natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audit was led by ECA Member Oskar Herics, supported by Thomas Obermayr, Head of Private Office and Laura Gores, Private Office Attaché; Pietro Puricella, Principal Manager; Jolita Korzuniene, Head of Task; Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Thierry Lavigne, Nils Odins and Christian Verzé, Auditors. 
Reviziju je predvodio član Suda Oskar Herics, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Thomas Obermayr i ataše u njegovu uredu Laura Gores, glavni rukovoditelj Pietro Puricella, voditeljica radnog zadatka Jolita Korzuniene te revizori Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Thierry Lavigne, Nils Odins i Christian Verzé.
Thomas Everett and Cathryn Lindsay provided linguistic support. 
Jezičnu podršku pružili su Thomas Everett i Cathryn Lindsay.
From left to right: Thomas Everett, Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Jolita Korzuniene, Oskar Herics, Cathryn Lindsay, Nils Odins, Laura Gores, Christian Verzé, Pietro Puricella. 
Slijeva nadesno: Thomas Everett, Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Jolita Korzuniene, Oskar Herics, Cathryn Lindsay, Nils Odins, Laura Gores, Christian Verzé, Pietro Puricella.
EN PDF ISBN 978-92-847-3640-9 doi:10.2865/0477 QJ-AB-19-014-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-3665-2 doi:10.2865/845238 QJ-AB-19-014-EN-Q 
HR PDF ISBN 978-92-847-3653-9 doi:10.2865/10210 QJ-AB-19-014-HR-N HR HTML ISBN 978-92-847-3666-9 doi:10.2865/724058 QJ-AB-19-014-HR-Q
INEA’s mission is to support the Commission, project promoters and stakeholders by providing expertise and programme management to infrastructure, research and innovation projects in the fields of transport, energy and telecommunications and to promote synergies between these activities. 
Misija je izvršne agencije INEA poduprijeti Komisiju, nositelje projekata i dionike pružanjem stručnog znanja i upravljanja programima za infrastrukturne, istraživačke i inovacijske projekte u području prometa, energetike i telekomunikacija te promicati sinergiju među tim aktivnostima.
INEA has been entrusted with 93 % of the total CEF budget and 7 % of the H2020 budget. 
INEA-i je povjereno upravljanje 93 % cjelokupnog proračuna programa CEF i 7 % proračuna programa Obzor 2020.
We found that INEA has fulfilled the delegated tasks as defined in its mandate and delivered expected benefits, with some limitations, related to framework constraints. 
Sud je utvrdio da INEA ispunjava delegirane zadaće koje su utvrđene u okviru njezinih ovlasti i da donosi očekivane koristi, uz određena ograničenja povezana s relevantnim okvirom.
We make recommendations to Commission and INEA aimed at improving the potential for synergies, strengthening the framework for INEA’s management of the delegated programmes, ensuring greater harmonisation and transparency of the CEF project selection procedures, setting better conditions for timely implementation of the CEF and redesigning the performance framework to better monitor CEF project results. 
Sud iznosi niz preporuka Komisiji i INEA-i čiji je cilj poboljšati moguće sinergije, ojačati okvir kojim se INEA služi za upravljanje delegiranim programima, zajamčiti veću usklađenost i transparentnost postupaka odabira projekata u okviru CEF-a, uspostaviti bolje uvjete za pravodobnu provedbu CEF-a i preoblikovati okvir za uspješnost u svrhu boljeg praćenja rezultata projekata u okviru CEF-a.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 50 
Tematsko izvješće Suda u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a. 50
EN 2019 Special Report NO EU information systems supporting border control - a strong tool, but more focus needed on timely and complete data 
HR 2019 Tematsko izvješće 20 Informacijski sustavi EU-a koji se upotrebljavaju u okviru granične kontrole vrlo su koristan alat, ali potrebno je staviti veći naglasak na pravodobnost i potpunost podataka BR.
