natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, they were not always well coordinated with budget support programmes, and results were not always sustainable. 
Međutim, u nekim slučajevima nisu bili dovoljno usklađeni s programima proračunske potpore te rezultati nisu uvijek bili održivi.
EN 2016 Special Report NO 14 EU policy initiatives and financial support for Roma integration: significant progress made over the last decade, but additional efforts needed on the ground EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Političke inicijative i financijska potpora EU-a za integraciju Roma: tijekom posljednjeg desetljeća postignut je znatan napredak, ali potrebni su dodatni napori na terenu EUROPSKI REVIZORSKI SUD
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-5306-4 PDF ISBN 978-92-872-5294-4 EPUB ISBN 978-92-872-5326-2 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/883533 doi:10.2865/587789 doi:10.2865/5721 QJ-AB-16-018-EN-C QJ-AB-16-018-EN-N QJ-AB-16-018-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016. Print ISBN 978-92-872-5328-6 ISSN 2315-0548 PDF ISBN 978-92-872-5305-7 ISSN 2315-2230 EPUB ISBN 978-92-872-5352-1 ISSN 2315-2230 © Europska unija, 2016.
EN 2016 Special Report NO 14 EU policy initiatives and financial support for Roma integration: significant progress made over the last decade, but additional efforts needed on the ground (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
Političke inicijative i financijska potpora EU-a za integraciju Roma: tijekom posljednjeg desetljeća postignut je znatan napredak, ali potrebni su dodatni napori na terenu (u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
The audit was led by the Reporting Member Henri Grethen, supported by Marc Hostert, Head of private office; the core audit team consisted of Emmanuel Rauch, Principal Manager, Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm and Zhivka Kalaydzhieva, Auditors. 
Reviziju je kao član izvjestitelj predvodio Henri Grethen, a potporu mu je pružao voditelj njegova ureda Marc Hostert. Osnovni revizorski tim činili su glavni rukovoditelj Emmanuel Rauch te revizori Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm i Živka Kalajdžieva.
Language support was provided by Richard Moore. 
Jezičnu podršku pružio je Richard Moore.
Contents 03 Paragraph Glossary Executive summary Introduction The Roma population Legal and policy framework How does the EU provide financial support to Roma integration measures? 
84. – 94. Pojmovnik Sažetak Uvod Romsko stanovništvo Pravni i politički okvir Na koji način EU pruža financijsku potporu mjerama integracije Roma?
Contents 04 95 – 120 96 – 100 101–102 103–115 Most projects were carried out as planned, but ‘best practice’ criteria contributing to successful Roma inclusion were not always applied and monitoring project performance was difficult All projects examined were in line with OP objectives, but selection procedures did not specifically aim to select Roma inclusion-related projects Projectsweregenerallycarriedoutaccordingtoplan IndicationthatbetterconsiderationofRoma-specificcriteria,suchasthecommonbasicprinciples(CBPs)on Roma inclusion, contributed positively to project performance Assessingtheresultsforthe2007-2013periodwasmademoredifficultbydifficultiesingathering information about Roma people 116–120 121–133 Conclusionsandrecommendations Annex I Annex II Annex III — Operational programmes examined — Governance bodies of the Structural Funds in the visited Member States — Common basic principles (CBPs) on Roma inclusion Reply of the Commission 
116. – 120. 121. – 133. Većina projekata provedena je prema planu, ali kriteriji „najbolje prakse” za doprinos uspješnom uključivanju Roma nisu primijenjeni u svim slučajevima te je praćenje uspješnosti projekta bilo otežano Svi ispitani projekti bili su usklađeni s ciljevima operativnih programa, ali postupci odabira nisu bili posebno usmjereni na odabir projekata povezanih s uključivanjem Roma Projekti su općenito provedeni u skladu s planom Naznake da je bolje uzimanje u obzir kriterija koji se odnose posebno na Rome, kao što su zajednička temeljna načela o uključivanju Roma, pozitivno doprinijelo uspješnosti programa Procjena rezultata za razdoblje 2007. – 2013. dodatno je otežana poteškoćama u prikupljanju informacija o Romima Zaključci i preporuke Prilog I. — Prilog II. — Prilog III. — Ispitani operativni programi Upravljačka tijela strukturnih fondova u posjećenim državama članicama Zajednička temeljna načela o uključivanju Roma Odgovori Komisije
Discrimination: Directive No 2000/43 defines two types of discrimination: ο Direct discrimination occurs where one person is treated less favourably than another is, has been or would be treated in a comparable situation on grounds of racial or ethnic origin. ο Indirect discrimination occurs where an apparently neutral provision, criterion or practice would put persons of a racial or ethnic origin at a particular disadvantage compared with other persons, unless that provision, criterion or practice is objectively justified by a legitimate aim and the means of achieving that aim are appropriate and necessary. 
