natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report analyses whether EEAS tasks are clearly specified, limited in number and understood equivalently by the Commission and the Member States; and whether the EEAS has the policy and financial tools it needs to perform its tasks. 
U izvješću se analizira jesu li zadaće ESVD‐a jasno utvrđene i ograničene u broju, jesu li ih Komisija i države članice istovjetno shvatile i jesu li alati ESVD‐a u području politike i financijskih sredstava dostat‐ ni za obavljanje njegovih zadaća.
The role of the EEAS was decided late and defined in vague terms 14 Due to uncertainties concerning the ratification of the Lisbon Treaty13, the Member States and EU institutions did little preparatory work prior to setting up the EEAS. 
Odluka o ulozi ESVD‐a done‐ sena je kasno te uloga nije bila jasno utvrđena 14 Zbog nesigurnosti povezanih s ratifika‐ cijom Lisabonskog ugovora13, priprem‐ ni radovi koje su obavile države čla‐ nice i institucije EU‐a prije uspostave ESVD‐a bili su manjeg opsega.
As a result, when the Lisbon Treaty entered into force on 1 December 2009, the characteristics of the future service were still under discussion by the Member States, the Commission and the Council. 
Stoga su u trenutku stupanja Lisabonskog ugovora na snagu 1. prosinca 2009. države članice, Komisija i Vijeće još uvijek raspravljali o obilježjima buduće službe.
15 An important factor during this discussion was that the EU’s objectives were not set out in an overarching EU foreign policy strategy, which could have guided this preparatory work14. 
15 Važan čimbenik tijekom ove rasprave bio je taj što ciljevi EU‐a nisu bili utvr‐ đeni u sveobuhvatnoj strategiji vanjske politike EU‐a, koja je mogla biti vodič kroz pripremne radove14.
16 Consequently, the Council decision does not state any objectives for the EEAS. 
16 Slijedom toga, u Odluci Vijeća nije utvrđen nijedan cilj za ESVD.
Instead, it merely states its tasks15: (a) supporting the HR/VP to fulfil her triple-hatted mandate: conducting the common foreign and security policy, presiding over the Foreign Affairs Council and being Vice-President (VP) of the Commission; (b) assisting the President of the European Council, the President of the Commission and the Commission itself in the exercise of their respective functions in the area of external relations; (c) supporting the diplomatic services of the Member States, the GSC and the Commission, and other institutions and bodies of the Union, in particular the European Parliament and cooperating with them. 
Umjesto toga, samo su navedene zadaće15: (a) potpora visokom predstavniku/ potpredsjedniku u ispunjavanju trostrukog mandata: provedba zajedničke vanjske i sigurnosne politike, predsjedanje Vijećem za vanjske poslove te dužnost pot‐ predsjednika Komisije, (b) pružanje pomoći predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Ko‐ misije te samoj Komisiji pri izvrša‐ vanju njihovih zadaća u području vanjskih odnosa, (c) potpora diplomatskim službama u državama članicama, Tajništvu i Komisiji te drugim institucijama i tijelima Europske unije, posebice Europskom parlamentu, kao i su‐ radnja s njima.
13 The Irish electorate rejected the Lisbon Treaty in June 2008 before approving it in a second referendum on 2.10.2009. 
13 Irsko biračko tijelo odbacilo je Lisabonski ugovor u lipnju 2008. te ga je prihvatilo tek na drugom referendumu 2. listopada 2009.
14 The latest overarching EU strategic document is still the 2003 European Security Strategy which, although updated in 2008, does not reflect the evolving geopolitical events which have transformed the world. 
14 Zadnji sveobuhvatni strateški dokument EU‐a još je uvijek Europska sigurnosna strategija iz 2003. u kojoj se, unatoč tome što je ažurirana 2008., ne odražava geopolitički razvoj događaja koji je preobrazio svijet.
However, Member States disagree on the case for a new strategy as some consider that the principles stated in 2003 are still valid. 
Međutim, države članice nisu suglasne oko utemeljenosti pripreme nove strategije budući da neke smatraju da su načela iz 2003. i dalje valjana.