Contents Executive summary Introduction The Schengen area The information systems used to control the Schengen area external borders Audit scope and approach Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency Delays in the implementation of Eurosur and PNR prevented border authorities from sharing important information Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic Information was not complete in some of the systems Events are not always recorded promptly in the systems Conclusions and recommendations Annex Brief description of the information systems selected Paragraph I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 2 
77. – 82. 83. – 95. Informacijski sustavi koji se upotrebljavaju za kontrolu vanjskih granica šengenskog područja Opseg revizije i revizijski pristup Opažanja Informacijski sustavi osmišljeni su tako da olakšaju učinkovite granične provjere, ali za otklanjanje nedostataka potrebno je mnogo vremena Informacijski sustavi općenito su bili u skladu sa zahtjevima EU-a, ali nisu bili jednako učinkoviti Zbog kašnjenja s uvođenjem Eurosura i PNR-a službenicima graničnih tijela onemogućena je razmjena važnih informacija Evaluacijama provedbe šengenskih pravila procjenjuju se nacionalne granične provjere, ali za otklanjanje nedostataka potrebno je mnogo vremena Države članice EU-a tek u ograničenoj mjeri iskorištavaju dostupna financijska sredstva EU-a za poboljšanje informacijskih sustava za graničnu kontrolu Službenici graničnog nadzora ne dobivaju uvijek potpune podatke iz sustava, čime se umanjuje učinkovitost provjera Države članice sve se više služe informacijskim sustavima za razmjenu informacija, no provjere bi mogle biti sustavnije Informacije u nekim sustavima nisu bile potpune Evidentiranje događaja u sustave ponekad se ne obavlja žurno Zaključci i preporuke Prilog Kratak opis odabranih informacijskih sustava 2
Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Pokrate i skraćeni nazivi Pojmovnik Odgovori Komisije Revizorski tim Kronologija 3
Executive summary I The creation of the Schengen area abolished border checks between participating countries comprising 22 EU Member States and four other European countries. 
Sažetak I Uspostavom šengenskog područja, koje obuhvaća 22 države članice EU-a i četiri dodatne europske zemlje, ukinute su granične provjere između tih zemalja.
However, abolishing internal borders reinforces the importance of effective control and surveillance of the Schengen area’s external borders. 
Međutim, ukidanjem unutarnjih granica stavljen je veći naglasak na važnost djelotvorne kontrole i nadzora vanjskih granica šengenskog područja.
Control of the external borders is of high interest to EU citizens and other stakeholders. 
Kontrola vanjskih granica od velikog je interesa za građane EU-a i druge dionike.
II To help border guards control the Schengen area’s external borders, the EU has set up the following information systems or common frameworks for exchange of information: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system). 
II Kako bi EU pomogao službenicima graničnog nadzora u kontroli vanjskih granica šengenskog područja, uspostavio je sljedeće informacijske sustave ili zajedničke okvire za razmjenu informacija: šengenski informacijski sustav (SIS II), vizni informacijski sustav (VIS) i Eurodac (europsku bazu otisaka prstiju tražitelja azila – sustav za usporedbu otisaka prstiju).
In addition, the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) provide further support to border authorities. 
Povrh toga, službenici graničnih tijela u svojem se radu dodatno oslanjanju na europski sustav nadzora granica (Eurosur) i evidenciju podataka o putnicima (PNR).
III Setting-up and maintaining these systems required substantial investment from both the EU and the participating Schengen states. 
III Uspostava i održavanje tih sustava iziskivali su znatna ulaganja EU-a i država šengenskog područja.
Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million to set up these systems. 
Na temelju dostupnih informacija Sud procjenjuje da je za uspostavu tih sustava iz proračuna EU-a izdvojeno više od 600 milijuna eura.
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently. 
S obzirom na sve veći pritisak na vanjskim granicama EU-a koji je posljedica nedavnih sigurnosnih i migracijskih okolnosti, revizija koju je obavio Sud bila je usmjerena na utvrđivanje onih aspekata osmišljavanja i upotrebe tih sustava koji mogu pomoći službenicima graničnog nadzora da učinkovitije obavljaju svoj posao.
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Osim toga, opažanja i preporuke Suda mogu doprinijeti ciljanom usmjeravanju sredstava EU-a koja će biti dostupna u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru u svrhu potpore tim sustavima.
IV Our main audit question was “Are the main EU information systems for internal security supporting border controls efficiently?” 
IV Glavno revizijsko pitanje glasilo je: „Pruža li se glavnim informacijskim sustavima EU-a za unutarnju sigurnost učinkovita potpora graničnoj kontroli?”.
We conclude that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks. 
Sud je zaključio da se službenici graničnog nadzora pri obavljanju graničnih provjera sve više koriste tim sustavima i oslanjaju na njih.
However, some data is currently not included in the systems, while other data is either not complete or not entered in a timely manner. 
Međutim, neki podatci trenutačno nisu uneseni u te sustave, dok drugi pak nisu potpuni ili nisu uneseni pravodobno.
This reduces the efficiency of some border checks. 
Time se umanjuje učinkovitost dijela graničnih provjera.
V We found that the systems are generally well designed to facilitate border checks and that the Member States (Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland) we visited generally complied with the applicable legal framework. 
V Utvrđeno je da su predmetni sustavi općenito dovoljno dobro osmišljeni da olakšaju granične provjere i da su se posjećene države članice (Finska, Francuska, Italija, Luksemburg i Poljska) u načelu pridržavale važećeg pravnog okvira.
