračuna EU-a.
Economic, social and territorial cohesion covers regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening competitiveness of all regions and develop‐ ing cooperation between them. 
Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija obuhvaća regionalnu politiku kojoj je cilj pomoći najmanje razvijenim zemljama i regijama EU-a da uhvate korak s ostalima, i to jačanjem konkurentnosti svih regija i razvojem njihove suradnje.
The EU’s cohesion expenditure planned for 2014–20 — at current prices — is €367 billion, or 34 % of the total EU budget. 
Kohezijski rashodi EU-a planirani za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 367 milijardi eura ili 34 % ukupnog proračuna EU-a.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Effectiveness of EU‐supported public urban transport projects (1/2014) — assessed the implementation and the effectiveness of public urban transport projects co‐financed by EU struc‐ tural funds to find whether they meet user needs and achieve their objectives. 
Tijekom 2014. Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća: • Djelotvornost projekata javnog gradskog prijevoza koje podupire EU (1/2014) – procjenjivalo se provedbu i djelotvornost projekata povezanih s javnim gradskim prijevozom koji su sufinancirani iz strukturnih fondova EU-a kako bi se utvrdilo zadovoljavaju li se potrebe korisnika i ispunjavaju li se ciljevi.
The audit found that two thirds of urban trans‐ port projects co‐financed by EU structural funds were underutilised. 
Revizijom je utvrđeno da su dvije trećine projekata povezanih s javnim gradskim prijevozom koji su sufinancirani iz strukturnih fondova EU-a bile nedovoljno iskorištene.
Weaknesses in project design and inadequate mobility policy were two of the main factors. 
Nedostatci u osmišljavanju projekta i neprikladna politika mobilnosti bili su dva glavna čimbenika.
This underperformance was gen‐ erally not followed up by the promoters or the national authorities. 
Nositelji projekata ili tijela nacionalne vlasti općenito ne poduzimaju daljnje korake u pogledu navedene nedovoljne iskorištenosti.
In general, infrastructure and vehicles for most projects were implemented in accordance with project specifications. 
Općenito gledajući, infrastruktura i vozila u većini su projekata uvedeni u skladu sa specifikacijama projekata.
Signifi‐ cant delays and cost overruns were found but, once completed, almost all the projects audited met users’ needs. 
Utvrđena su znatna kašnjenja i prekoračenja troškova, ali gotovo svi revidirani projekti su po završetku zadovoljavali potrebe korisnika.
European cities need to enhance mobility and to reduce congestion, accidents and pollution through local mobility policies. 
Europski gradovi s pomoću lokalnih politika mobilnosti trebaju poboljšati mobilnost i smanjiti preopterećenost prometnica, nezgode i zagađenje.
The EU allocated €10.7 billion to urban transport for the 2000–06 and 2007–13 periods. 
Za gradski prijevoz tijekom razdoblja od 2000. do 2006. godine i od 2007. do 2013. godine EU je izdvo‐ jio 10,7 milijardi eura.
The projects co‐financed help cities to implement urban transport such as metros, trams and buses. 
Projektima se sufinancirala pomoć gradovima pri uvođenju gradskih prije‐ voznih sredstava kao što su podzemne željeznice, tramvaji i autobusi.
Trams and buses are key methods of urban transport. 
Tramvaji i autobusi ključno su sredstvo gradskog prijevoza.
Our activities 18 • Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results? 
Naše aktivnosti 18 • Je li potpora iz fondova kohezijske politike za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora po‐ stigla dobre rezultate?
(6/2014) — assessed the achievements of the two most important funding sources for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — by examining whether funds had been allocated to well‐prioritised, cost‐ effective and mature renewable energy genera‐ tion projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources. 
(6/2014) – procjenjivalo se rezultate dvaju najvažnijih izvora sredstava za promicanje obnovljive energije, a to su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond (KF), a u tu se svrhu ispitalo jesu li sredstva dodjeljivana projektima za proizvodnju obnovljive energije koji su isplativi, dobro razrađeni i koji imaju jasno utvrđene prioritete i razumne ciljeve, kao i to u kojoj su mjeri tim sredstvima ostvareni dobri rezultati u pogledu doprinosa cilju EU-a za energiju iz obnovljivih izvora do 2020. godine.
The audit found that improvements are needed if EU funding is to make the maximum pos‐ sible contribution to achieving the target. 
Revizijom je utvrđeno da su potrebna određena poboljšanja ako se sredstvima EU-a želi postići najveći mogući doprinos u postizanju tog cilja.
