natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 1 — Ensure progress in decommissioning The three Member States concerned should: (a) further improve their project management practices in order to have the necessary waste and spent fuel management infrastructure in place when planned; (b) take steps to build up their own technical capacity, so as to achieve a better balance between in‐house and external expertise; (c) find better ways to exchange best practices and technical knowledge, both among themselves and with the wider nuclear decommissioning community in the EU and beyond. 
1. preporuka – Zajamčiti napredak u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona Tri predmetne države članice trebale bi: (a) dodatno poboljšati svoju praksu upravljanja projektima kako bi u planiranom roku uspostavile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom i istrošenim gorivom; (b) poduzeti korake za jačanje vlastitih tehničkih kapaciteta kako bi se postigla veća ravnoteža između unutarnjih i vanjskih stručnjaka; (c) pronaći bolje načine razmjene najbolje prakse i tehničkog znanja, kako me-đusobno, tako i sa širom zajednicom u području stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u EU-u i izvan njega.
The Commission should facilitate this in a cost‐effec‐ tive way. 
Komisija bi to trebala omogućiti na isplativ način.
112 The projects funded under the EU’s nuclear decommissioning assistance pro‐ grammes do not relate to final disposal, but only to the interim storage of spent nuclear fuel. 
112 Projekti koji se financiraju u okviru programa pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu povezani s konačnim odlaganjem, nego samo s privremenim skladištenjem istrošenog nuklearnog goriva.
It can take several decades and high levels of financial commitment to develop a final disposal site for spent nuclear fuel. 
Moguće je da će za izgradnju konačnog odlagališta istrošenog nuklearnog goriva biti potrebno nekoliko desetljeća i visoke razine financijskih obveza.
Doing so might be diffi‐ cult for some countries which generate low volumes of radioactive waste, have limited financial resources or lack appropriate geological conditions. 
To bi moglo uzrokovati poteškoće određenim zemljama koje proizvode male količine radioaktivnog otpada, koje imaju ograničena financijska sredstva ili nemaju odgovarajuće geološke uvjete.
Talks in the three Member States regarding potential final disposal solutions for high‐level waste and spent nuclear fuel, which may be national or regional solutions, are still only at a conceptual stage (see paragraphs 48 to 58). 
Razgovori u trima državama članicama o mogućim rješenjima za konačno odlaganje visoko radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva, koja mogu biti nacionalna ili regionalna rješenja, i dalje su tek u fazi osmišljavanja (vidjeti odlomke 48. – 58.).
The Commission is required to report on Member States’ plans in this area, but has not yet done so (see paragraph 53). 
Od Komisije se zahtijeva da izvješćuje o planovima država članica u tom pogledu, ali ona to još nije učinila (vidjeti odlomak 53.).
Conclusions and recommendations 58 Recommendation 2 — Solutions for the final disposal of spent nuclear fuel (a) The Commission should, together with all relevant EU Member States, explore options for the disposal of spent fuel and high‐level waste, including any regional and other EU‐based solutions, duly considering safety, security and the cost‐effectiveness of the alternatives. 
Zaključci i preporuke 58 2. preporuka – Rješenja za konačno odlaganje istrošenog nuklearnog goriva (a) Komisija bi zajedno sa svim relevantnim državama članicama EU-a trebala istražiti mogućnosti odlaganja istrošenog goriva i visoko radioaktivnog otpada, uključujući regionalna rješenja i ostala rješenja na razini EU-a, uzimajući pritom u obzir zaštitu, sigurnost i isplativost drugih mogućnosti.
The Commission should in‐ clude a review of this matter in its first report to the European Parliament and the Council on the implementation of the radioactive waste directive. 
Komisija bi pregled tog pitanja trebala uključiti u svoje prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive o radioaktivnom otpadu.