Nevertheless, some countries’ national SIS II and VIS components facilitate more efficient border checks than others. 4 
Međutim, nacionalnim komponentama sustava SIS II i VIS u određenim zemljama omogućuju se učinkovitije granične provjere nego što je to slučaj u drugim zemljama. 4
VI There were long delays in the implementation of IT solutions for Eurosur and PNR, both at EU and national level. 
VI Došlo je do velikih kašnjenja s uvođenjem IT rješenja za Eurosur i PNR, kako na razini EU-a tako i na nacionalnim razinama.
This prevented border guards and other authorities of the intended benefits of these systems. 
Time je službenicima graničnog nadzora i drugim tijelima onemogućeno ostvarivanje koristi predviđenih tim sustavima.
VII The Schengen evaluation mechanism plays an important role in securing EU external borders. 
VII Mehanizam za evaluaciju provedbe šengenskih pravila ima važnu ulogu u osiguravanju vanjskih granica EU-a.
Evaluations are generally thorough and methodical, and address key aspects of the systems. 
Evaluacije su općenito temeljite i metodične te obuhvaćaju ključne aspekte predmetnih sustava.
However, it takes a long time for the Member States to remedy weaknesses identified. 
Međutim, državama članicama potrebno je mnogo vremena za otklanjanje utvrđenih nedostatka.
This is due to a lack of binding deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective actions. 
To je posljedica nepostojanja obvezujućih rokova za usvajanje evaluacijskih izvješća i provedbu korektivnih mjera.
VIII Although the Member States are making increasing use of the information systems, this use could be more systematic. 
VIII Iako se države članice sve više služe informacijskim sustavima, mogle bi to činiti sustavnije.
We carried out a survey of border guards and found that more than half of them had at some point allowed people to cross borders without consulting the systems. 
Sud je među službenicima graničnog nadzora proveo anketu i utvrdio da je više od polovice tih službenika u nekom trenutku dopustilo osobama prelazak preko granica bez provjere u sustavima.
Furthermore, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked. 
Povrh toga, Sud je utvrdio da se broj izdanih viza ne podudara s brojem provjerenih viza.
IX Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
IX Službenici graničnog nadzora služe se podatcima u sustavima kao osnovom za donošenje odluka koje utječu na sigurnost europskih građana.
The quality of this data is therefore of the utmost importance. 
Stoga je kvaliteta tih podataka iznimno važna.
In accordance with EU legislation, the responsibility for data quality is with the Member States. 
U skladu sa zakonodavstvom EU-a odgovornost za kvalitetu podataka snose države članice.
We found little reference to data quality control in the legal acts governing the European information systems. 
Prema nalazima Suda u pravnim aktima kojima su uređeni europski informacijski sustavi malo je riječi o kontroli kvalitete podataka.
Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues. 
Iako agencija eu-LISA svakog mjeseca provodi automatizirane provjere kvalitete podataka u sustavu SIS II, rezultati tih provjera dostupni su samo pojedinačnim državama članicama na koje se te provjere odnose, pa eu-LISA ili Komisija stoga nisu u mogućnosti ocijeniti napredak koji su pojedine zemlje ostvarile u rješavanju problema povezanih s kvalitetom podataka.
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Ni eu-LISA ni Komisija nemaju nikakve izvršne ovlasti kojima bi se postiglo da države članice pravodobno ispravljaju probleme povezane s kvalitetom podataka.
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X Službenici graničnog nadzora ne dobivaju uvijek pravodobne i potpune podatke iz informacijskih sustava.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Primjerice, kada službenici graničnog nadzora krenu provjeriti određeno ime u sustavu SIS II, mogu dobiti na stotine rezultata (uglavnom lažno pozitivnih) koje su zakonski obvezni ručno provjeriti.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits. 
Ne samo da se time umanjuje učinkovitost graničnih provjera nego se i povećava rizik od toga da se previde stvarni pozitivni rezultati pretraživanja.
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it. 
Nepotpuna evidencija u sustavu SIS II utječe i na druge povezane sustave.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI Osim u slučaju Eurodaca općenito ne postoje obvezni rokovi za unos podataka.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Primjerice, Eurosur je zamišljen kao izvor informacija u stvarnom vremenu o stanju na granicama.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Međutim, neke od zemalja koje je Sud obuhvatio revizijom doista unose informacije u Eurosur u stvarnom vremenu, dok druge to čine samo jednom tjedno.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5 which all Member States have transmitted the required information on time. 