15 Article 2 and Article 3 of Council Decision 2010/427/EU. 
15 Članak 2. i članak 3. Odluke Vijeća 2010/427/EU.
In addition, in the context of the HR/VP’s mandate to ensure policy consistency with regard to EU external action, Article 9 recognises a key role for the EEAS in the programming of the Commission’s external action instruments. 
Osim toga, u kontekstu mandata visokog predstavnika/potpredsjednika koji treba osigurati dosljednost politike u pogledu vanjskog djelovanja EU‐a, u članku 9. prepoznaje se ključna uloga ESVD‐a u izradi programa za Komisijine instrumente za vanjsko djelovanje.
Observations 09 17 The Council decision reflects the agreement among the Member States, the European Parliament and the Commission at the moment of drawing up the text. 
Opažanja 09 17 U Odluci Vijeća odražava se sporazum među državama članicama, Europskim parlamentom i Komisijom u trenutku sastavljanja teksta.
18 As a result, departments were transferred to the EEAS not on the basis of their expected contribution to the fulfilment of EEAS objectives, but on the basis of their activities and their administrative position within the Commission or the GSC. 
18 Slijedom toga, ESVD nije preuzeo odjele na temelju njihova očekivanog doprinosa ispunjavanju ciljeva ESVD‐a, nego na temelju njihovih aktivnosti i administrativnog položaja unutar Komisije ili Tajništva.
This is particularly evident with regard to the external dimension of internal EU policies, for which the EEAS received no resources from the Commission16. 
To je osobito vidljivo u pogledu vanjske dimenzije unutarnjih politika EU‐a za koje ESVD od Komisije nije primio nikakve resur‐ se16.
In particular, the EEAS was created with no departments to deal with global issues of relevance to the EU such as climate change or energy security, as the resources dealing with these issues were transferred from the former Commission Directorate-General for External Relations (DG RELEX) to other Commission departments before the establishment of the EEAS. 
Prije svega, ESVD pri uspostavi nije imao odjele za rješavanje global‐ nih problema koji su od važnosti za EU poput klimatskih promjena ili ener‐ getske sigurnosti budući da su resurse predviđene za rješavanje tih pitanja iz bivše Komisijine Glavne uprave za vanjske odnose preuzeli drugi Komisi‐ jini odjeli prije uspostave ESVD‐a.
This has contributed to the de facto outcome whereby the EEAS has had practical difficulties to coordinate some actions of the Commission with impact over EU foreign policy. 
To je de facto pridonijelo ishodu u kojem se ESVD suočio s praktičnim teškoćama pri koordinaciji određenih djelatnosti Komisije koje imaju utjecaj na vanjsku politiku EU‐a.
The EEAS has faced a number of political and financial challenges 19 The establishment of the EEAS took place during a time of increasing turmoil in the southern Mediterra-nean17. 
ESVD se suočio s nizom poli‐ tičkih i financijskih izazova 19 ESVD je uspostavljen u vrijeme sve češćih nemira u južnom Sredozemlju17.
The EEAS focused its attention on leading the EU’s response18 which took priority over the development of foreign policy initiatives, long awaited by Member States and EU institutions alike, such as the reform of the common security and defence policy procedures and structures and the development of the EU’s comprehensive approach19. 16 EU internal policies and actions can have significant impacts beyond the EU’s borders, likewise external events can also impact on EU internal dynamics. 
ESVD je svoju pozornost usmjerio na predvođenje odgovora EU‐a18 koji je imao prioritet nad razvojem inicijativa u vezi s vanjskom politikom koju su, kako zemlje članice tako i institucije EU‐a dugo iščekivale, poput reforme postupaka i struktura u vezi sa zajed‐ ničkom sigurnosnom i obrambenom politikom te razvoj sveobuhvatnog pristupa EU‐a.19 16 Unutarnje politike i mjere EU‐a mogu imati znatan učinak i preko granica EU‐a, isto kao što vanjski događaji također mogu utjecati na unutarnju dinamiku EU‐a. „Vanjska dimenzija unutarnjih politika” odnosi se općenito na situacije u kojima se kod vanjskih učinaka unutarnjih politika EU‐a sve više povećava dimenzija vanjske i sigurnosne politike.
