natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators. 
Direktiva je i dalje u ranoj fazi provedbe: države članice morale su do listopada 2012. izvijestiti Komisiju o svom opisu dobrog stanja okoliša u morskim vodama na temelju deskriptora predloženih u Direktivi (jedan je od njih eutrofikacija), početnu procjenu stanja svojih morskih voda te svoje ciljne vrijednosti za okoliš i povezane pokazatelje.
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States. 
07 Za provedbu Direktive odgovorne su države članice.
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status. 
One su do kraja 2015. godine morale pripremiti program mjera za postizanje dobrog stanja okoliša.
These programmes must be sent to the Commission by March 2016. 
Te je programe potrebno dostaviti Komisiji do ožujka 2016.
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions. 
Opće je načelo da bi se države članice u što je većoj mjeri moguće kao temeljem trebale koristiti ciljevima i aktivnostima iz postojećih regionalnih konvencija o moru.
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data). 
2 HELCOM, ažurirana inačica dokumenta „Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation” (Peta zbirka podataka o opterećenju Baltičkog mora onečišćenjem, PLC-5,5), 2015. (podatci iz 2010.).
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data). 
3 HELCOM, „Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation” (Peta zbirka podataka o opterećenju Baltičkog mora onečišćenjem, PLC-5), 2011. (podatci iz 2006.).
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015. 
4 „Second Assessment of Climatic Change for the Baltic Sea Basin” (Druga procjena klimatskih promjena za baltički slijev), skupina autora BACC II, Regionalne klimatske studije, Springer International Publishing, 2015.
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p. 
5 Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (SL L 164, 25.6.2008., str.
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area. 
Uvod 11 08 Regionalna konvencija koja se primjenjuje na Baltičko more, odnosno Helsinška konvencija o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora, potpisana je 1974. godine.
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden. 
Trenutačne su potpisnice Danska, Estonija, Europska unija, Finska, Latvija, Litva, Njemačka, Poljska, Rusija i Švedska.
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021. This plan was adopted by the signatories. 
Helsinška komisija (HELCOM), koja je zadužena za upravljanje Konvencijom, predložila je 2007. godine Akcijski plan za Baltičko more (BSAP) čiji je cilj ponovno uspostaviti dobro stanje okoliša u Baltičkome moru do 2021. godine.
09 Key to achieving the good environmental status of marine waters is the good quality of the water from rivers flowing into the seas. 
09 Dobra kakvoća voda koje se ulijevaju iz rijeka u mora ključna je za postizanje dobrog stanja okoliša u morskim vodama.
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection. 
Okvirnom direktivom o vodama iz 2000. godine6 predviđen je okvir za zaštitu kopnenih, prijelaznih i priobalnih voda.
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027. 
Njezin je cilj zajamčiti dobro stanje površinskih i podzemnih voda do 2015. godine ili, u određenim iznimnim slučajevima, do 2021. ili 2027. godine.
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them. 
Države članice najprije su morale do prosinca 2009. izraditi planove upravljanja slijevom u kojima će utvrditi vodene tokove za koje postoji rizik da neće ispuniti taj cilj do 2015. i navesti najvažnija opterećenja koja ih pogađaju.
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives. 
Slično kao i Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji, predmetni planovi upravljanja slijevom uključuju program mjera kojima se treba doprinijeti postizanju ciljeva Okvirne direktive o vodama.
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7. 
10 U te je programe potrebno uključiti najmanje one mjere koje su potrebne za cjelovitu provedbu već postojećih direktiva usmjerenih na očuvanje kakvoće vode i provedbu drugih mjera koje su obvezne u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (posebno mjera za kontrolu raspršenih izvora onečišćenja)7.
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers. 
U već postojeće direktive posebno se ubrajaju sljedeće: - Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda iz 1991. godine8 koja se odnosi na prikupljanje i pročišćavanje komunalnih otpadnih voda iz aglomeracija, - Direktiva o nitratima iz 1991 godine9 u vezi s donošenjem mjera kojima se jamči da poljoprivrednici u područjima u kojima dolazi do onečišćenja vode nitratima ili u kojima postoji rizik od takvog onečišćenja (tzv. „ranjiva područja”, u daljnjem tekstu: „područja ugrožena nitratima”) poštuju minimalne zahtjeve u pogledu uporabe gnojiva koja sadržavaju dušik.