Target implementation date: to start immediately; publication of report by mid 2017 at the latest. (b) The three Member States should, in parallel, progress with their plans for final disposal, in order to establish more complete cost estimates and finan‐ cing plans for the disposal of spent fuel and radioactive waste, as required by the radioactive waste directive. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: započeti odmah; objava izvješća najkasnije do sredine 2017. (b) Tri navedene države članice istodobno bi trebale nastaviti s ostvarivanjem svojih planova za konačno odlaganje kako bi uspostavile potpunije procjene troškova i planove financiranja za odlaganje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, kako je propisano Direktivom o radioaktivnom otpadu.
Estimated cost of decommissioning will be at least 5.7 billion euro and double that if the cost of final disposal is included 113 Estimates of the total cost of decommissioning across the three programmes increased by 40 % between 2010 and 2015, from 4.1 billion euro to 5.7 billion euro (see paragraphs 73 to 74). 
Procijenjeni trošak stavljanja izvan pogona iznosit će barem 5,7 milijardi eura, odnosno dvostruko više ako se uključe troškovi konačnog odlaganja 113 Procjene ukupnog troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u trima programima od 2010. do 2015. godine povećale su se za 40 %, s 4,1 milijarde eura na 5,7 milijardi eura (vidjeti odlomke 73. i 74.).
If costs associated with the final disposal of spent nu‐ clear fuel are included, the full cost could double, reaching 11.4 billion euro (see paragraphs 93 to 99). 
Ako se uključe troškovi povezani s konačnim odlaganjem istrošenog nuklearnog goriva, ukupan trošak mogao bi se udvostručiti te iznositi 11,4 milijarde eura (vidjeti odlomke 93. – 99.).
114 The currently available national and EU financing of 4.0 billion euro falls short of covering the estimated total cost of 5.7 billion euro, not including the cost of final disposal. 
114 Trenutačno raspoloživa nacionalna financijska sredstva i financijska sredstva EU-a u iznosu od 4,0 milijarde eura nisu dovoljna za pokrivanje procijenjenog ukupnog troška od 5,7 milijardi eura, u koji nije uključen trošak konačnog odlaganja.
There is, therefore, a financing gap of 1.7 billion euro until the completion of decommissioning. 
Stoga postoji manjak financijskih sredstava u iznosu od 1,7 milijardi eura do završetka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Lithuania accounts for 93 % of this overall finan‐ cing gap, with a shortfall of 1.6 billion (see paragraphs 73 to 85). 
Od ukupnog manjka financijskih sredstava na Litvu se odnosi 93 %, što je manjak od 1,6 milijardi (vidjeti odlomke 73. – 85.).
The financing gaps estimated by Bulgaria and Slovakia now amount to 28 and 92 million euro respectively (see paragraph 84). 
Manjak financijskih sredstava koji se procjenjuje za Bugarsku iznosi 28 milijuna eura, a za Slovačku 92 milijuna eura (vidjeti odlomak 84.).
Conclusions and recommendations 59 115 According to the internationally recognised ‘polluter pays’ principle, it is the responsibility of the Member State to ensure that nuclear power plant operators fulfil their obligations as the polluter, and set aside sufficient financial resources to cover the full cost of decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 93). 
Zaključci i preporuke 59 115 Prema međunarodno priznatom načelu „onečišćivač plaća”, države članice dužne su zajamčiti da operatori nuklearnih elektrana izvršavaju svoje obveze kao onečišćivači te da izdvajaju dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje cjelokupnog troška stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačnog odlaganja (vidjeti odlomke 20. i 93.).
All three Member States have set up dedicated national funds to finance their national policies for the safe management and disposal of radioactive waste and for the decommissioning of nuclear installations. 
Sve tri države članice uspostavile su namjenske nacionalne fondove radi financiranja svojih nacionalnih politika za sigurno gospodarenje radioaktivnim otpadom i njegovo odlaganje te stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
However, to date, little use has been made of national funds in the three nuclear decommissioning programmes, and resources in these funds remain limited, particularly in Lithuania (see paragraphs 89 to 92). 