As an example of the impact of EU internal policies over EU foreign policy, bilateral relationships with Canada have been dominated for a long time by the discussion on the impact of the EU’s policies on climate change over the access to European markets of oil produced from tar sands. 
Primjer su učinka unutarnjih politika EU‐a na vanjsku politiku bilateralni odnosi s Kanadom u kojima već dugo prevladava rasprava o učinku koji politike EU‐a povezane s klimatskim promjenama imaju na pristup europskim tržištima za naftu dobivenu iz bituminoznog pijeska.
17 The EEAS started operations during the Arab Spring, specifically on the eve of the international intervention in Libya. 
17 ESVD je s radom počeo tijekom Arapskog proljeća, točnije za vrijeme međunarodne intervencije u Libiji.
18 This response included numerous initiatives such as the development of a new neighbourhood policy adopted in May 2011, the opening of the EU office in Benghazi in May 2011 and the appointment of a European Union Special Representative for the Southern Mediterranean in July 2011. 
18 Ovaj je odgovor uključivao brojne inicijative, kao što su razvoj nove politike susjedstva koja je usvojena u svibnju 2011., otvaranje ureda EU‐a u Bengaziju u svibnju 2011. te imenovanje posebnog predstavnika Europske unije za južno Sredozemlje u srpnju 2011.
The EU delegation to Libya was finally opened in November 2011. 
Delegacija EU‐a u Libiji konačno je otvorena u studenome 2011.
19 The EU’s comprehensive approach is an integrated approach towards a country or a region which combines the use of traditional instruments (e.g. development assistance) and common foreign and security policy actions (e.g. sanctions) in support of a high level objective. 
19 Sveobuhvatni je pristup EU‐a integrirani pristup zemlji ili regiji, kojim se spaja upotreba tradicionalnih instrumenata (npr. razvojna pomoć) i mjera vanjske i sigurnosne politike (npr. sankcije) radi potpore cilju na višoj razini.
The value added of such combination was recognised before (e.g. after the Balkan wars) but its implementation was affected by the multiplicity of EU foreign policy actors at that time. 
Dodana vrijednost takva spoja priznata je već ranije (npr. nakon balkanskih ratova), ali je na njegovu provedbu utjecao velik broj sudionika u vanjskoj politici EU‐a u to vrijeme.
A joint communication from the HR/VP and the Commission on this subject was published on 11.12.2013. 
Zajednička komunikacija visokog predstavnika/ potpredsjednika i Komisije o ovoj temi objavljena je 11.
Observations 10 20 In a time of austere EU and national budgets, the Council decided that the establishment of the EEAS should follow the principle of budgetary neutrality20. 
Opažanja 10 20 U vrijeme kada su proračun EU‐a i dr‐ žavni proračuni ograničeni mjerama štednje, Vijeće je odlučilo da bi se pri uspostavi ESVD‐a trebalo slijediti nače‐ lo proračunske neutralnosti20.
However, establishing a new institution is inherently costly, even more so when the resulting body has to carry out new tasks. 
Među‐ tim, uspostava nove institucije skupa je sama po sebi, a još je skuplja kada novoosnovano tijelo mora obavljati nove zadaće.
Indeed, the Council decided it without a resource assessment that should have taken into account both the new demands21 and the potential for synergies resulting from the merging of Commission and GSC structures. 
Doista, Vijeće je Odlu‐ ku donijelo bez prethodne procjene resursa kojom bi se uzeli u obzir novi zahtjevi21, kao i potencijal za sinergi‐ ju koji proizlazi iz spajanja struktura Komisije i Tajništva.
21 The budgetary-neutral condition was applied strictly and only foreign policy structures were transferred into the new service. 
21 Uvjet proračunske neutralnosti strogo se primjenjivao te je nova služba preu‐ zela samo strukture povezane s vanj‐ skom politikom.