2000/43 definirane su dvije vrste diskriminacije: ο Izravna diskriminacija postoji ako se prema nekoj osobi zbog njezina rasnog ili etničkog podrijetla postupa, ako se postupalo ili bi se postupalo nepovoljnije nego prema nekoj drugoj osobi u usporedivoj situaciji. ο Neizravna diskriminacija postoji ako bi naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa doveli osobe određenog rasnog ili etničkog podrijetla u posebno nepovoljan položaj u usporedbi s drugim osobama, osim ako se takva odredba, kriterij ili praksa objektivno mogu opravdati zakonitim ciljem, a sredstva za njegovo postizanje prikladna su i potrebna.
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund (ERDF) aims at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances through financial support for the creation of infrastructure and productive job‐creating investment, mainly for businesses. 
Europski fond za regionalni razvoj (EFRR): Cilj je Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju unutar Europske unije umanjivanjem glavnih razlika među regijama s pomoću financijske potpore za izgradnju infrastrukture i ulaganja u proizvodnju kojima se otvaraju radna mjesta, namijenjene prvenstveno poslovnim subjektima.
European Social Fund (ESF): The European Social Fund (ESF) aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities (mainly through training measures), encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Europski socijalni fond (ESF): Cilj je Europskog socijalnog fonda (ESF) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju u Europskoj uniji povećavanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja) te poticanjem visoke razine zaposlenosti i otvaranja novih i boljih radnih mjesta.
European Structural and Investment Funds (ESIF): The European Structural and Investment Funds (ESIF) are the Union’s means of reducing disparities between the levels of development of its various regions, and of helping less developed regions to catch up. 
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF): Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) sredstvo su kojim Europska unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti svojih različitih regija te doprinijeti razvoju onih koje su slabije razvijene.
Based on Article 174 TFEU, they contribute to the goal of strengthening economic, social and territorial cohesion. 
Na temelju članka 174. UFEU-a tim se fondovima doprinosi cilju jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije.
Ex ante conditionalities (EAC): Ex ante conditionalities (EAC) are criteria established in partnership agreements, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of Union support covered by those agreements. 
Ex ante uvjeti: Ex ante uvjeti kriteriji su koji su utvrđeni u sporazumima o partnerstvu i koji se smatraju preduvjetima potrebnima za djelotvornu i učinkovitu uporabu potpore Unije obuhvaćene tim sporazumima.
When preparing ERDF, Cohesion Fund and ESF OPs under the 2014‐2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Prilikom pripreme operativnih programa EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a u okviru programskog razdoblja 2014. – 2020. države članice moraju procijeniti jesu li ti uvjeti ispunjeni.
Institutional discrimination: Discrimination that has become ingrained in organisational structures and procedures. 
Institucionalna diskriminacija: Diskriminacija koja je postala dijelom organizacijskih struktura i postupaka.
National Roma contact point (NRCP): The national Roma contact point (NRCP) is a national authority whose role is to coordinate the development and implementation of the national Roma integration strategy/set of integrated policy measures. 
Nacionalna kontaktna točka za Rome: Nacionalna kontaktna točka za Rome nacionalno je tijelo čija je uloga koordinirati izradu i provedbu nacionalne strategije za integraciju Roma/skupa integriranih političkih mjera.
National Roma integration strategy (NRIS): Each Member State with a Roma population was asked by the Commission to prepare a national Roma integration strategy (NRIS) covering the period 2011‐2020 or, if a strategy already existed, to adapt it to meet the EU’s Roma integration goals, with targeted actions and sufficient funding (national, EU and other) to deliver them. 