Međutim, do danas se nacionalni fondovi u trima programima za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu dovoljno iskorištavali, a sredstva u tim fondovima i dalje su ograničena, posebno u Litvi (vidjeti odlomke 89. – 92.).
116 As a result, the co‐financing of projects with national funds has been the rare exception rather than the norm. 
116 Slijedom toga, sufinanciranje projekata nacionalnim sredstvima bila je rijetka iznimka, a ne pravilo.
Although, in contrast to other EU funds, there is no legal requirement in these programmes to co‐finance projects, the legal base recognises that full EU financing of projects should only be authorised in ‘well‐founded exceptional cases’57. 
Iako, za razliku od ostalih fondova EU-a, u tim programima ne postoji pravna obveza sufinanciranja projekata, u skladu s pravnom osnovom potpuno financiranje projekata sredstvima EU-a treba odobriti samo „u dobro osnovanim iznimnim slučajevima”57.
Had it done so, it could have been more effective in creating the right incentives for higher levels of national co‐financing to be invested in decommissioning (see paragraph 92). 
Time bi djelotvornije stvarala prave poticaje za ulaganje viših razina nacionalnog sufinanciranja u stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona (vidjeti odlomak 92.).
117 The three Member States are ultimately responsible for ensuring that adequate financial resources are available for both decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 95). 
117 Tri države članice snose krajnju odgovornost za jamčenje dostupnosti prikladnih izvora financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačno odlaganje (vidjeti odlomke 20. i 95.).
In its 2011 impact assessment, the Commission concluded, based on an assessment of the Member States’ needs, that EU financial support should not be extended beyond 2020 (see paragraph 10). 
U svojoj procjeni učinka iz 2011. godine Komisija je na temelju procjene potreba država članica zaključila da se financijska potpora EU-a ne bi trebala nastaviti nakon 2020. godine (vidjeti odlomak 10.).
In this regard, Lithu‐ anian representatives drew our attention, in particular, to their accession treaty protocols (see paragraph 83 and footnote 42). 
U tom su nam pogledu predstavnici Litve skrenuli pozornost na protokole ugovora o pristupanju te zemlje (vidjeti odlomak 83. i bilješku 42.).
Recommendation 3 — Respecting the polluter pays principle by increasing national financing for 2014‐2020 and beyond The three Member States should recognise their own role in ensuring that the polluter pays principle is respected, and be prepared to use national funds to cover decommissioning costs, as well as the cost of final disposal, both in the current financing period and thereafter. 
3. preporuka – Pridržavanje načela „onečišćivač plaća” povećavanjem razine nacionalnih financijskih sredstava za razdoblje 2014. – 2020. i nakon njega Predmetne tri države članice trebale bi priznati koja je njihova uloga u jamčenju poštovanja načela „onečišćivač plaća” i biti spremne koristiti se nacionalnim sredstvima za pokrivanje troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, kao i troškova konačnog odlaganja, kako u tekućem razdoblju financiranja, tako i nakon njega.
Target implementation date: starting with an increase in national co-financing from the 2017 annual work programmes. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: počevši s povećanjem nacionalnog sufinanciranja u godišnjem programu rada za 2017. godinu.
Conclusions and recommendations 60 Recommendation 4 — Increase in national co‐financing in the 2014‐2020 financing period The Commission should seek increases in national co‐financing during the 2014‐ 2020 financing period. 
Zaključci i preporuke 60 4. preporuka – Povećanje razine nacionalnog sufinanciranja tijekom razdoblja financiranja 2014. – 2020. Komisija bi trebala tražiti povećanje razine nacionalnog sufinanciranja tijekom razdoblja financiranja 2014. – 2020.
It should define clearly, for example in a Commission deci‐ sion, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes. 
Trebala bi jasno definirati, primjerice u obliku odluke Komisije, „dobro osnovane iznimne” uvjete po kojima se projekti mogu u cijelosti financirati sredstvima EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Target implementation date: by the end of December 2017. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja prosinca 2017.