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009. 
11 Konačno, Europsko Vijeće usvojilo je 2009. godine Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora (EUSBSR).
This strategy addresses various objectives under three themes: ‘Save the Sea’, ‘Connect the Region’ and ‘Increase Prosperity’. 
Tom se strategijom obuhvaćaju raznovrsni ciljevi svrstani u tri teme: „očuvanje mora”, „povezivanje regije” i „povećanje blagostanja”.
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs. 
U okviru jednog od podciljeva teme „očuvanje mora” pod nazivom „čista voda u Baltičkome moru” preuzeti su ciljevi utvrđeni u Akcijskom planu za Baltičko more koji se odnose na smanjenje unosa hranjivih tvari.
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries. 
Aktivnosti EU-a osmišljene su na način da se njima promiče suradnja među susjednim zemljama, uključujući i zemlje EU-a i zemlje koje nisu članice EU-a.
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1). 
6 Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str.
7 Article 11.3(h) of the water framework directive. 
7 Članak 11. stavak 3. točka (h) Okvirne direktive o vodama.
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 
8 Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str.
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 
9 Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str.
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes. 
Preostalim trima državama članicama na Baltičkome moru (Danska, Finska i Švedska) nisu dodijeljena sredstva EU-a za projekte u području otpadnih voda. protiv onečišćenja voda hranjivim tvarima 12 Države članice u okviru kohezijske politike mogu upotrebljavati Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond10 za sufinanciranje infrastrukturnih projekata u području otpadnih voda u sklopu svojih operativnih programa.
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro. 
Ukupan doprinos EU-a projektima prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda u državama članicama koje imaju izlaz na Baltičko more11 u razdoblju 2007.–2013. iznosio je 4,6 milijardi eura: 3,4 milijarde eura za Poljsku, 0,6 milijardi eura za Latviju, 0,4 milijarde eura za Litvu, 0,2 milijarde eura za Estoniju i 0,04 milijarde eura za Njemačku.
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13). 
13 Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj12 može se koristiti za financiranje niza mjera u okviru programa ruralnog razvoja koje mogu imati izravan ili neizravan učinak na kakvoću vode (uglavnom mjere koje se odnose na „poboljšanje okoliša i krajobraza”13).
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14. 
Za tu je vrstu mjera u razdoblju 2007.–2013. izdvojen iznos od 9,9 milijardi eura za svih osam država članica koje imaju izlaz na Baltičko more14.
The amount that was specifically dedicated to address water protection is not available. 
Nije dostupan iznos koji je bio namijenjen posebno za zaštitu voda.
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment. 
14 Kad je riječ o zemljama koje nisu članice EU-a, Rusiji i Bjelarusu pružaju se brojne mogućnosti za suradnju u području okoliša u okviru europske politike susjedstva.
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15. 
Te mogućnosti uključuju program za ekološka pitanja koja nisu povezana s nuklearnom energijom u sklopu Partnerstva Sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša za koji je EU dosad izdvojio 44 milijuna eura te bilateralnu/regionalnu pomoć za koju je EU u razdoblju 2003.–2013. izdvojio 14,5 milijuna eura, kao i prekograničnu suradnju za koju je istom razdoblju izdvojio 3,5 milijuna eura15.
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
12 Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 21.10.2005. str.
1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes. 
13 Os 2. programa ruralnog razvoja za razdoblje 2007. – 2013.
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation. 
Glavni aspekti koje je potrebno uzeti u obzir u okviru te osi uključuju biološku raznolikost, upravljanje područjima mreže Natura 2000., aktivnosti povezane s Okvirnom direktivom o vodama, zaštitu vode i tla te ublažavanje klimatskih promjena.
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro). 
14 Poljska (4,4 milijarde eura), Finska (1,5 milijardi eura), Švedska (1,3 milijarde eura), Njemačka (1,1 milijarda eura), Litva (0,6 milijardi eura), Latvija (0,4 milijarde eura), Danska (0,3 milijarde eura) i Estonija (0,3 milijarde eura).
