natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
U trima državama članicama nisu ponuđena odgovarajuća rješenja za financiranje u ruralnim i prigradskim područjima te jedan veliki projekt EIB-a za koji je pružena potpora iz Europskog fonda za strateška ulaganja nije bio usmjeren na ona područja u kojima je potpora javnog sektora najpotrebnija.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Sud je utvrdio da je pravno i konkurentno okruženje uzrokovalo probleme u dvjema državama članicama.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 
Nadalje, Sud je utvrdio da nije bilo dostatne koordinacije između programskih razdoblja u jednoj državi članici.
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Sud iznosi preporuke koje se odnose na tri područja: strateško planiranje, regulatorno okruženje i poticanje konkurentnosti financiranjem.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Te preporuke uključuju sljedeće: • Države članice trebale bi izraditi nove planove za razdoblje nakon 2020. godine. • Komisija bi trebala pojasniti primjenu smjernica o državnim potporama jer ih neke države članice tumače na način kojim se mogu ograničiti njihova ulaganja u širokopojasni pristup internetu.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Također bi trebala podupirati napore koje države članice ulažu u poticanje konkurentnijeg pružanja usluga širokopojasnog pristupa poticanjem uspostave odgovarajućih mreža i, u relevantnim slučajevima, objedinjavanjem manjih projekata u skupine kako bi se dosegnula kritična veličina. • EIB bi potporu koju pruža u okviru EFSU-a i Fonda za širokopojasno povezivanje Europe trebao usmjeriti na male i srednje velike projekte u područjima u kojima je potpora javnog sektora najpotrebnija te u skladu s ciljem pružanja potpore rizičnijim projektima. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
UVOD Širokopojasni pristup internetu i njegova važnost 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Internetski prijenos digitalnih podataka ima sve veću ulogu u životu građana i djelovanju javnih tijela i poduzeća.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Visoke razine dostupnosti i brzine interneta, kao što ih omogućuje širokopojasni pristup, ključne su da bi Europa zadržala svoju konkurentnost u globalnom gospodarstvu.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Primjerice: • povećanje broja širokopojasnih priključaka u određenoj zemlji za 10 % moglo bi dovesti do povećanja BDP-a po glavi stanovnika za 1 % godišnje1 • povećanje broja širokopojasnih priključaka za 10 % moglo bi dovesti do povećanja radne produktivnosti za 1,5 % tijekom sljedećih pet godina2 • ulaganja u širokopojasni pristup internetu također će doprinijeti pružanju kvalitetnog obrazovanja, promicanju socijalne uključenosti te donijeti koristi za ruralne i udaljene regije.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Neki dionici3 smatraju da je širokopojasni pristup internetu toliko važan da bi ga se trebalo svrstavati u osnovne komunalne usluge, zajedno s cestama, vodom, električnom energijom i plinom.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Pojam „širokopojasni” u kontekstu pristupa internetu nema posebno tehničko značenje, već se koristi za opis bilo koje infrastrukture za pristup internetu velike brzine koji je uvijek dostupan i brži u odnosu na tradicionalni pristup telefonskom linijom.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Komisija je definirala tri kategorije brzine preuzimanja podataka: L. Holt, M. Jamison, Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience (Širokopojasni pristup internetu i doprinos gospodarskom rastu: znanje stečeno na temelju iskustva iz SAD-a), publikacija Telecommunications Policy (Politika telekomunikacija), sv. 33, str.
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
575–581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation (Inovacije omogućene širokopojasnim pristupom internetu), ITU, 2011.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Vidi ažuriranu inačicu Digitalne agende za Europu (2012.).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Primjerice, kanadski Forum inteligentnih zajednica i društvo BDO Canada.
• ‘Ultra-fast broadband’ for speeds higher than 100 Mbps. 3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
• • • „osnovni pristup” s brzinama od 144 Kbps do 30 Mbps „brzi pristup” s brzinama od 30 do 100 Mbps „ultrabrzi pristup” s brzinama većima od 100 Mbps. 3. agregacijske mreže i pristupne mreže (vidi sliku 1.)4.
