natgillin/translations-raw huggingface dataset:
169 A number of variables can account for fluctuations in the two components of the trade balance. 
169 Na fluktuacije u navedenim dvjema sastavnicama trgovinske bilance može utjecati niz varijabli.
These include external shocks (affecting exports), an unexpected trend in GDP (affecting imports) and unexpected swings in competitiveness (affecting both). 
One obuhvaćaju vanjske šokove (koji utječu na izvoz), neočekivani trend u BDP-u (koji utječe na uvoz) i neočekivane promjene u konkurentnosti (koje utječu na oboje).
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010. 
170 U Latviji i Rumunjskoj došlo je do značajnih poboljšanja konkurentno-sti98, što objašnjava zašto su u pogledu trgovinske bilance od 2010. ostvareni bolji rezultati nego u prognozama.
The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports. 
Poboljšanja su u tim dvjema zemljama vidljiva i u njihovom povećanom udjelu u svjetskom izvozu.
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008. 
171 Preostale tri zemlje ostvarile su manja poboljšanja konkurentnosti od očekivanih, te je u svim trima zemljama od 2008. došlo do smanjenja udjela u svjetskom izvozu.
Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99. 
Izvozi Mađarske i Portugala bili su manji nego što je to predviđeno početnim prognozama, no irski su izvozi bili veći99.
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected. 
172 Uravnoteženje trgovinske bilance u Portugalu i Mađarskoj uglavnom je bilo u skladu s projekcijama, ali samo zbog toga što su i izvoz i uvoz bili manji nego što je prvotno očekivano.
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance. 
Otprilike 80 % tog neočekivanog smanjenja u uvozu može se obrazložiti lošim rezultatima u BDP-u.
Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal). 
Interna devalvacija djelovala je preko prilagodbe plaća novozaposlenih osoba 173 Interna devalvacija bila je ključni element makroekonomske strategije u trima zemljama (Latvija, Irska i Portugal).
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100. 
Riječ je o nizu politika koje su osmišljene kako bi se poboljšala međunarodna konkurentnost, u prvom redu smanjenjem troškova rada100.
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large. 
Do toga bi trebalo doći jer se prilagodbama u javnom sektoru oslobađaju resursi, čime se povećava dostupna radna snaga za privatni sektor, a u cjelokupnom gospodarstvu dolazi do smanjenja razina plaća.
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy. 
Smanjenje ukupne potražnje trebalo bi pridonijeti prilagodbi cijena i plaća u predmetnom gospodarstvu.
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union. 
U nedostatku vlastite valute, interna devalvacija čini ključnu strategiju za prilagodbu razina cijena unutar određene valutne unije.
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Na poboljšanje ukazuju razni makroekonomski pokazatelji za konkurentnost, kao što je realni efektivni tečaj, realni jedinični troškovi rada i radna produktivnost, kao i kompozitni pokazatelji poput mjesta u poretku globalne konkurentnosti.
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Glavni je razlog tome što se velik udio ukupnog izvoza Irske ne odnosi na europodručje.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Stoga je Irska ostvarila koristi od deprecijacije eura u odnosu na američki dolar, što nije predviđeno početnim programskim prognozama.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Deprecijacijom eura povećala se i vrijednost uvoza u Irsku.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Udio uvoza u izvozu Irske, odnosno udio izvoza do kojeg je došlo zbog uvoza poluproizvoda ili usluga, visok je i iznosi otprilike 50 %.
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’ 
100 Komisija definira internu devalvaciju kao politike čiji je cilj „smanjiti cijene utjecanjem na relativne cijene izvoza i uvoza ili smanjenjem troškova domaće proizvodnje što vodi do stvarne deprecijacije tečaja.”
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 
Izvor: Europska komisija: Quarterly Report on the Euro Area (Tromjesečno izvješće o europodručju), III/2011, svezak 10., str.
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all. 
