natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sensitive permanent grassland has the primary purpose of protecting areas of valuable biodiversity (in addition to the overall carbon sequestration objective); (c) Farmers with more than 15 hectares of arable land must devote an equivalent of 5 % of that land to ecological focus areas (EFAs). 
Zaštitom ekološki osjetljivih trajnih travnjaka prije svega se nastoji zaštiti područja s dragocjenom biološkom raznolikošću (uz opći cilj skladištenja ugljika). (c) Poljoprivrednici s više od 15 hektara obradivog zemljišta moraju odrediti površinu koja odgovara udjelu od 5 % površine tog zemljišta kao ekološki značajnu površinu (EZP).
EU legislation provides for 19 distinct EFA types with which farmers can meet this obligation, including land lying fallow, catch crops, nitrogen-fixing crops and several types of landscape features). 
Zakonodavstvom EU-a predviđeno je 19 različitih vrsta ekološki značajnih površina kojima poljoprivrednici mogu ispuniti tu obvezu, uključujući zemljišta na ugaru, postrne usjeve, usjeve s fiksacijom dušika i niz vrsta obilježja krajolika.
However, individual Member States may decide to offer their farmers fewer EFA options. 
Međutim, države članice mogu odlučiti da će svojim poljoprivrednicima ponuditi manji broj mogućih ekološki značajnih površina.
The main objective defined for EFAs is to safeguard and improve biodiversity8. 
Kao glavni cilj ekološki značajnih površina utvrđeni su zaštita i poboljšanje biološke raznolikosti8.
Apart from greening, the CAP has two other important instruments for pursuing environmental and climate objectives: (a) Cross-compliance is a mechanism linking most CAP payments to a set of basic standards to ensure the good agricultural and environmental condition of land (GAECs) and certain obligations, known as statutory management requirements (SMRs). 
U okviru ZPP-a uz ekologizaciju postoje i dva druga važna instrumenta za ostvarivanje ciljeva u području okoliša i klime: (a) Višestruka sukladnost mehanizam je kojim se većina plaćanja u okviru ZPP-a povezuje sa skupom osnovnih standarda čiji je cilj zajamčiti dobro poljoprivredno i okolišno stanje zemljišta (GAEC) i određenim obvezama koje su poznate kao propisani zahtjevi o upravljanju (SMR).
SMRs are defined in the respective EU legislation on the environment, climate change, public, animal and plant health, and animal welfare. 
Propisani zahtjevi o upravljanju utvrđeni su u odgovarajućem zakonodavstvu EU-a o okolišu, klimatskim promjenama, javnom zdravlju, zdravlju životinja i bilja te dobrobiti životinja.
Farmers who do not meet these standards and requirements risk incurring a penalty reducing all their direct payments, usually by 1 % to 5 %; (b) Environmental measures under rural development (CAP’s Pillar II) – such as the agri-environment-climate measure – are like the green payment in that they reward farmers for certain practices that benefit the environment and climate. 
1307/2013. (b) Mjere za okoliš u okviru ruralnog razvoja (drugi stup ZPP-a), primjerice mjera za poljoprivredu, okoliš i klimu, slične su plaćanju za ekologizaciju u smislu da se njima nagrađuju poljoprivrednici koji primjenjuju određene prakse korisne za okoliš i klimu.
Unlike greening, however, these measures are contractual, based on voluntary commitments by farmers. 
Međutim, za razliku od ekologizacije, te su mjere predviđene ugovorom na temelju obveza koje poljoprivrednici dobrovoljno preuzmu.
The premiums paid to farmers reflect the additional costs and income loss resulting from such commitments9. 
U premijama koje se isplaćuju poljoprivrednicima odražavaju se dodatni troškovi i gubitak prihoda proizašli iz preuzimanja takvih obveza9.
The Commission sees greening as the middle tier in a three-tier ‘pyramid’ of ‘green’ CAP instruments (see Figure 1). 
Prema Komisiji ekologizacija zauzima srednji položaj u troslojnoj „piramidi” koja se sastoji od „zelenih” instrumenata ZPP-a (vidi sliku 1.).