The audited projects delivered outputs as planned and most of them were sufficiently mature and ready for implementation when selected. 
Projektima obuhvaćenim revizijom izlazni proizvodi realizirani su sukladno planu i većina ih je u trenutku odabira bila dostatno razrađena i spremna za provedbu.
There were no significant cost overruns or delays, and the renewable energy generation capacities were installed as planned and operational. 
Nije bilo znatnih prekoračenja troškova ili kašnjenja, a kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora postavljani su i puštani u pogon sukladno planu.
But the energy production results were not always achieved or not properly measured. 
Međutim, rezultati u proizvodnji energije nisu u svim slučajevima ostvareni ili nisu pravilno izmjereni.
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value. 
Ukupna ostvarena vrijednost za uloženi novac bila je ograničena jer prilikom planiranja i provedbe tih projekata isplativost nije bila vodeće načelo te zato što su rashodi imali tek ograničenu dodanu vrijednost EU-a.
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020. Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators? 
Vijeće EU‐a odredilo je obvezujući cilj EU‐a od 20 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije do 2020. godine Za obnovljivu energiju u razdoblju od 2007. do 2013. godine iz EFRR‐a i KF‐a izdvojeno je približno 4,7 milijardi eura. • Je li Europski fond za regionalni razvoj uspješ‐ no podupirao razvoj poduzetničkih inkuba‐ tora?
(7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies. 
(7/2014) – procjenjivalo se jesu li objekti poduzetničkih inkubatora koje je sufinancirao EFRR uspješno podupirali poduzetnike početnike s velikim potencijalom.
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Revizijom je utvrđeno da je EU dao znatan financijski doprinos izgradnji infrastrukture poduzetničkih inkubatora, osobito u državama članicama u kojima je ova vrsta potpore poduzetnicima razmjerno rijetka.
But the performance of audited in‐ cubators was modest. 
Međutim, uspješnost inkubatora obuhvaćenih revizijom bila je na skromnoj razini.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Pružanje usluga inkubacije bilo je poprilično ograničeno zbog financijskih ograničenja i niske razine inkubacijskih aktivnosti.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
To je prvenstveno uzrokovano nedostatkom iskustva u inkubacijskim praksama i nedostatcima u upravljačkim sustavima.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Cilj je poduzetničkih inkubatora podupirati uspješno osnivanje i daljnji razvoj poduzetnika početnika.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Stoga je pružanje potpore malim i srednjim podu‐ zetnicima tijekom godina postalo sve veći politički prioritet.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
Rashodi EU‐a za ovo područje tijekom razdoblja od 2007. do 2013. godine iznosili su 38 milijardi eura.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
Iz EFRR-a je sufinancirana zgrada „Delta” u tehnološkom parku u Wrocławu.
Architect: Anna Kościuk. 
Arhitektica: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Naše aktivnosti 19 • Financira li Europski fond za regionalni raz‐ voj djelotvorno projekte kojima se izravno promiče biološka raznolikost u okviru stra‐ tegije EU‐a za biološku raznolikost do 2020.?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
(12/2014) – ispitivalo se jesu li države članice iskoristile dostupna financijska sredstva EFRR-a za izravno promicanje biološke raznolikosti te se procjenjivalo jesu li sufinancirani projekti djelotvorno zaustavljali gubitak biološke raznolikosti.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Revizijom je utvrđeno da su države članice iskoristile sredstva EFRR-a za takve projekte u manjoj mjeri nego za ostalo područja rashoda EFRR-a.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Ako se s pomoću EFRR-a želi i dalje doprinositi provedbi strategije EU-a za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti do 2020. godine, Komisija bi trebala pružiti državama članicama veću potporu za provedbu posebnih planova zaštite i upravljanja za staništa i vrste.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
Sufinancirani projekti općenito su bili usklađeni s nacionalnim prioritetima i prioritetima EU-a za biološku raznolikost.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Međutim, procjena njihove djelotvornosti dovedena je u pitanje jer većina država članica nije raspolagala ni pokazateljima rezultata ni sustavima za praćenje s pomoću kojih bi se procijenio razvoj staništa i vrsta.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Zaštita biološke raznolikosti jedan je od ključnih prioriteta EU‐a.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Nakon neuspjeha u ostvarenju pret‐ hodnog cilja zaustavljanja gubitka biološke razno‐ likosti u Europi do 2010. godine, Vijeće je podržalo novu strategiju za razdoblje do 2020. godine. Za izravno promicanje biološke raznolikosti i zaštite pri‐ rode u okviru EFRR‐a u programskom razdoblju od 2007. do 2013. godine izdvojeno je 2,8 milijardi eura. • Je li potpora EFRR‐a malim i srednjim poduze‐ ćima u području e‐trgovine bila djelotvorna?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
