natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored. 
Preporučujemo da se isprave precijenjeni iznosi, da se sastave akcijski planovi za područja koja zaostaju te da se prate stvarna potrošnja i rezultati.
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action. 
Naposljetku, preporučujemo istraživanje svih potencijalnih prilika radi ostvarivanja daljnjeg stvarnog pomaka u okviru klimatskih aktivnosti.
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Uvod 09 01 Klimatske promjene najveći su izazov s kojim se bore Europska unija (EU) i svjetske vlade.
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere. 
Zemljina klima mijenja se zbog visoke koncentracije određenih plinova, odnosno stakleničkih plinova, u atmosferi.
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1. 
Ti plinovi djeluju poput pokrivača koji zadržava toplinu zagrijavajući pritom površinu Zemlje, i taj proces naziva se „sta-klenički učinak”1.
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU. 
EU je odgovoran za oko 9 % stakleničkih plinova proizvedenih u svijetu 2012. godine.
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation. 
Dva oblika mjera u okviru klimatskih aktivnosti: ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba na njih 02 Postoje dvije politike odgovora na klimatske promjene koje se međusobno nadopunjavaju: ublažavanje i prilagodba.
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Ublažavanjem klimatskih promjena nastoji se ukloniti uzroke klimatskih promjena smanjivanjem ili ograničavanjem emisija stakleničkih plinova, prije svega smanjivanjem potrošnje energije, unapređenjem energetske učinkovitosti, povećanjem udjela energije proizvedene iz obnovljivih izvora.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Osim toga, u okviru tog pristupa ulažu se napori u zaštitu i poboljšanje sredstava vezivanja stakleničkih plinova2 te u unapređenje šumarstva i poljoprivredne prakse kako bi se sačuvao i vezao ugljik u tlu i šumama.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Važnost mjere ublažavanja klimatskih promjena prikazana je na slici 1. u nastavku.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
Na njoj su prikazane predviđene promjene površinske temperature u 21. stoljeću u odnosu na prosječne temperature krajem 20. stoljeća ako emisije ugljika ostanu nepromijenjene3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Drugim pristupom, prilagodbom klimatskim promjenama, nastoji se predvi-đati nepovoljne, i ako postoje, pozitivne učinke klimatskih promjena koje će se dogoditi te poduzimati odgovarajuće mjere za sprječavanje potencijalne štete ili njezino svođenje na najmanju moguću mjeru.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Unatoč provedbi mjera ublažavanja posljedica klimatskih promjena, Zemljina temperatura nastavit će rasti barem do 2040. godine, neovisno o emisijama stakleničkih plinova4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
To znači da će mjere prilagodbe biti potrebne čak i u najboljem mogućem slučaju.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Vidi IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], „Climate Change 2014: Synthesis Report”.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change„ (Klimatske promjene; objedinjeno izvješće.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Vezivanje je postupak hvatanja i dugoročnog skladištenja stakleničkih plinova.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 Polazište tog scenarija pretpostavka je da budući trend razvoja ostane jednak prošlome i da se postojeće mjere ne mijenjaju.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Vidi http:// www.ipcc.ch/ipccreports/tar/ wg3/index.php?idp=286 4 Sedmi program djelovanja za okoliš (Odluka br. 1386/2013/ EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013.) i IPCC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Uvod 10 Predviđene promjene površinske temperature u EU-u za razdoblje 2071. – 2100. Slika 1. 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Na slici su prikazane predviđene promjene godišnje srednje temperature za razdoblje 2071. – 2100. u usporedbi s razdobljem 1971. – 2000. (bez promjena u emisijama ugljika).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
Predviđene promjene temelje se na prosjeku skupa više modela koristeći se scenarijem visokih emisija koje je utvrdilo Međuvladino tijelo za klimatske promjene.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Izvor: Europska agencija za okoliš. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. 
Uvod 11 05 Mjere prilagodbe ovise o učincima klimatskih promjena.
Such impacts vary significantly according to geography. 
Učinci se bitno razlikuju prema zemljopisnom položaju.
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
To su, primjerice, poplave, porast razine mora, suša i dezertifikacija i gubitak bioraznolikosti (vidi sliku 2.).