The basic standards and requirements of cross-compliance, covering the broadest group of farmers and the biggest area, form the bottom tier of the pyramid, and the more ambitious environmental commitments under rural development – which are applicable to a smaller group of volunteers and a smaller area – the top. 
Temeljni sloj piramide čine osnovni standardi i zahtjevi višestruke sukladnosti, koji se odnose na najveći dio poljoprivrednika i područja, dok se na vrhu nalaze ambicioznije obveze povezane s okolišem u okviru ruralnog razvoja, koje se primjenjuju na manju skupinu poljoprivrednika na dobrovoljnoj osnovi i na manjem području.
Together, these instruments are meant to have combined and complementary effects. 
Zajedničkom primjenom tih instrumenata trebao bi se ostvariti kombiniran i komplementaran učinak.
The EU spends a considerable amount on the new green payment: 12 billion euro per year, representing 30 % of all CAP direct payments and almost 8 % of the whole EU budget. 
EU troši znatan iznos sredstava na novo plaćanje za ekologizaciju, odnosno 12 milijardi eura godišnje, što čini 30 % svih izravnih plaćanja u okviru ZPP-a i gotovo 8 % cijelog proračuna EU-a.
For farmers (who received their first green payments during the 2016 financial year, for claims submitted in 2015) this translates into an average rate of around 80 euro per hectare per year, with some variation between and – in some cases – within Member States. 
Na razini pojedinačnih poljoprivrednika (koji su prvo plaćanje za ekologizaciju primili tijekom financijske godine 2016. na temelju zahtjeva podnesenih 2015.) to čini prosječan iznos od otprilike 80 eura po hektaru godišnje, uz određene razlike među državama članicama, a u nekim slučajevima i unutar njih.
When greening was introduced, the European Parliament and the Council (the budgetary authorities) shifted these funds from the other direct payments. 
Nakon uvođenja ekologizacije Europski parlament i Vijeće (proračunska tijela) osigurali su ta sredstva prenamjenom sredstava prethodno predviđenih za druga izravna plaćanja.
Therefore, as Figure 2 ADDED ENVIRONMENTAL BENEFITS shows, the overall budget for CAP direct payments has remained relatively stable between 2013 and 2017. 
Stoga je ukupni proračun za izravna plaćanja u okviru ZPP-a u razdoblju 2013. – 2017. ostao relativno nepromijenjen, kao što je vidljivo na slici 2.
Figure 2 – The introduction of greening does not change the overall budget for CAP direct payments 12 billioneuro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 greening other direct payments to farmers 12.2 11.7 40.9 41.4 40.9 28.0 27.2 FY 2013 FY 2014 FY 2015 FY 2016 FY 2017 Source: European Commission’s data (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). 
DODATNE KORISTI ZA OKOLIŠ Slika 2. – Uvođenjem ekologizacije nije promijenjen ukupni proračun za izravna plaćanja u okviru ZPP-a 14 u milijardama eura 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Ekologizacija Ostala izravna plaćanja poljoprivrednicima 11,7 12,2 40,9 41,4 40,9 28,0 27,2 fin. g.
Greening is under shared management, with the Commission retaining the overall responsibility for the execution of the EU budget but delegating implementation tasks to Member States. 
Na ekologizaciju se primjenjuje podijeljeno upravljanje, pri čemu Komisija zadržava ukupnu odgovornost za izvršenje proračuna EU-a, dok su zadaće provedbe delegirane državama članicama.
These delegated tasks include setting up and operating systems to collect claims from farmers, to carry out administrative and on-the-spot checks, and to calculate and pay out correct aid amounts. For greening, Member States additionally need to set certain key parameters, for example: designating ESPG and selecting EFA types. 
Te delegirane zadaće uključuju uspostavu i primjenu sustava za prikupljanje zahtjeva poljoprivrednika, obavljanje administrativnih i terenskih provjera te izračun i isplatu točnih iznosa potpore. U slučaju ekologizacije države članice povrh toga moraju utvrditi određene ključne parametre, primjerice odrediti ekološki osjetljive trajne travnjake i odabrati vrste ekološki značajnih površina.