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. 
Širokopojasna pristupna mreža u načelu se sastoji od triju dijelova: mrežne okosnice, Slika 1. – Struktura širokopojasne mreže 10 Internet Izvor: Sud.
Backbone (Core network) Middle Mile Fibre link Wireless or fibre link Fibre Satellite link link Last Mile Fibre Distributionnode Coaxial Copper Wireless Wireless transceiver link Satellite link 4. 
Mrežna okosnica (jezgrena mreža) Agregacijska mreža Pristupna mreža Svjetlovodnaveza Svjetlovodneniti Distribucijski čvor Koaksijalni kabeli Bakreni vodovi Bežična ili svjetlovodna veza Svjetlovodna Satelitska veza veza Bežični primopredajnik Bežična veza Satelitska veza 4.
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Brzina preuzimanja podataka odnosi se na brzinu primanja podataka iz udaljenog sustava, primjerice pri pretraživanju interneta ili prijenosu videosadržaja, dok se brzina učitavanja podataka odnosi na brzinu slanja podataka u udaljeni sustav, primjerice pri održavanju videokonferencija.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Za pružanje određenih usluga (kao što su videokonferencije, računalstvo „u oblaku”, umrežena vožnja i e-zdravstvo) sve su važnije i neke druge tehničke značajke.
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Vrsta korištene infrastrukture određuje gornju granicu brzine veze.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Postoji pet vrsta infrastrukture za pružanje usluga širokopojasnog pristupa: svjetlovodne niti, koaksijalni kabeli, bakreni telefonski vodovi, zemaljska bežična oprema (antenske stanice/tornjevi) i sateliti (vidi tablicu 1.).
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1). 
11 dostupnost sve većeg broja drugih tehnologija koje se mogu koristiti za pružanje usluga brzog širokopojasnog pristupa internetu (vidi okvir 1.).
11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
Tablica 1. – Vrste širokopojasne infrastrukture i trenutačne komercijalne tehnologije1 Žičana ili bežična mreža Infrastruktura Okvirna brzina preuzimanja podataka Okvirna brzina učitavanja podataka Žičana Svjetlovodne niti do 2,5 Gbps do 1,2 Gbps Koaksijalni kabeli 300 Mbps do 2 Gbps do 50 Mbps Bakreni telefonski vodovi 5 Mbps do 100 Mbps do 10 Mbps Bežična Zemaljska bežična oprema 60 Mbps do 10 Mbps Sateliti do 20 Mbps do 8 Mbps Stvarna brzina koja će korisnicima biti dostupna ovisi o pružateljima usluga i tehničkim Izvor: analiza koju je proveo Sud na temelju rada društva Acreo Swedish ICT.
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Takva rješenja već su u uporabi u Belgiji i Nizozemskoj te se zahvaljujući njima postižu brzine do 30 Mbps u područjima koja prethodno nisu bila dovoljno pokrivena. – Satelitska industrija trenutačno omogućuje satelitski širokopojasni pristup sljedeće generacije.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Dvije su novije inovacije sateliti visoke propusnosti i negeostacionarni sateliti.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Uporabom takvih vrsta satelita pristup internetu brzine veće od 30 Mbps u budućnosti bi mogao biti dostupan većem broju korisnika u ruralnim ili udaljenim područjima. – 5G, mobilne mreže pete generacije čine sljedeću generaciju standarda bežičnih telekomunikacija.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
Pri planiranju mreže 5G cilj je povećati kapacitete u odnosu na trenutačnu mrežu 4G te bi ona trebala omogućiti veću gustoću korisnika mobilnog širokopojasnog pristupa internetu i podržavati komunikaciju od uređaja do uređaja te masivnu i pouzdaniju komunikaciju među uređajima.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
Mreža 5G ima tri elementa: (1) poboljšani pokretni širokopojasni pristup, (2) masivni internet stvari, 1 nadogradnjama.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. Future applications related to the Internet of Things (see 
Svaka od tih tehnologija ima svoje značajke, kao i povezane troškove i prednosti, pri čemu su postojeće mreže bakrenih telefonskih vodova najjeftinija tehnologija za manje brzine, dok se svjetlovodnim nitima ostvaruje najveća brzina, ali uz veći trošak.