This meant that the EEAS did not receive resources for support functions. 
To je značilo da ESVD nije primio resurse za pomoćne službe.
Instead, the Commission and the GSC continued to provide services ranging from staff management (such as recruitment, medical examinations or payment of salaries) to administrative support (such as IT, buildings or meeting room facilities). 
Umjesto toga, Komisija i Tajništvo i da‐ lje su pružali usluge koje su sezale od upravljanja osobljem (kao što su zapo‐ šljavanje, liječnički pregledi ili isplata plaća) do administrativne podrške (kao što su informacijska tehnologija, zgrade ili prostori za sastanke).
To this end, the EEAS signed service level agreements with the Commission and the GSC. 
U tu je svrhu ESVD s Komisijom i Tajništvom potpisao sporazume o razini usluge.
This was a pragmatic solution in the short term but, overall, the services provided did not fully address the EEAS’s needs: (a) The EEAS had no opportunity to assess or alter the scope and benefits of these service level agreements which were drafted in accordance with the support given before its establishment. (b) The duration of the agreements did not take into account the EEAS’s needs. 
Ovo je kratkoročno gledajući bilo pragmatično rješenje, no općenito gle‐ dajući pružene usluge nisu ispunjavale potrebe ESVD‐a: (a) ESVD nije imao priliku procijeniti ili izmijeniti opseg i koristi dotičnih sporazuma o razini usluge koji su sastavljeni u skladu s potporom koja je pružena prije uspostave ESVD‐a. (b) Pri određivanju trajanja sporazuma nisu uzete u obzir potrebe ESVD‐a.
For instance, the GSC’s support for the maintenance of the secured systems used for distributing classified information ended before an alternative and effective solution was established (in line with the budget neutral principle). 
Primjerice, Tajništvo je presta‐ lo pružati podršku održavanju sigurnih sustava koji su korišteni za prosljeđivanje povjerljivih infor‐ macija prije nego što je pronađeno alternativno i djelotvorno rješenje (u skladu s načelom proračunske neutralnosti).
22 No overall assessment was made to compare the operational costs of the EEAS with the costs of the previous structures, including Member States. 
22 Nije izvršena opća procjena s ciljem us‐ poredbe operativnih troškova ESVD‐a s troškovima prethodnih struktura, uključujući države članice.
In this respect, the establishment of the EEAS is likely to have brought Member States considerable savings. 
U tom je pogledu uspostavom ESVD‐a vjerojat‐ no ostvarena znatna ušteda za države članice.
For example, Member States can rely on EEAS political reporting instead of producing their own reports, the rotating Presidency has a smaller workload in preparing and chairing Council working groups and the salaries of the seconded diplomats are now paid by the EEAS. 
Države članice mogu se, pri‐ mjerice, osloniti na političko izvješćiva‐ nje ESVD‐a umjesto da same izrađuju izvješća, rotirajuće je predsjedništvo pod manjim radnim opterećenjem pri‐ likom priprema i predsjedanja radnim skupinama Vijeća, a plaće upućenih diplomata sada isplaćuje ESVD.
20 Recital 15 in the preamble to the Council decision states that: ‘the establishment ... should be guided by the principle of cost-efficiency aiming towards budget neutrality’. 
20 U uvodnoj izjavi 15. preambule Odluke Vijeća navedeno je: „uspostava... bi trebala biti vođena načelom isplativosti s ciljem postizanja proračunske neutralnosti”.
21 The administrative tasks associated with the EEAS’s autonomy, tasks previously carried out by the rotating Presidency (e.g. chairing some Council working groups) and the new political duties of EU delegations (e.g. coordinating all EU embassies on the ground). 
21 Administrativne zadaće koje su povezane s autonomijom ESVD‐a, zadaće koje je prethodno obavljalo rotirajuće predsjedništvo (npr. predsjedanje određenim radnim skupinama Vijeća) i nove političke dužnosti delegacija EU‐a (npr. koordinacija svih veleposlanstava EU‐a na terenu).