Our audit covered the design of greening and its first two years of implementation (claim years 2015 and 2016), as well as the coherence between this scheme and the other CAP environmental instruments of the CAP, i.e. cross-compliance and the environmental measures under rural development. 
Revizijom koju je Sud proveo obuhvaćeni su način na koji je ekologizacija osmišljena i prve dvije godine njezine provedbe (godine podnošenja zahtjeva 2015. i 2016.), kao i usklađenost tog programa s drugim instrumentima ZPP-a u području okoliša, kao što su višestruka sukladnost i mjere za okoliš u okviru ruralnog razvoja.
Our main objective was to assess whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the relevant EU legislation. 
Glavni cilj bio je procijeniti je li se primjenom ekologizacije poboljšala uspješnost ZPP-a u pogledu okoliša i klime, kao što je predviđeno ciljem utvrđenim u relevantnom zakonodavstvu EU-a.
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP. 
U svrhu davanja odgovora na to glavno revizijsko pitanje Sud je ispitao sljedeće: (a) intervencijsku logiku, postojanje jasnih i dovoljno ambicioznih ciljnih vrijednosti za ekologizaciju te obrazloženje za iznose proračunskih sredstava koja su dodijeljena u okviru predmetne politike (b) koristi za okoliš i klimu koje se mogu očekivati zahvaljujući primjeni ekologizacije (c) povećanje složenosti ZPP-a zbog uvođenja ekologizacije.
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13 
U okviru revizije obavljeno je sljedeće: (a) analiza informacija iz brojnih izvora, uključujući zakonske akte, smjernice i radne dokumente Komisije, korespondenciju i informacije razmijenjene između Komisije i država članica, podatke o provedbi ekologizacije te pregled kritičke literature (b) posjeti relevantnim glavnim upravama Komisije (GU AGRI, GU CLIMA, GU ENV i JRC) i dionicima na razini EU-a (organizacije COPA-COGECA i BirdLife) (c) prikupljanje informacija (slanjem upitnika, obavljanjem posjeta ili održavanjem video konferencija) od tijela u pet država članica: Grčka, Španjolska (Kastilja i Leon), Francuska (Akvitanija i Nord-Pas-de-Calais), Nizozemska i Poljska (d) pregled dokumentacije usmjeren na rizik od dvostrukog financiranja, kojim je obuhvaćeno dodatnih deset država članica: Belgija (Valonija), Češka Republika, 15
(e) analysis of our own audit results from the 2016 statement of assurance, in particular regarding changes in farming practices attributable to greening. 14 
Njemačka (Brandenburg), Irska, Italija (Kampanija), Litva, Austrija, Slovenija, Finska i Ujedinjena Kraljevina (Wales) (e) analiza rezultata revizije koju je Sud proveo u svrhu podnošenja izjave o jamstvu za 2016. godinu, posebno u pogledu promjena u poljoprivrednim praksama koje se mogu pripisati ekologizaciji. 16
OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13. 
OPAŽANJA Za ekologizaciju nije utvrđena potpuno razrađena intervencijska logika s jasno definiranim i ambicioznim ciljnim vrijednostima, a proračun za ekologizaciju nije izravno povezan s ostvarivanjem ciljeva predmetne politike u vezi s okolišem i klimom Plaćanjem za ekologizaciju nastoje se ostvariti dva različita cilja: poboljšanje uspješnosti ZPP-a u pogledu okoliša i klime te pružanje potpore dohotku poljoprivrednika 13.
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide. 
Uvođenje ekologizacije bio je pokušaj primjene načela u skladu s kojim bi poljoprivrednike trebalo nagraditi za javna dobra koja pružaju u području okoliša.
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance. 
Taj se novi pristup odražava u cilju koji je utvrđen za ekologizaciju u relevantnom zakonodavstvu EU-a i koji je istaknut u odlomku 2., a to je poboljšanje uspješnosti ZPP-a u pogledu okoliša i klime.
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment. 
Iako se u zakonodavstvu izravno ne spominje taj aspekt ekologizacije, on se sam po sebi podrazumijeva jer ekologizacija pripada kategoriji izravnih plaćanja.
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15. 