15 Source: ECA. 
15 Izvor: Europski revizorski sud.
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013. 
Iznosi sredstava EU-a dodijeljenih Rusiji i Bjelarusu u okviru programa TACIS i Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo (ENPI) do kraja 2013. godine.
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions. 
Opseg revizije 13 i revizijski pristup 15 Sud je u okviru ove revizije ispitao mjeru u kojoj je postignuto smanjenje opterećenja hranjivim tvarima u Baltičkome moru te procijenio djelotvornost aktivnosti EU-a koje su države članice provele kako bi smanjile količinu hranjivih tvari.
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea? 
Usredotočili smo se na sljedeća revizijska pitanja: (a) Jesu li države članice općenito uspješno smanjile unos hranjivih tvari u Baltičko more? (b) Je li aktivnostima EU-a u području komunalnih otpadnih voda djelotvorno smanjeno onečišćenje Baltičkog mora hranjivim tvarima? (c) Je li aktivnostima EU-a u području poljoprivrede djelotvorno smanjeno onečišćenje Baltičkog mora hranjivim tvarima? (d) Je li Strategijom EU-a za regiju Baltičkog mora ostvarena dodana vrijednost u pogledu postojećih aktivnosti za smanjenje unosa hranjivih tvari u Baltičko more?
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11). 
16 Odgovore na ta pitanja dobili smo prikupljanjem dokaza na način koji je opisan u nastavku. - Aktivnosti EU-a za smanjenje onečišćenja iz poljoprivrede ispitane su u Finskoj, Latviji i Poljskoj, dok su aktivnosti EU-a za smanjenje onečišćenja iz komunalnih otpadnih voda ispitane samo u Latviji i Poljskoj (točnije, tri uređaja za pročišćavanje u Latviji i sedam u Poljskoj) s obzirom na to da Finskoj nisu dodijeljena sredstva EU-a u tu svrhu (vidjeti bilješku 11.).
EU support to waste water-related projects in Russia and Belarus were examined on the basis of documents held by the Commission. — Reviews of performance data concerning 18 additional urban waste water treatment plants in the main cities of the Baltic Sea catchment area. — Questionnaires sent to the five Baltic Sea Member States that were not visited (Denmark, Germany, Estonia, Lithuania and Sweden), dealing with their plans for enforcing Helcom nutrient reduction targets. — Analysis of documents and interviews with Commission staff, the Helcom Secretariat and experts from the Baltic Nest Institute16. — Interviews with representatives from the Estonian Audit Office, which carried out a similar audit in Estonia. 
Potpora EU-a projektima povezanima s otpadnim vodama u Rusiji i Bjelarusu ispitana je na temelju dokumenata kojima raspolaže Komisija. - Provjerom podataka o uspješnosti 18 dodatnih uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u najvažnijim gradovima baltičkog slijeva. - Upitnicima za pet država članica na Baltičkom moru koje nisu obuhvaćene posjetima (Danska, Njemačka, Estonija, Litva i Švedska) o njihovim planovima za postizanje ciljnih vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari koje je odredila Helsinška komisija. - Analizom dokumenata i razgovorima s osobljem Komisije, tajništvom Helsinške komisije i stručnjacima iz udruge „Baltic Nest Institute”16. - Razgovorima s predstavnicima Estonskog ureda za reviziju koji je proveo sličnu reviziju u Estoniji.
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17. 
17 Kriteriji koje smo upotrijebili za davanje odgovora na pitanja temelje se na zakonskim aktima, smjernicama Komisije i sporazumima Helsinške komisije kao i na našim ranijim revizijama u području zaštite vode17.
They are explained further in the various sections of this report. 
Ti su kriteriji dodatno pojašnjeni u različitim odjeljcima ovoga izvješća.
16 The Baltic Nest Institute is an international research alliance between the Stockholm University Baltic Sea Centre, the Swedish Agency for Marine and Water Management, the University of Aarhus and the Finnish Environment Institute. 
16 „Baltic Nest Institute” međunarodna je istraživačka udruga Centra za Baltičko more Sveučilišta u Stockholmu, Švedske Agencije za upravljanje morima i vodama, Sveučilišta u Aarhusu i Finskog instituta za okoliš.