(20/2014) – procjenjivalo se jesu li operativni programi pružali dobar temelj za učinkovitu potporu mjerama u vezi s e-trgovinom za mala i srednja poduzeća, jesu li upravljačka tijela pravilno odabrala i pratila projekte e-trgovine te jesu li projekti e-trgovine koje je sufinancirao EFRR uspješno provedeni uz ostvarenje mjerljivih koristi.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Revizijom je utvrđeno da je potpora EFRR-a malim i srednjim poduzećima u području e-trgovine (za kupnju i prodaju robe putem interneta) pridonijela povećanju dostupnosti poslovnih usluga na internetu.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Međutim, nedostatci u praćenju onemogućili su procjenu mjere u kojoj je potpora EFRR-a pridonijela ostvarenju ciljeva država članica i EU-a u području informacijske tehnologije.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Nezadovoljavajući postupci odabira kojima su se koristile države članice znače da je za veliki broj projekata neizgledno da će ostvariti vrijednost za uloženi novac.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Voditelji programa bili su usredotočeniji na uporabu novca (izlazne proizvode) nego na ostvarivanje rezultata.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Komisija promiče e‐trgovinu svojom Digitalnom agendom za Europu. Iz EFRR‐a su u razdoblju od 2007. do 2013. godine izdvojene 3 milijarde eura za pomoć malim i srednjim poduzećima da bolje iskori‐ ste informacijske i komunikacijske tehnologije.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
20/2014 „Je li potpora EFRR-a malim i srednjim poduzećima u području e-trgovine bila djelotvorna?” – EUauditorsECA na Youtubeu.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Naše aktivnosti 20 Primjer revizije uspješnosti – Infrastruktura zračnih luka koju je financirao EU: uloženim novcem ostvarena je mala vrijednost (21/2014) Zatvoreni dio terminala prevelikih dimenzija u zračnoj luci Fuerteventura. Zračni promet u Europi već je godinama u porastu te se procjenjuje da će se do 2030. godine gotovo udvostručiti.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Unatoč tome što je cilj politike EU-a o zračnom prometu bio prevladati probleme u vezi s kapacitetom izgradnjom dodatne infrastrukture, boljom uporabom postojećih objekata, optimizacijom usluga u zračnim lukama i integracijom drugih načina prijevoza, Europa neće biti u mogućnosti zadovoljiti veliki dio potražnje zbog manjka uzletno-sletnih staza i zemaljske infrastrukture.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
U Europi postoji više od 500 komercijalnih zračnih luka koje izravno i neizravno zapošljavaju milijun ljudi te, zajedno sa zračnim prijevoznicima, doprinose europskom gospodarstvu s više od 140 milijardi eura.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Infrastrukturni projekti u zračnim lukama važno su područje potrošnje proračunskih sredstava EU-a: EU je za takve projekte tijekom programskih razdoblja od 2000. do 2013. godine izdvojio oko 4,5 milijardi eura, od čega je više od 2,8 milijardi eura došlo iz fondova kohezijske politike.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
Sud je obavio reviziju uspješnosti ove potpore kako bi ispitao je li postojala dokazana potreba za ulaganjima, jesu li građevinski pothvati bili dovršeni na vrijeme i u okviru proračuna te je li novoizgrađena (ili nadograđena) infrastruktura u potpunosti iskorištena.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Procijenili smo i jesu li ulaganja dovela do povećanja broja putnika i poboljšanja usluga za korisnike te jesu li financirane zračne luke financijski održive.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Naši su revizori radili na ovoj reviziji između svibnja 2013. i listopada 2014. godine i usredotočili su se na 20 zračnih luka koje je EU financirao u Estoniji, Grčkoj, Italiji, Poljskoj i Španjolskoj.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Te su zračne luke u razdoblju od 2000. do 2013. godine primile više od 600 milijuna eura sredstava EU-a.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
Revizorski tim pregledao je relevantne zakonske akte, dokumente s planovima za zračni prijevoz u navedenih pet država članica i publikacije glavnih strukovnih udruženja.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Najvažnije od svega, posjetili su tih 20 zračnih luka radi procjene izlaznih proizvoda, uporabe, rezultata i učinaka sredstava EU-a i financijskog stanja zračnih luka i radi prikupljanja dokaza o navedenome.