Dio IV. – Programima su ispunjeni zacrtani ciljevi 69 174 U Latviji je interna devalvacija djelovala tako što je u prvom redu utjecala na plaće novozaposlenih osoba, dok plaće osoba koje su već dugo bile zaposlene u privatnom sektoru gotovo nisu ni smanjene.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
Prilagodba plaća djelomično je provedena prilagodbom neprijavljenih dohodaka, no uz ograničen učinak (vidjeti okvir 11.).
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment. 
Učinak interne devalvacije na razine plaćanja u Latviji Interna devalvacija smatrala se ključnim stupom prilagodbe u Latviji.
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
Jedan od razloga zbog kojeg se smatralo da će se internom devalvacijom ostvariti rezultati bilo je uvjerenje da je tržište rada vrlo fleksibilno.
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101. 
U praksi je opaženo smanjenje u plaćama u javnom sektoru bilo razmjerno malo101.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Rast plaća smanjio se prilično naglo i u javnom i u privatnom sektoru nakon razvoja krize tijekom 2008., te je 2009. prešao u pad102, dok su i intenzitet i trajanje negativnog rasta plaća bili mnogo manji u privatnom sektoru.
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Najveće smanjenje plaća u razdoblju od jedne godine u privatnom sektoru iznosilo je 6,6 % (listopad 2009.), dok je najveći pad u javnom sektoru iznosio nešto više od 26 % (studeni 2009.).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
Agregatnom dinamikom plaća ne obuhvaća se povezani proces prilagodbe i ne ostavlja prostor za mogućnost da objašnjene djelomično leži u sferi neprijavljenih plaća (plaćanja „na ruke”).
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Analiza pojedinačnih podataka o plaćama103 ukazuje na to da su plaće radnika koji su zaposleni tijekom recesije bile znatno niže od plaća koje su primali radnici koji su bili zaposleni već duže vrijeme, koje gotovo nisu ni smanjene.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
Taj je rezultat u skladu s dokazima iz relevantne literature koja ukazuje na to da je razina cikličnosti veća kod plaća za novozaposlene radnike u usporedbi s plaćama ranika koji su već zaposleni neko vrijeme te takve plaće predstavljaju mehanizam za smanjenje troškova.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Smanjenje broja radnih mjesta i povećanje udjela radnih mjesta na nepuno radno vrijeme također je pridonijelo takvom rezultatu.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Retrospektivni upitnik među poslodavcima potvrđuje da se „stvarno” smanjenje troškova plaća kretalo između 6 i 11 % u 2008. i 2009. godini, a 2009. i 2010. bilo je gotovo zanemarivo (manje od 2 %).
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Stoga je pad bio veći od onoga na koji su ukazivale službene statistike (porast za 1,3 % 2009. i pad za 2,9 % 2010.).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
Iz toga se može zaključiti da je recesija dovela do poduzimanja mjera u pogledu plaća u privatnom sektoru, no one nisu bile dovoljne kako bi se spriječio opsežan i dugotrajan pad zaposlenosti.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Izvor: Europski revizorski sud, na temelju studije koju su proveli Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova: „What happened to wages in Latvia’s,internal devaluation’?”
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Promjene u plaćama utječu na konkurentnost prije svega u privatnom sektoru, a posebno u sektoru razmjenjivih dobara.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 U ožujku 2009. u javnom sektoru i u srpnju u privatnom sektoru.
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency. 
103 Podatci Latvijske državne agencije za socijalno osiguranje iz anonimnih izvora.
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans. 
Dio IV. – Programima su ispunjeni zacrtani ciljevi 70 Krediti u stranoj valuti i dalje predstavljaju problem 175 Zajednički nazivnik svih triju zemalja u vezi s bilancom plaćanja bio je visoki udio kredita u stranoj valuti u odnosu na ukupne neotplaćene kredite.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Središnje banke tijekom krize nisu mogle dopustiti da dođe do deprecijacije domaće valute kako bi poboljšale vanjsku konkurentnost.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Razlog za zabrinutost bilo je to što bi deprecijacija mogla umanjiti mogućnost zajmoprimaca da otplaćuju dugove u stranoj valuti i tako utjecati na stabilnost financijskog sustava, čime bi se poništile gospodarske koristi politike104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
Zbog velikog udjela kredita u stranoj valuti, u zemljama je tijekom krize dolazilo i do većih gubitaka međunarodnih pričuva105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 Iako su navedena pitanja bitno utjecala na mogućnosti koje su bile raspoložive u okviru politika, financijska pomoć EU-a nije obuhvaćala uvjete prema kojima bi nacionalna tijela morala rješavati pitanje upravljanja domaćim kreditima u stranoj valuti.