It combines competences within all relevant disciplines for marine ecosystem management. 
U njemu se ujedinjuje stručno znanje o upravljanju morskim ekosustavom iz svih relevantnih disciplina.
Observations 14 Member States’ implementation of nutrient input 18 According to the marine strategy framework directive, Member States have to devise a programme of measures by December 2015. 
Opažanja 14 Postizanje smanjenog unosa hranjivih tvari u Baltičko 18 Prema Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji države članice trebaju osmisliti program mjera do prosinca 2015.
The Commission’s assessment of the reporting by the Baltic Sea coastal Member States18 concludes that only one of them (Finland) has established quantified targets as regards nutrient loads, which are the main cause of eutrophication (see paragraph 6). 
U procjeni izvješća država članica na Baltičkome moru koju je obavila Komisija18 zaključuje se da je samo jedna od njih (Finska) utvrdila kvantificirane ciljne vrijednosti u pogledu opterećenja hranjivim tvarima, koje je glavni uzrok eutrofikacije (vidjeti odlomak 6.).
In the absence of such targets, the Commission considers the use of Helcom BSAP targets to be good practice (see paragraphs 7 and 8). 
Komisija smatra da je u slučaju da takve ciljne vrijednosti nisu utvrđene dobra praksa koristiti ciljeve iz Akcijskog plana za Baltičko more Helsinške komisije (vidjeti odlomke 7. i 8.).
We examined the current stage of implementation of this convention, as it can be used as a basis for the future programmes of measures. 
Budući da se ta konvencija može koristiti kao temelj budućih programa mjera, ispitali smo trenutačno stanje u pogledu njezine provedbe.
19 In 2007, the Helcom signatory countries agreed on two main instruments for combating eutrophication: — The BSAP, which includes a nutrient reduction scheme which allocates nutrient reduction targets to each country, defined at sub-basin level in relation to their average inputs in the 1997-2003 reference period. 
19 Države potpisnice Helsinške konvencije dogovorile su 2007. dva glavna instrumenta za borbu protiv eutrofikacije: - Akcijski plan za Baltičko more, koji uključuje program smanjenja količine hranjivih tvari u okviru kojega se za svaku državu na razini podsljevova određuju ciljne vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari u odnosu na prosječne unose u referentnom razdoblju 1997.–2003.
Each country was required to draw up its own nutrient reduction plan by the end of 2009 in order to achieve its targets by 2021. 
Svaka država trebala je sastaviti vlastiti plan za smanjenje količine hranjivih tvari do kraja 2009. kako bi se njegove ciljne vrijednosti postigle do 2021.
Figures, which were considered provisional, were established on the basis of a scientific model19. — The implementation of practices recommended by Helcom for protecting waters against pollution from various activities, including the collection and treatment of waste water, the use of phosphates in detergents and the use of fertilisers in agriculture. 
Vrijednosti su utvrđene na temelju znanstvenog modela19 te su se smatrale privremenima. - Primjenu prakse koju Helsinška komisija preporučuje u području zaštite voda od onečišćenja uzrokovanih različitim djelatnostima, uključujući prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda, uporabu fosfata u deterdžentima te uporabu gnojiva u poljoprivredi.
20 In 2013, the BSAP nutrient reduction scheme was revised on the basis of a new and more complete dataset as well as an improved modelling approach20. 
20 Program smanjenja količine hranjivih tvari koji je uključen u Akcijski plan za Baltičko more izmijenjen je 2013. godine na temelju novih i potpunijih podataka i poboljšanog pristupa primjeni modela20.
The signatory countries agreed to reduce the annual input of nitrogen to the sea by 13 % (118 134 tonnes/year) and the input of phosphorus by 41 % (15 178 tonnes/ year) compared to the inputs in the reference period (910 344 tonnes/year and 36 894 tonnes/year respectively). 
Države potpisnice dogovorile su smanjenje godišnjeg unosa dušika u more za 13 % (118 134 tone godišnje) i fosfora za 41 % (15 178 tona godišnje) u odnosu na unose u referentnom razdoblju (910 344 tone dušika i 36 894 tone fosfora godišnje).