Observations 11 Weaknesses in the prioritisation, organisation and allocation of resources reduce the EEAS’s efficiency 23 This section (paragraphs 23 to 50) answers the second question: Were the resources of the EEAS prioritised, organised and allocated efficiently? 
Opažanja 11 Nedostatci u organizaciji i raspodjeli resursa te u utvrđivanju povezanih prioriteta smanjuju učin‐ kovitost ESVD‐a 23 U ovom odjeljku (odlomci 23. do 50.) pruža se odgovor na drugo pitanje: Jesu li organizacija i raspodjela resursa te utvrđivanje povezanih prioriteta bili učinkoviti?
The Court audited samples of recruitment procedures, briefings and training courses, and made a quantitative analysis of staffing data. 
Sud je revidirao uzorke postupaka zapošljavanja, podnošenje informativnih izvješća i tečajeve za os‐ posobljavanje osoblja te obavio kvanti‐ tativnu analizu podataka o osoblju.
24 Based on that, the Court assesses the management strategy, the objective setting and planning, the organisational structure of the EEAS, the role of EU special representatives and the management of human resources, focussing on recruitment, staff allocation and training. 
24 Sud je na temelju toga procijenio upravljačku strategiju, utvrđivanje ciljeva i planiranje, organizacijsku strukturu ESVD‐a, ulogu posebnih predstavnika EU‐a te upravljanje ljudskim resursima, usredotočenost na zapošljavanje, raspodjelu osoblja te osposobljavanje.
The EEAS did not treat as a priority the development of an overarching strategic framework for EU foreign policy, and did not adopt an internal strategy 25 In view of a rapidly evolving international situation, the EEAS has favoured ad hoc approaches instead of proposing an overarching foreign policy strategy. 
ESVD nije pristupio razvoju sveobuhvatnog strateškog okvira za vanjsku politiku kao prioritetu te nije usvojio unutarnju strategiju 25 Uzimajući u obzir međunarodno stanje koje se brzo mijenja, ESVD je davao prednost ad hoc pristupima nad predlaganjem sveobuhvatne strategije za vanjsku politiku.
The EEAS has also opted not to propose an overarching approach to deal with the EU’s strategic partnerships, although the existing ones22 had been established long before the Lisbon Treaty in an ad hoc way and may have no clear link with current EU foreign policy priorities. 
ESVD je također odlučio ne predložiti sveobuhvatni pristup za postupanje u strateškim partnerstvima EU‐a, iako su postojeći pristupi22 uspostavljeni daleko prije Lisabonskog ugovora na ad hoc način te nemaju nužno jasnu poveznicu s tre‐ nutačnim prioritetima vanjske politike EU‐a.
The absence of an overarching strategic framework has been criticised by some Member States23 and the European Parliament24, which expected a more proactive role for the EEAS in developing the EU’s foreign policy25. 
Nepostojanje sveobuhvatnog strateškog okvira postalo je predme‐ tom kritika nekih država članica23 i Eu‐ ropskog parlamenta24, koji su očekivali proaktivniju ulogu ESVD‐a u razvoju vanjske politike EU‐a25.
22 The EU currently has strategic partnerships with 10 countries: Brazil, Canada, China, India, Japan, Mexico, Russia, South Africa, South Korea and USA. 
22 EU trenutačno ima strateška partnerstva s 10 zemalja: Brazilom, Kanadom, Kinom, Indijom, Japanom, Meksikom, Rusijom, Južnom Afrikom, Južnom Korejom i SAD‐om.
23 Spain, Italy, Poland and Sweden considered that a broad strategic approach for EU external relations was needed and decided to fund the ‘Think-tank process for a European Global Strategy’ initiative to prepare it. 
23 Španjolska, Italija, Poljska i Švedska smatrale su da je potreban opsežan strateški pristup vanjskim odnosima EU‐a te su, kako bi je pripremile,odlučile financirati inicijativu „Postupak strateškog promišljanja za europsku globalnu strategiju” (engl.
24 European Parliament Report on the Implementation of the Common Security and Defence Policy (A7-0357/2012), 31.10.2012. 