Konkretan doprinos ekologizacije dostizanju ciljnih vrijednosti EU-a za tlo, klimu, i biološku raznolikost nije jasno definiran 15.
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1). 
Glavna pitanja povezana s okolišem i klimom na koja je usmjerena ekologizacija, odnosno kvaliteta tla, skladištenje ugljika i biološka raznolikost, obuhvaćena su širim strategijama EU-a (vidi okvir 1.).
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610. 
Okvir 1. – Strateški dokumenti EU-a koji se odnose na tlo, klimu, i biološku raznolikost Tematska strategija EU-a za zaštitu tla donesena je 2006. godine10.
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil. 
U toj je strategiji degradacija tla utvrđena kao ozbiljan problem u Europi te su izneseni primjeri njezinih različitih oblika, kao što su izloženost tla eroziji uzrokovanoj vodom i vjetrom te niski udio organskih tvari u tlu.
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils. 
Cilj te strategije bio je spriječiti daljnju degradaciju tla i očuvati njegove funkcije, kao i obnoviti degradirana tla.
10 COM(2006) 231 final of 22.9.2006. 
17 10 COM(2006) 231 final od 22. rujna 2006.
16 One of the targets of the EU 2020 climate and energy package11 is a 20 % reduction in greenhouse gas (GHG) emissions on 1990 levels. 
Kao jedna od ciljnih vrijednosti energetskog i klimatskog paketa EU-a do 2020.11 utvrđeno je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 % u odnosu na razine iz 1990.
This includes a commitment to reduce emissions from sectors not covered by the Emission Trading Scheme (including agriculture) by 10 % on 2005 levels. 
To uključuju obvezu smanjenja emisija u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama (uključujući poljoprivredu) za 10 % u odnosu na razine iz 2005.
The EU 2030 climate and energy framework12 set a target of a 40 % reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels is foreseen. 
Okvirom EU-a za klimatsku i energetsku politiku do 2030.12 predviđena je ciljna vrijednost smanjenja emisija stakleničkih plinova za 40 % u odnosu na razine iz 1990.
By 205013 the EU intends to reduce EU greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 levels. 
EU do 2050. godine13 namjerava smanjiti svoje emisije stakleničkih plinova za 80 % do 95 % u odnosu na razine iz 1990. godine.
The current EU biodiversity strategy14, adopted in 2011, extends to 2020. 
Trenutačna strategija EU-a o biološkoj raznolikosti14 donesena je 2011., a obuhvaća razdoblje do 2020. godine.
Its headline target is “to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss”. 
Glavni je cilj te strategije „zaustaviti gubitak biološke raznolikosti i pogoršanja usluga ekosustava u EU-u do 2020., obnoviti ih u najvećoj izvedivoj mjeri te istodobno povećati doprinos EU-a sprečavanju gubitka svjetske biološke raznolikosti”.
According to the 2015 mid-term review15, no significant progress has yet been made towards reaching this target. 
Prema srednjoročnom pregledu iz 2015. godine15 nije ostvaren znatan napredak u pogledu ostvarenja tog cilja.
This follows on from the failed attempt to halt the loss of biodiversity by 2010 under the previous EU Biodiversity Action Plan16. 
Time se nastavlja neuspjeh ostvaren u pokušaju zaustavljanja gubitka biološke raznolikosti do 2010. na temelju prethodnog Akcijskog plana EU-a za biološku raznolikost16.
It is unclear how greening is expected to contribute to the broader EU targets defined in these strategic documents: (a) The Commission has not developed a complete intervention logic for greening. 
Nije jasno na koji bi način ekologizacija trebala doprinijeti ostvarenju općih ciljeva EU-a utvrđenih u tim strateškim dokumentima: (a) Komisija nije izradila cjelovitu intervencijsku logiku za ekologizaciju.
Nor did it set specific, measurable targets for the policy17. 
Isto tako, nije utvrdila konkretne i mjerljive ciljne vrijednosti za predmetnu politiku17.
In other words, there are no plans specifying what improvements the EU wants to achieve with greening in terms of biodiversity, soil quality and net carbon emissions from agricultural soils. 