Box 2) will require higher speeds, scale and reliability from these networks5. 
Kad je riječ o internetu stvari, buduće primjene (vidi okvir 2.) zahtijevat će veće brzine, opseg i pouzdanost mreža5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. 
Općenito govoreći, uvođenje tehnologije koja omogućuje veće brzine povezivanja skuplje je od uvođenja tehnologije kojom se ostvaruju manje brzine, iako su troškovi održavanja manji.
In addition, operators’ management costs are also likely to be reduced progressively as legacy networks are decommissioned. 
Osim toga, vjerojatno je da će se troškovi upravljanja na razini operatera postupno smanjivati nakon što se postojeće mreže stave izvan uporabe.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 Okvir 2. – Internet stvari Internet stvari mreža je fizičkih uređaja između kojih se mogu prenositi podatci bez potrebe za međuljudskom interakcijom ili interakcijom čovjeka s računalom.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Primjeri su, među ostalim, pametni domovi (npr. upravljanje termostatom, osvjetljenjem, glazbom), pametni gradovi (npr. upravljanje uličnom rasvjetom, semaforima, parkirnim mjestima), samovozeći automobili, pametna poljoprivreda (kombiniranje podataka o vlažnosti tla ili uporabi pesticida uz napredni slikovni prikaz).
EU policies for broadband 6. 
Politike EU-a za širokopojasni pristup internetu 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
Strategija Europa 2020., koja je pokrenuta 2010., dugoročna je strategija EU-a za pametan, održiv i uključiv rast6.
It contains seven flagship initiatives. 
Njome je obuhvaćeno sedam vodećih inicijativa.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. The Digital Agenda, updated in 20128, sets out three objectives for broadband: - by 2013, to bring basic broadband to all Europeans; - by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and ‘The State of Broadband’, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, September 2017. 
U okviru jedne od njih, „Digitalna agenda za Europu”7, utvrđene su ciljne vrijednosti za brzi i ultrabrzi pristup internetu s ciljem cjelovitog iskorištavanja društvenog i gospodarskog potencijala koji informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), u prvom redu internet, donose građanima i The State of Broadband („Stanje u području širokopojasnog pristupa internetu”), organizacija Broadband Commission for Sustainable Development, ITU i UNESCO, rujan 2019.
COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
COM(2010) 2020 „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast”.
5 6 7 8 
5 6 7
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
Prve dvije ciljne vrijednosti usmjerene su na omogućavanje pristupa uz određene brzine, dok se treća odnosi na potražnju među korisnicima.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Te su ciljne vrijednosti prerasle u referentne vrijednosti za javne politike diljem EU-a te služe kao smjernice za javna i privatna ulaganja.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
Usporedive ciljne vrijednosti za SAD opisane su u okviru 3.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
13 Okvir 3. – Ciljne vrijednosti za širokopojasni pristup internetu u SAD-u Nacionalni plan za razvoj širokopojasnog pristupa u SAD-u pod nazivom Connecting America („Povezivanje Amerike”) donesen je u ožujku 2010. te se u njemu preporučuje donošenje i praćenje ostvarenja šest ciljeva za 2020., od kojih se prvi odnosi na to da bi „najmanje 100 milijuna kućanstava u SAD-u po pristupačnim cijenama trebalo moći pristupiti stvarnim brzinama preuzimanja podataka od najmanje 100 megabita u sekundi i stvarnim brzinama učitavanja podataka od najmanje 50 megabita u sekundi”.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
U skladu s time, ciljevima nije obuhvaćeno 100 % stanovništva te su ciljnim vrijednostima točno određene stvarne brzine preuzimanja i učitavanja podataka.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
Komisija je 2010. utvrdila i zajednički okvir za djelovanje na razinama EU-a i država članica kako bi se dosegnule navedene ciljne vrijednosti.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
Od država članica tražilo se, među ostalim, da učine sljedeće: (i) osmisle i izrade operativne nacionalne planove za razvoj širokopojasnog pristupa do 2012., (ii) poduzmu mjere, uključujući primjenu pravnih odredbi, COM(2012) 784.