24 Izvješće Europskog parlamenta o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (A7‐0357/2012), 31.
25 Half of the Member States that replied to the survey thought that the EEAS should contribute more towards the development of EU foreign policies, such as regional strategies. 
25 Pola država članica koje su odgovorile na anketu smatralo je da bi doprinos ESVD‐a razvoju vanjskih politika EU‐a trebao biti veći, primjerice uz pomoć regionalnih strategija.
Observations 12 27 The EEAS has not yet adopted an internal strategy or management plan. 
Opažanja 12 27 ESVD još uvijek nije usvojio unutarnju strategiju ili plan upravljanja.
In 2011 the HR/VP did, however, set three initial priorities: (a) setting up the EEAS as a working institution; (b) developing the 10 existing EU Strategic Partnerships; (c) strengthening the European Neighbourhood Policy in response to the Arab Spring. 
Među‐ tim, trenutačna visoka predstavnica/ potpredsjednica 2011. utvrdila je tri početna prioriteta: (a) uspostavu ESVD‐a kao operativne institucije, (b) daljnji razvoj deset postojećih strateških partnerstava EU‐a, (c) jačanje europske politike susjed‐ stva kao odgovor na Arapsko proljeće.
Besides this limited number of priorities, the EEAS was flexible enough to adapt to changing circumstances and played key facilitator roles on the Kosovo–Serbia dialogue and the Iran nuclear programme talks. 
Osim ovog ograničenog broja priorite‐ ta, ESVD je bio dovoljno fleksibilan za prilagodbu promjenjivim okolnostima te je imao ulogu ključnog moderatora u dijalogu između Kosova i Srbije te razgovorima u vezi s iranskim nuklear‐ nim programom.
The complex organisation of the EEAS does not facilitate timely cooperation between departments 29 The overall structure of the EEAS is complex, partly due to the fact that, unlike a typical ministry of foreign affairs, it has additional functions which are characteristic of defence ministries, interior ministries and intelligence services. 
Složenom organizacijom ESVD‐a ne potiče se pravo‐ vremena suradnja između odjela 29 Cjelokupna je struktura ESVD‐a slo‐ žena, djelomično zbog činjenice što, za razliku od običnog ministarstva vanjskih poslova, ESVD ima dodatne službe koje su svojstvene ministarstvi‐ ma obrane, ministarstvima unutarnjih poslova te obavještajnim službama.
The geographical desks, largely taken over from the former Commission Directorate for External Relations (DG RELEX), and the crisis management structures taken over from the GSC27 create two distinct parts of the organisation, the latter reporting directly to the HR/VP. 
Uredi za zemljopisna područja, koji su uglavnom preuzeti iz bivše Komisijine uprave za vanjske odnose (DG RELEX), te strukture za upravljanje kriznim situ‐ acijama, koje su preuzete iz Tajništva27 čine dva različita dijela organizacije, pri čemu strukture za upravljanje kriznim situacijama izravno odgovaraju viso‐ kom predstavniku/potpredsjedniku.
30 The EEAS’s structure follows a pyramid organisational design which is more complex than the foreign policy structures it replaces: (a) geographical desks, the core function of the EEAS28, having additional levels of management than hitherto (see the Table); (b) there are more organisational units which are also of smaller size (managers have a narrower span of control, with approximately 20 % fewer staff reporting to them); and (c) the EEAS has twice the number of senior management staff as its predecessors29. 
30 Struktura ESVD‐a slijedi piramidalan organizacijski model koji je složeni‐ ji od struktura vanjske politike koje zamjenjuje: (a) uredi za zemljopisna područja, sre‐ dišnja služba ESVD‐a28 s dodatnim razinama upravljanja u odnosu na ranije (vidjeti tablicu); (b) postoji više organizacijskih jedinica koje su također i manje veličine (upravitelji imaju uže područje kontrole, s otprilike 20 % manje osoblja koje im odgovara); te (c) ESVD ima dvostruko veći broj višeg rukovodećeg osoblja nego njegovi prethodnici29.