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Uvod 12 06 Međunarodni sporazum o klimatskim promjenama donesen u Parizu krajem 2015. prvi je obvezujući sporazum s pomoću kojeg se nastoji boriti protiv klimatskih promjena5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Njime se utvrđuje okvir za transparentnost u procesu praćenja napretka zemalja prema postizanju njihovih pojedinačnih ciljeva smanjenja stakleničkih plinova6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 Prije nego što je Pariški sporazum donesen, EU je već odlučio smanjiti svoje emisije za najmanje 20 % do 2020. godine u usporedbi sa stopama iz 1990. i za 40 % do 2030.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
Postavio je i dugoročan cilj za 2050. (vidi okvir 1.).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
Prema posljednjim procjenama7 ukupne emisije stakleničkih plinova EU-a 2014. godine bile su za približno 24 % ispod razina iz 1990., no to je djelomice rezultat učinka gospodarske krize.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
Predanost EU-a da potroši 20 % svojeg proračuna na klimatske aktivnosti 08 Kao odgovor na velike potrebe za ulaganjima u području borbe protiv klimatskih promjena, EU je prihvatio da najmanje 20 % svojeg proračuna za razdoblje 2014. – 2020., tj. svaki peti euro, potroši na klimatske aktivnosti8.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
EU je taj cilj odredio u okviru svoje vodeće uloge u području klimatskih aktivnosti, a Komisija ga smatra neophodnim za uspjeh Međunarodnog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. godine9.
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Prema našim procjenama, ta ciljna vrijednost odgovara obvezi od približno 212 milijardi eura10.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
Komisija ističe da bi se s pomoću tih sredstava utrostručio procijenjeni indikativni udio od 6 % do 7 % rashoda koji se odnose na klimatske aktivnosti u proračunu EU-a za razdoblje 2007. – 2013.11 09 Komisija je odlučila ugraditi, tj. „uključiti” klimatske aktivnosti u sva područja politika, uključujući različite instrumente EU-a za financiranje.
This included setting a target to spend one euro in every five on climate-related action for the EU’s 2014-2020 multiannual financial framework12. This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
To uključuje utvrđivanje potrošnje svakog petog eura na klimatske aktivnosti kao ciljne vrijednosti u višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje 2014. – 2020.12 To znači da se, umjesto izradom jednog posebnog instrumenta za financiranje, ciljevi povezani s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama trebaju postići uključivanjem povezanih pitanja u područja politika i odgovarajuće fondove iz proračuna EU-a.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
To bi se moglo postići većom potrošnjom na postojeće programe povezane s klimatskim aktivnostima ili njihovom prilagodbom, ili izradom novih programa i stavki kao što su kriteriji odabira kojima se bolje djeluje na pitanja povezana s klimatskim aktivnostima.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 Pariški sporazum stupit će na snagu tridesetog dana od dana na koji najmanje 55 stranaka Konvencije, koje ukupno odgovaraju za najmanje 55 % procijenjenih ukupnih svjetskih emisija stakleničkih plinova, polože svoje instrumente ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupa depozitaru.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
Uvjeti su ispunjeni 5. listopada 2016. kada je EU položio svoju obavijest o ratifikaciji.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
Ugovor stupa na snagu 4. studenoga 2016.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
Sporazum je do 17. listopada 2016. ratificirala 81 od 197 stranaka Konvencije (http://unfccc.int/ paris_agreement/items/9444. php).
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final od 29. lipnja 2011., „A Budget for Europe 2020, Part II”, (Proračun za strategiju Europa 2020. – dio II.), str.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 COM(2013) 167 final od 26. ožujka 2013., „The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020” (Međunarodni sporazum o klimatskim promjenama: oblikovanje međunarodne klimatske politike nakon 2020. godine).