Drugim riječima, ne postoje planovi u kojima je utvrđeno koja poboljšanja EU želi ostvariti ekologizacijom 11 12 13 14 15 16 17 18 COM(2008) 30 final od 23. siječnja 2008. „Dvostruka dvadesetica do 2020. – prilika za klimatske promjene u Europi”.
COM(2014) 15 final of 22.01.2014 “A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030 (2030 Climate and Energy Framework)”. 
COM(2014) 15 final od 22. siječnja 2014. „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030.).
COM(2011) 112 final of 8.3.2011 “A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050”. 
COM(2011) 112 final od 8. ožujka 2011. „Plan za prijelaz na konkurentno niskougljično gospodarstvo do 2050.”.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Pristup koji je Komisija predložila Europsko vijeće podržalo je u veljači 2013., a Europski parlament u ožujku te godine.
COM(2011) 244 final of 3.5.2011. 
COM(2011) 244 final od 3. svibnja 2011.
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015. 
COM(2015) 478 final i SWD(2015) 187 final od 2. listopada 2015.
COM(2006) 216 final of 22.5.2006. 
COM(2006) 216 final od 22. svibnja 2006.
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist. 
Za razliku od rashoda za ruralni razvoj, za koje su takve ciljne vrijednosti utvrđene.
which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status. 
Utvrđivanje takvih konkretnih ciljnih vrijednosti samo je po sebi otežano zbog mnoštva uključenih čimbenika, od kojih su neki vanjski (odnosno izvan kontrole donositelja politika), a neki nedovoljno shvaćeni. (b) Kao preduvjet za utvrđivanje takvih ciljnih vrijednosti potrebno je raspolagati metodom za mjerenje predmetnog fenomena i znanjem o trenutačnom stanju.
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced. 
Međutim, podatci o referentnom stanju, odnosno kvaliteti poljoprivrednog tla, zalihama ugljika u trajnim travnjacima i stanju u pogledu biološke raznolikosti na poljoprivrednim gospodarstvima u trenutku uvođenja ekologizacije, bili su tek djelomično poznati.
Box 2 provides an illustration of these problems. 
Navedeni problemi opisani su u okviru 2.
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation. 
Okvir 2. – Biološka raznolikost i tlo: nejasnoće u pogledu trenutačnog stanja i željenog stanja Biološka raznolikost Sve je jasnije da je biološka raznolikost na poljoprivrednim gospodarstvima ugrožena, no ne postoji mnogo podataka za praćenje njezina stanja.
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18. 
Većina dostupnih podataka o fauni na poljoprivrednim staništima odnosi se na ptice na koje, zbog njihova položaja blizu vrha prehrambenog lanca, brzo utječu promjene u ekosustavima, zbog čega se one mogu smatrati mjerilom zdravlja okoliša18.
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting. 
S pomoću indeksa populacije čestih vrsta ptica na poljoprivrednim staništima (FBI), koji se temelji na javnim podatcima, prate se populacijski trendovi za niz ptičjih vrsta koje se pare i gnijezde na poljoprivrednim staništima.
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19. 
Taj je indeks u razdoblju 1990. – 2014. pao za 31,5 % (sa 100 na 68,5)19.
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP. 
Indeks populacije čestih vrsta ptica na poljoprivrednim staništima usvojen je kao jedan od pokazatelja učinka ZPP-a.
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy. 
Međutim, Komisija nije utvrdila ciljnu vrijednost tog indeksa (ili bilo koju drugu ciljnu vrijednost koja bi se odnosila na stanje biološke raznolikosti faune na poljoprivrednim staništima) koju bi trebalo dosegnuti zahvaljujući predmetnoj politici.
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots. 
S ciljem utvrđivanja referentnog stanja biološke raznolikosti faune na poljoprivrednim staništima 2014. godine pokrenut je pilot-projekt (LISA20), koji se temelji na podatcima s terena iz 39 regija diljem EU-a, s uzorkom od 25 parcela za svaku regiju.
The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value. 
Rezultati studije pokazali su da je većina obradivih površina imala malu prirodnu vrijednost.
The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013. 
Studija se trebala ponoviti 2016. (čime bi se dobile prve naznake učinka ekologizacije), no njezina je provedba odgođena.