Nacionalna strategija za integraciju Roma: Komisija je od svake države članice na čijem području živi romsko stanovništvo zatražila da pripremi nacionalnu strategiju za integraciju Roma kojom se obuhvaća razdoblje 2011. – 2020. ili, ako je takva strategija već postojala, da je prilagodi ciljevima EU-a za integraciju Roma, uz ciljane aktivnosti i dovoljna sredstva (nacionalna, europska i ostala) za njihovu provedbu.
These strategies should also propose solutions to address the current barriers to a more effective use of EU funds and lay the foundations of a robust monitoring mechanism to ensure concrete results for Roma. 
U tim je strategijama također potrebno predložiti rješenja za uklanjanje postojećih prepreka za djelotvorniju uporabu fondova EU-a i postaviti temelje pouzdanog mehanizma praćenja kako bi se zajamčili konkretni rezultati za Rome.
Some Member States do not have a NRIS as such, but have a ‘set of integrated measures’ instead. 
Neke države članice nemaju nacionalnu strategiju za integraciju Roma, nego „skup integriranih mjera”.
Non-governmental organisation (NGO): The term non‐governmental organisation (NGO) is used to refer to a range of different organisations that typically share the following characteristics: ο They are not created to generate profit. 
Pojmovnik 06 Nevladina organizacija: Pojam „nevladina organizacija” odnosi se na niz različitih organizacija koje u pravilu imaju sljedeća zajednička obilježja: ο Nisu uspostavljene s ciljem ostvarivanja dobiti.
Although they may have paid employees and engage in revenue‐generating activities, they do not distribute profits to members. ο They are voluntary citizens’ groups. ο They must have some degree of formal or institutional existence (e.g. statutes or other governing document setting out their mission, objectives and scope) as they are accountable to their members and donors. ο They are independent, in particular of government, public authorities, political parties and commercial organisations. 
Iako mogu imati plaćene zaposlenike i baviti se aktivnostima kojima se ostvaruju prihodi, ne raspodjeljuju dobit svojim članovima. ο Čine ih skupine građana koji u njima sudjeluju dobrovoljno. ο Moraju imati određen službeni ili institucionalni temelj (npr. statut ili drugi dokument kojim su uređene, u kojem se utvrđuje njihova misija, ciljevi i područje djelovanja) budući da snose odgovornost prema svojim članovima i donatorima. ο Neovisne su, posebno o vladi, javnim tijelima, političkim strankama i komercijalnim udrugama.
Operational programme (OP): An operational programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the EU funding (EU and national public and private co‐financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Operativni program (OP): Operativnim programom (OP) određuju se prioriteti i posebni ciljevi pojedine države članice te način na koji će se sredstva EU-a (sufinanciranje EU-a te nacionalno javno i privatno sufinanciranje) upotrijebiti za financiranje projekata tijekom određenog razdoblja (obično sedam godina).
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis. 
Tim se projektima mora doprinijeti postizanju određenog niza ciljeva utvrđenih na razini prioritetne osi operativnog programa.
OPs exist for each of the funds in the Cohesion area (i.e. ERDF, Cohesion Fund and ESF). 
Operativni programi postoje za svaki od fondova u području kohezije (tj. EFRR, Kohezijski fond i ESF).
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
Država članica priprema operativni program te ga Komisija mora odobriti prije nego što se mogu izvršiti bilo kakva plaćanja iz proračuna EU-a.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Izmjene operativnih programa u razdoblju koje obuhvaćaju moguće su samo uz pristanak obiju strana.
Output: That which is produced or accomplished with the resources allocated to an intervention (e.g. grants distributed to farmers, training courses delivered to unemployed people, a road built in a developing country). 
Ostvarenje: Ono što je proizvedeno ili ostvareno resursima dodijeljenima za određenu intervenciju (npr. bespovratna sredstva dodijeljena poljoprivrednicima, tečajevi osposobljavanja koji su održani za nezaposlene, izgrađene ceste u zemlji u razvoju).
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of their participation in an intervention (e.g. improved accessibility to an area due to the construction of a road, trainees who have found a job). 
Rezultat: Neposredne promjene koje nastaju za izravne korisnike na kraju njihova sudjelovanja u određenoj intervenciji (npr. bolji pristup određenom području zahvaljujući izgradnji ceste, zapošljavanje sudionika tečaja).
Glossary 07 Segregation/desegregation ο Segregation is caused by a number of factors, including discriminatory actions, economic and demographic mechanisms. 