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 Procijenjenih 20 % od 1062,6 milijardi eura, što odgovara ukupnim obvezama pri tekućim cijenama višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 
11 Vidi Godišnje izvješće o radu Glavne uprave za klimatsku politiku za 2014. godinu, str.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 U ciljnu vrijednost nisu uključena područja izvan proračuna EU-a, primjerice, poslovi pozajmljivanja Europske investicijske banke.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Europska investicijska banka postavila je cilj da će najmanje 25 % svojeg ukupnog pozajmljivanja te 35 % udjela svojih ulaganja u zemljama u razvoju namijeniti klimatskim aktivnostima.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Uvod 13 Ciljne vrijednosti EU-a u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ο Do 2020. godine13: – smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 % (u odnosu na razine iz 1990. godine ) – udio od 20 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije – povećanje energetske učinkovitosti za 20 %. ο Do 2030. godine14: – smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u odnosu na razine iz 1990. godine ) – udio od najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije – indikativni cilj za unapređenje energetske učinkovitosti za najmanje 27 % u usporedbi s predviđanjima buduće potrošnje energije15. ο EU namjerava do 2050.16 smanjiti svoje emisije stakleničkih plinova za 80 – 95 % u odnosu na 1990. godinu uzimajući u obzir sve glavne sektore.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 COM(2008) 30 final od 23. siječnja 2008., „20 20 by 2020 – Europe’s climate change opportunity” (Dvostruka 20-ica do 2020. godine – prilika za klimatske promjene u Europi) (klimatski i energetski paket za razdoblje do 2020.).
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 COM(2014) 15 final od 22. siječnja 2014., „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.”
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 Cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2030. revidirat će se 2020. godine u odnosu na ciljnu vrijednost od 30 %.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 COM(2011) 112 final, 8. ožujka 2011., „A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050” (Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskim udjelom ugljika do 2050.).
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Pristup koji je predložila Komisija Europsko vijeće poduprlo je u veljači 2013., a Europski parlament je to učinio u ožujku 2013. godine.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Uloge i odgovornosti u uključivanju klimatskih aktivnosti 10 Svaka glavna uprava Komisije samostalno je odgovorna za uključivanje klimatskih aktivnosti u svoje pojedinačne programe potrošnje te za njihovu provedbu, po potrebi u suradnji s državama članicama.
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. 
11 Glavna uprava za klimatsku politiku pruža znanje i smjernice o klimatskim aktivnostima ostalim glavnim upravama EU-a.
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
Uvod 14 12 Glavna uprava za proračun koordinira radom na pripremama za dodjelu sredstava za klimatske aktivnosti u proračune te prikuplja i objavljuje povezane informacije.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
Glavno tajništvo Komisije ima koordinacijsku ulogu, jamčenjem opće usklađenosti mjera EU-a, u što spada i uključivanje politika.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 Detaljne odgovornosti Komisije i država članica razlikuju se ovisno o tome je li područje politike pod podijeljenim upravljanjem17 ili njime izravno upravlja Komisija.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
U okviru izravnog upravljanja, Komisija samostalno upravlja programima, uključujući većinu programa Obzor 2020.18 i programa LIFE19.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 U okviru podijeljenog upravljanja Komisija ocjenjuje i raspravlja o ciljevima, mjerama i odabiru pokazatelja te odobrava dokumente za izradu programa koje pripremaju i dostavljaju države članice.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
Države članice odgovorne su za izradu, provedbu i praćenje mjera uključenih u programe.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
U programe europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) uključen je indikativan iznos potpore predviđen za postizanje ciljne vrijednosti u okviru borbe protiv klimatskih promjena, a za izravna plaćanja za poljoprivredu Komisija izračunava taj iznos u okviru izravnog upravljanja.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
Sažeti prikaz uključivanja klimatskih aktivnosti u politike 17 Područja pod podijeljenim upravljanjem prije svega uključuju europske strukturne i investicijske fondove te izravna plaćanja zajedničke poljoprivredne politike.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
18 Glavna uprava za istraživanje i inovacije upravlja istraživačkim programom Obzor 2020.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
Komisija izravno upravlja s otprilike 25 % proračuna programa Obzor 2020., a provedbena tijela upravljaju sa 75 %.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
19 Glavna uprava za okoliš upravlja programom potrošnje LIFE (za potprogram za okoliš) zajedno s Glavnom upravom za klimatsku politiku (potprogram za klimatsku politiku), iako su zadatci izvršenja za upravljanje projektima delegirani agenciji. ο Klimatske aktivnosti podrazumijevaju mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova (ublažavanje klimatskih promjena) i mjere prilagodbe učincima globalnog zatopljenja (prilagodba klimatskim promjenama).