8. 
8
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. 
U rujnu 2016. Komisija je u komunikaciji poznatoj pod nazivom „Gigabitno društvo do 2025.”9 utvrdila tri strateška cilja za 2025. kojima se nadopunjuju ciljevi za 2020. iz Digitalne agende: - povezivost uz brzinu od najmanje 1 gigabita10 za sve glavne pokretače socioekonomskog razvoja (kao što su škole, prometna čvorišta i glavni pružatelji javnih usluga) - kontinuirana pokrivenost svih urbanih područja i svih glavnih kopnenih prometnih pravaca 5G tehnologijom - pristup internetskoj povezivosti za sva europska ruralna ili urbana kućanstva uz brzinu preuzimanja podataka od najmanje 100 Mbps koja se može nadograditi na gigabitsku brzinu.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
Financijska potpora EU-a za širokopojasne infrastrukture 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Prema procjeni Europske komisije iz 2013. za ostvarivanje ciljnih vrijednosti za širokopojasni pristup internetu za 2020. bit će potrebno do 250 milijardi eura11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
Međutim, daljnjom uporabom postojeće infrastrukture i djelotvornom provedbom Direktive o smanjenju troškova12 ti bi se troškovi mogli smanjiti13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Telekomunikacijski sektor glavni je privatni ulagač u širokopojasne infrastrukture.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Neki segmenti tržišta, kao što su ruralna područja, nisu privlačni za privatne ulagače.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Za osiguravanje prihvatljive širokopojasne povezivosti u tim područjima potrebno je financiranje iz javnog sektora, bilo na nacionalnoj, regionalnoj ili općinskoj razini.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
EU čini dodatan izvor financiranja kojim se nadopunjavaju drugi izvori javnih financijskih sredstava (nacionalni, regionalni ili lokalni) u područjima u kojima postoji tržišni nedostatak.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
U nekim državama članicama EU može biti glavni izvor javnog financiranja.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
U programskom razdoblju 2014. – 2020. za potporu širokopojasnom pristupu internetu državama članicama na raspolaganju je gotovo 15 milijardi eura, uključujući zajmove EIB-a u vrijednosti od 5,6 milijardi eura, što je znatno povećanje u odnosu na iznos od 3 milijarde eura za programsko razdoblje 2007. – 2013.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
Taj iznos čini tek otprilike 6 % ukupnog potrebnog ulaganja.
There are five main sources of funding (see Table 2). 
Postoji pet glavnih izvora financijskih sredstava (vidi tablicu 2.).
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017. 
Tablica 2. – Sažeti prikaz izvora financijskih sredstava u programskim razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020.
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Izvor: analiza koju je proveo Sud na temelju podataka Komisije i EIB-a.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Komisija upravlja strukturnim fondovima (EFRR, EPFRR) u suradnji s državama članicama.
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
Osim toga, izdavanjem jamstava pruža potporu projektima koje financira EIB.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EIB je odgovoran za upravljanje vlastitim zajmovima i Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU).
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Komisija upravlja Instrumentom za povezivanje Europe (CEF) te je predviđeno da se dio sredstava raspoloživih za širokopojasni pristup iz tog instrumenta uloži u Fond za širokopojasno povezivanje Europe (CEBF).
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
CEBF-om će upravljati neovisni upravitelj fonda koji će imati ovlasti za djelovanje u skladu s opisom poslova koji dogovore EIB, Komisija i ostali partneri u financiranju.