Pojmovnik 07 Segregacija/desegregacija: ο Segregaciju uzrokuje niz čimbenika uključujući diskriminirajuće radnje te gospodarske i demografske mehanizme.
It is characterised by the physical and social separation of members of a marginalised group from members of non‐marginalised groups and unequal access to mainstream, inclusive and high‐quality services. ο Desegregation means action to eliminate segregation. 
Segregaciju obilježavaju fizičko i društveno razdvajanje članova marginalizirane skupine od članova nemarginalizirane skupine te nejednakosti u pristupu osnovnim, uključivim i visokokvalitetnim uslugama. ο Desegregacija označava djelovanje kojim se nastoji ukloniti segregacija.
Desegregation measures should establish the conditions for equal access to high‐quality services, including education, housing, labour market, health and any other relevant field. 
Mjerama desegregacije trebali bi se uspostaviti uvjeti za jednak pristup visokokvalitetnim uslugama, uključujući obrazovanje, stambeno zbrinjavanje, tržište rada, zdravstvo i sva ostala relevantna područja.
Social inclusion: The process of improving the terms for individuals and groups to take part in society. 
Socijalno uključivanje: Proces poboljšanja uvjeta pod kojima pojedinci i skupine sudjeluju u društvu.
Social inclusion aims to empower poor and marginalised people to take advantage of burgeoning global opportunities. 
Svrha je socijalnog uključivanja osnažiti siromašne i marginalizirane pojedince kako bi mogli iskoristiti nove globalne mogućnosti.
It ensures that people have a voice in decisions which affect their lives and that they enjoy equal access to markets, services and political, social and physical spaces. 
Tim se procesom vodi računa o tome da građani mogu sudjelovati u donošenju odluka koje utječu na njihove živote te da uživaju jednake mogućnosti pristupa tržištima, uslugama te političkom, društvenom i fizičkom prostoru.
Executive summary 08 IThe Roma people of Europe have been subject to discrimination since their arrival on the territory of today’s Euro‐ pean Union many centuries ago. 
Sažetak 08 IRomsko stanovništvo u Europi izloženo je diskriminaciji otkako je prije mnogo stoljeća pristiglo na teritorij današnje Europske unije.
Today, the Roma population is the largest ethnic minority in the EU, at an estimated 6.2 million, and is mostly marginalised. 
S procijenjenih 6,2 milijuna stanovnika, danas je romsko stanovništvo najveća etnička manjina u EU-u, no većinom je marginalizirano.
In the Member States where the concentration of Roma population is high‐ est, Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants. 
U državama članicama u kojima je koncentracija romskog stanovništva najveća Romi čine od 15 % do 20 % učenika i novih sudionika na tržištu rada.
II The greater part of EU financial support for social inclusion measures in general, including measures promoting Roma inclusion, is provided through the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF). 
II Najveći dio financijske potpore EU-a za opće mjere socijalnog uključivanja, uključujući mjere kojima se promiče uključivanje Roma, pruža se iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF).
The amount channelled specifically to Roma integration initiatives is not recorded. 
Nije zabilježen iznos sredstava koja su usmjerena posebno na inicijative za integraciju Roma.
However, Mem‐ ber States’ planning documents suggest that around 1.5 billion euros has been earmarked for the socioeconomic integration of marginalised communities such as Roma during the 2014‐2020 programme period. 
Međutim, iz planskih dokumenata država članica može se izvesti podatak da je u programskom razdoblju 2014. – 2020. izdvojeno otprilike 1,5 milijardi eura za socioekonomsku integraciju marginaliziranih zajednica kao što su Romi.
Similar indicative figures are not available for 2007‐2013. 
Za razdoblje 2007. – 2013. nisu dostupne slične indikativne vrijednosti.
III In our audit, we assessed whether the EU policy initiatives and financial support through the ERDF and ESF had contributed effectively to Roma integration. 
III U okviru revizije procijenili smo jesu li političke inicijative i financijska potpora EU-a iz EFRR-a i ESF-a djelotvorno doprinijele integraciji Roma.