Od početka rada Eurodaca 2003. godine nije bilo ni jedne godine u kojoj su sve države članice na vrijeme dostavile potrebne informacije.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. 
Kašnjenja s dostavljanjem informacija mogu dovesti do toga da se za obradu određenog zahtjeva za azil odgovornom proglasi pogrešna zemlja.
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII Sud je iznio sljedeće preporuke, prema kojima bi Komisija trebala: o potaknuti osposobljavanje s praktičnim vježbama u sustavima SIS II i VIS o ubrzati ispravljanje nedostataka otkrivenih u okviru evaluacija provedbe šengenskih pravila o analizirati nepodudarnosti u vezi s provjerama viza o poboljšati postupke za kontrolu kvalitete podataka i o smanjiti kašnjenja s unosom podataka. 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Uvod Šengensko područje 01 Uspostavom šengenskog područja, koje trenutačno obuhvaća 26 država (vidi sliku 1.), svim je putnicima omogućen prelazak unutarnjih granica bez izlaganja graničnim provjerama.
In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation. 
Osim ukidanja graničnih provjera zemlje obuhvaćene tim područjem dogovorile su i zajedničku viznu politiku te formalno utvrdile policijsku i pravosudnu suradnju.
Figure 1 – Current map of the Schengen area Source: European Parliament. 
Slika 1. – Zemljovid današnjeg šengenskog područja Azori (Portugal) Madeira (Portugal) Kanari (Španjolska) Malta Lihtenštajn Izvor: Europski parlament.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 Dvije trećine građana EU-a smatra šengensko područje jednim od glavnih postignuća EU-a.
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 
Međutim, gotovo ih 70 % očekuje da EU uloži dodatne napore u zaštitu svojih vanjskih granica1.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
Informacijski sustavi koji se upotrebljavaju za kontrolu vanjskih granica šengenskog područja 03 Ukidanje unutarnjih granica iziskuje učinkovitu kontrolu i nadzor vanjskih granica u svrhu sprječavanja kaznenih djela i terorizma te kontrole migracija.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
Kako bi EU pomogao službenicima graničnog nadzora u kontroli vanjskih granica šengenskog područja, uspostavio je niz informacijskih sustava ili zajedničkih okvira za razmjenu informacija.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
Najčešće se upotrebljavaju sljedeći sustavi: šengenski informacijski sustav (SIS II), vizni informacijski sustav (VIS), Eurodac (europska baza otisaka prstiju tražitelja azila – sustav za usporedbu otisaka prstiju), europski sustav nadzora granica (Eurosur) i evidencija podataka o putnicima (PNR) (vidi sliku 2.).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. 
Povrh toga, EU radi na razvoju dvaju dodatnih informacijskih sustava relevantnih za sigurnost granica: sustav ulaska/izlaska, koji bi trebao biti pušten u rad 2020., i europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja, koji bi trebao biti u funkciji 2021.
8 04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 Službenici graničnog nadzora u državama šengenskog područja upotrebljavaju SIS II, VIS i Eurodac za provjeru pojedinaca na graničnim prijelazima.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
Eurosur i PNR upotrebljavaju se za prikupljanje informacija o događajima koji se odvijaju na samim vanjskim granicama EU-a i prije dolaska na njih te o putnicima na letovima koji dolaze na granice.
They help to anticipate events relevant to border security. 
Ti sustavi pomažu predvidjeti događaje koji utječu na sigurnost granica.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 9 
Na slici 3. prikazano je kako bi se službenici graničnog nadzora trebali služiti tim sustavima tijekom graničnih provjera, dok se detaljniji opis, uključujući pojedinosti o tome koji su informacijski sustavi dostupni u kojim zemljama, nalazi u prilogu. 9
Figure 3 – Use of the selected information systems for border security 10 Source: European Court of Auditors. 05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system. 
Izvor: Europski revizorski sud. 05 Korisnike sustava čine i različita nacionalna tijela kaznenog progona, kao i carinska tijela, tijela nadležna za vize te pravosudna tijela.
At the same time, they are responsible for entering the relevant data in these systems. 
Ti su korisnici istodobno odgovorni za unos relevantnih podataka u te sustave.
In the case of PNR, the information is provided by airlines. 
U slučaju PNR-a informacije pružaju zračni prijevoznici.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. 
06 Službenici graničnog nadzora (i druga tijela) koji se služe tim sustavima u državama članicama imaju pristup središnjim sustavima EU-a preko vlastitih nacionalnih sustava koji su posebno razvijeni u tu svrhu.
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 
Zakonodavci EU-a utvrdili su u propisima EU-a minimalne zahtjeve za uvođenje tih nacionalnih informacijskih sustava2.