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106. 
178 Ukupna vrijednost kredita u stranoj valuti nastavila je davati povod za zabrinutost i tijekom provedbe programa106.
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency. 
U Rumunjskoj je udio kredita u stranoj valuti u privatnom sektoru prešao udio kredita u domaćoj valuti.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
U Mađarskoj se udio kredita u stranoj valuti počeo smanjivati 2012., a u Rumunjskoj tek 2014.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Na taj je izazov ukazao i Europski odbor za sistemske rizike u svojoj preporuci 2011/1 u kojoj upućuje na rizik od „prepreka na putu prijenosa monetarne politike” koje proizlaze iz velikog udjela domaćih kredita u stranim valutama.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Preporuka 2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 Na primjer, krajem lipnja 2013. središnja banka u Mađarskoj smatrala je da je izloženost kućanstava i malih i srednjih poduzeća deviznim tečajevima vrlo visoka.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Zaključci i preporuke 71 Nadzor u razdoblju prije krize 179 Prije nego što je kriza izbila, već je postojao okvir EU-a namijenjen praćenju javnih proračuna država članica.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Komisija nije provela odgovarajuću procjenu proračunskih neravnoteža uoči krize, kada je procijenila da su javni proračuni stabilniji nego što se to kasnije pokazalo.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Jedan od ključnih nedostataka procjena Komisije prije 2009. bio je manjak informacija o povećanju potencijalnih obveza javnog sektora, od kojih su tijekom krize mnoge postale stvarne obveze.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances. 
Komisija također nije posvetila dovoljno pozornosti vezi između velikih međunarodnih financijskih tokova, razine stabilnosti banaka i, naposljetku, državnih financija.
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47). 
Ti propusti u nadzoru upućuju na to da Komisija nije bila pripremljena za ulogu upravljanja programima kada je primila prve zahtjeve za financijsku pomoć (vidjeti odlomke od 35. do 47.)
Programme management processes 181 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts and financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Postupci upravljanja programima 181 Komisija je preuzela nove dužnosti upravljanja programima, koje su obuhvaćale pregovore s nacionalnim vlastima, izradu programskih prognoza, procjene financijskog manjka i definiranje nužnih reformi.
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50). 
To je bio uspjeh s obzirom na vremenska ograničenja i nedostatak iskustva (vidjeti odlomke od 45. do 50.).
182 The Commission was thorough in obtaining the necessary information. 
182 Komisija je temeljito prikupljala informacije koje su joj bile potrebne.
It increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the beneficiary countries. 
Postupno je angažirala sve više svojih stručnjaka i pokrenula suradnju s nizom dionika u zemljama koje su primale financijsku pomoć.
However, the Commission did not mobilise the same degree of expertise in 2008 and 2009 as it did later in connection with the euro area programmes, nor could it easily acquire external expertise. 
Međutim, Komisija 2008. i 2009. godine nije mobilizirala stručni kapacitet u jednakoj mjeri kao kasnije za programe europodručja, te nije mogla jednostavno uključiti vanjske stručnjake.
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54). 
Kadrovska politika Komisije nije bila osmišljena tako da se može nositi s tako golemim i važnim europskim projektom kao što je bilo rješavanje krize javnog duga (vidjeti odlomke od 52. do 54.).
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges. 
Zaključci i preporuke 72 1. preporuka Komisija bi trebala uspostaviti okvir na razini svih institucija koji bi omogućio brzu mobilizaciju odgovarajućih ljudskih resursa i stručnjaka iz raznih odjela Komisije ili izvan Komisije kada se javi potreba za programom financijske pomoći.