In particular, we examined whether: ‐ the EU and national Roma strategies facilitated the effective use of the ERDF and ESF for Roma inclusion meas‐ ures in each programme period; ‐ the ERDF and ESF framework for each programme period was designed so as to allow effective support Roma integration measures; and ‐ projects implemented under the ERDF and the ESF during the 2007‐2013 programme period contributed effec‐ tively to Roma integration. 
Posebno smo ispitali sljedeće: – jesu li strategije EU-a i nacionalne strategije za Rome omogućile djelotvornu uporabu sredstava EFRR-a i ESF-a za mjere uključivanja Roma u svakom programskom razdoblju, – je li okvir EFRR-a i ESF-a za svako programsko razdoblje osmišljen na način da se njime omogućuje djelotvorna potpora mjerama integracije Roma, te – jesu li projekti provedeni u okviru EFRR-a i ESF-a tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. djelotvorno doprinijeli integraciji Roma.
The audit work was carried out at the Commission and in four Member States (Bulgaria, Spain, Hungary and Roma‐ nia), and covered the period from 2007 to 2015. 
Revizija je provedena u prostorijama Komisije i u četirima državama članicama (Bugarska, Španjolska, Mađarska i Rumunjska) te je njome obuhvaćeno razdoblje 2007. – 2015.
Executive summary 09 IV We found that the Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration, and that all the Member States visited had developed a national Roma integration strategy (NRIS) by 2012, but that this had come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF operational programmes (OPs) and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period. 
Sažetak 09 IV Utvrdili smo da je Komisija postigla znatan napredak u osmišljavanju političkih inicijativa EU-a kojima se promiče integracija Roma te da su sve posjećene države članice do 2012. godine izradile nacionalne strategije za integraciju Roma, ali i da su strategije donesene prekasno da bi imale učinak na izradu operativnih programa (OP) EFRR-a i ESF-a i odabir projekata tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013.
A number of shortcomings remain as regards these NRISs. 
Kad je riječ o tim nacionalnim strategijama za integraciju Roma, i dalje postoji niz nedostataka.
First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion. 
Prvo, u nacionalnim strategijama nije naznačeno koji je iznos financijskih sredstava potreban za provedbu predloženih mjera uključivanja Roma.
They also do not state the amount of money available for such meas‐ ures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
Osim toga, u njima nije naveden iznos dostupan za takve mjere u okviru državnih proračuna, kao ni iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru EFRR-a i ESF-a.
Second, anti‐discrimination and anti‐gypsyism have not been given enough attention. 
Drugo, nije posvećena dovoljna pozornost suzbijanju diskriminacije i netrpeljivosti prema Romima.
Third, the need for active participation by civil society organisations, in particular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted. 
Treće, u odabranim državama članicama tijekom izrade nacionalnih strategija za integraciju Roma nije uvijek uzeta u obzir potreba za aktivnim sudjelovanjem organizacija civilnog društva, posebice predstavnika same romske zajednice.
Finally, the role of national Roma contact points (NRCP) set up to coordinate the development and implementation of the NRISs has sometimes been undermined by a mis‐ match of resources and responsibilities. 
Konačno, uloga nacionalnih kontaktnih točaka za Rome koje su uspostavljene kako bi koordinirale izradu i provedbu nacionalnih strategija za integraciju Roma katkad je otežana neusklađenošću resursa s odgovornostima.
VIn relation to the 2014‐2020 period, a number of improvements are noted: for example, Roma integration is explic‐ itly referred to in the European structural and investment funds (ESIF) regulation and specific funding priority has been introduced. 
VKad je riječ o razdoblju 2014. – 2020., zabilježen je niz poboljšanja: na primjer, u Uredbi o europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) izričito se upućuje na integraciju Roma te je uveden poseban prioritet u pogledu financiranja.
Moreover, Member States with country‐specific recommendations (CSRs) related to Roma integra‐ tion are obliged to devote funds to promoting it. 
Povrh toga, države članice za koje su iznesene preporuke za pojedinu zemlju u vezi s integracijom Roma obvezne su uložiti sredstva u promicanje takve integracije.
We consider, however, that additional efforts are required at both Commission and Member State level to make sure that these changes will result in projects better contributing to Roma integration on the ground. 
Međutim, smatramo da su potrebni dodatni napori na razini Komisije i država članica kako bi se zajamčilo da će te promjene dovesti do projekata kojima se bolje doprinosi integraciji Roma na terenu.