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes. 
Komisija bi trebala osmisliti postupke za bolji nadzor i upravljanje mogućim novim programima financijske pomoći, u skladu s Uredbom (EU) br.
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only. 
Postupci bi trebali izričito obuhvaćati scenarij u kojem te aktivnosti provode samo institucije EU-a.
183 The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
183 Izrada makroekonomskih prognoza i prognoza deficita nije bila nova aktivnost.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70). 
Bilo je vrlo teško procijeniti vjerodostojnost ključnih pretpostavki poput fiskalnih multiplikatora, ne samo u svim kasnijim provjerama nego i za same rukovoditelje pri izradi prognoza (vidjeti odlomke od 55. do 70.).
Recommendation 2 Programme teams should be required to record systematically the key assumptions made and work done in preparing forecasts. 
2. preporuka Od programskih timova trebalo bi se zahtijevati da vode sustavnu evidenciju o ključnim pretpostavkama i radu na pripremanju prognoza.
The Commission should put in place tools to facilitate documentation. 
Komisija bi trebala uvesti alate kojima bi olakšala evidenciju.
This can include the automatic logging of changes made by forecasters. 
To može uključivati automatsko bilježenje izmjena koje naprave prognostičari.
Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. 
U okviru postupaka unutarnje kontrole trebalo bi se provoditi više provjera najvažnijih osnovnih pretpostavki i parametara koje su postavili odjeli nadležni za pojedine zemlje.
For instance, a reference model-based forecast could be used in the quality review to flag areas where a judgement-based forecast significantly departs from the model-based forecast. 
Tako bi se u provjeri kvalitete mogle koristiti prognoze na temelju modela referentnih vrijednosti kako bi ukazale na područja u kojima postoje znatne razlike između prognoze na temelju prosudbi i prognoze na temelju modela.
This would allow for more targeted quality checks. 
To bi omogućilo da provjere kvalitete budu bolje usmjerene.
184 The programmes were mostly soundly rooted in EU policy priorities and current economic knowledge. 
184 U načelu se programima dobro vodilo računa o prioritetima politike EU-a i trenutačnom ekonomskom znanju.
However, the Commission’s procedures were commonly affected by a lack of systematic record-keeping. 
Međutim, postupke Komisije često karakterizira nedostatak sustavnog vođenja evidencije.
Procedures were not geared towards the retrospective evaluation of decision-making. 
Postupci nisu bili usmjereni na to da se naknadno evaluiraju donesene odluke.
This can be partly explained by the crisis context, the initial time constraints and the novelty, for the Commission, of this type of programme management. 
Neki su od razloga za to krizne okolnosti, vremenski pritisak na početku i novina koju je ovaj oblik upravljanja programima predstavljao za Komisiju.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing (see paragraphs 71 to 75). 
Dostupnost dokumenata s vremenom se poboljšala, ali su čak i za najnovije programe nedostajali neki ključni dokumenti (vidjeti odlomke od 71. do 75.).
Conclusions and recommendations 73 Recommendation 3 To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent: (a) staff involved in programme management should keep all necessary records in relation to the features of the programme design, the selection of conditions and the Commission’s monitoring of programme implementation; and (b) programme heads should be required to document key programme decisions in a decision log so that they are easily traceable. 185 The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
Zaključci i preporuke 73 3. preporuka Kako bi se zajamčilo da su čimbenici na kojima se temelje odluke u vezi s programima transparentni na internoj razini: (a) osoblje koje sudjeluje u upravljanju programom trebalo bi čuvati sve potrebne dokumente povezane s izradom programa, odabirom uvjeta i s time kako Komisija prati provedbu programa; (b) od voditelja programa trebalo bi se zahtijevati da vode evidenciju ključnih programskih odluka kako bi se moglo lako doći do njih.
187 The risk of treating different countries inconsistently or demanding unnecessary reforms remains a challenge to the process of programme management. 
187 Rizik od pristupanja različitim zemljama na nedosljedan način i zahtijevanje nepotrebnih reformi još uvijek je prisutan u postupku upravljanja programom.