Recommendation 5 — Discontinue dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slovakia after 2020 Dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bul‐ garia and Slovakia should be discontinued after 2020. 
5. preporuka – Obustaviti namjenske programe financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj nakon 2020. godine Namjenski programi financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj trebali bi se obustaviti nakon 2020. godine.
If a clear need for the use of EU funds beyond 2020 is established, in one or more of these three Member States, any future EU funding proposed by the Commission and agreed by the legislator should include the right incentives to pursue decommissioning, includ‐ ing by being time limited and by being based on appropriate levels of Member State co‐financing. 
Ako se u jednoj ili više predmetnih država članica utvrdi jasna potreba za korištenjem sredstvima EU-a nakon 2020. godine, buduće financiranje sredstvima EU-a koje predlaže Komisija i s kojim se usuglasi zakonodavac trebalo bi obuhvaćati prave poticaje za nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, uključujući vremensku ograničenost i utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinanciranja država članica.
One way to do this would be to consider widening access to the European Structural and Investment Funds to allow nuclear decommissioning activities to be covered, fulfilling these conditions. 
Jedan od načina na koji se to može postići je razmatranje mogućnosti proširenja pristupa europskim strukturnim i investicijskim fondovima kako bi se obuhvatile aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, čime bi se ti uvjeti ispunili.
Target implementation date: by the end of 2018, if necessary. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: po potrebi do kraja prosinca 2018.
118 Staff levels have declined at all three plants. 
118 Broj zaposlenika smanjio se u svim trima elektranama.
However, at Ignalina in Lithuania, where only one of the two reactor cores has been defuelled, and which still oper‐ ates under an operational licence, staff levels, and hence costs funded by the EU, remain high. 
Međutim, Ignalina u Litvi, u kojoj je gorivo uklonjeno iz samo jedne reaktorske jezgre od njih dvije, i dalje ima dozvolu za rad, dok je broj zaposlenika, a samim time i troškova koje financira EU, i dalje visok.
A third of the staff continues to work on safe plant maintenance. 
Trećina zaposlenika i dalje radi na sigurnom održavanju postrojenja.
Given the lack of co‐financing and the local economic and social challenges involved in decommissioning at Ignalina, Lithuania, there is a risk of staffing exceeding the needs of the decommissioning programme, and of EU dedicated decommissioning financing being used to support such employment (see para‐ graphs 80 to 81). 
S obzirom na nedovoljno sufinanciranje te gospodarske i društvene izazove na lokalnoj razini u pogledu stavljanja izvan pogona Ignaline u Litvi, postoji rizik od toga da će broj zaposlenika prekoračiti potrebe programa za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona te da će se financijska sredstva EU-a namijenjena stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona iskoristiti za potporu takvu zapošljavanju (vidjeti odlomke 80. i 81.).
Conclusions and recommendations 61 Recommendation 6 — EU funding only for cost of decommissioning The Commission should allow EU financing under the nuclear decommissioning assistance programmes to be used to finance only the costs of staff working fully on decommissioning activities. 
Zaključci i preporuke 61 6. preporuka – Financijska sredstva EU-a upotrebljavati samo Komisija bi trebala dopustiti uporabu financijskih sredstava EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona samo za financiranje troškova za osoblje koje radi isključivo na aktivnostima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Target implementation date: from the 2017 annual work programmes and beyond. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: od godišnjeg programa rada za 2017. godinu nadalje.
119 The Commission’s assessment as to whether the financing and decommissioning plans fulfil the ex ante conditionalities has been inadequate (see paragraphs 86 to 88). 
119 Procjena Komisije kojom se nastojalo utvrditi jesu li planovi financiranja i stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s ex ante uvjetima bila je neprikladna (vidjeti odlomke 86. – 88.).
Recommendation 7 — Improving Commission oversight The Commission should complete its assessment of the ex ante conditionalities. 
7. preporuka – Poboljšanje nadzora Komisije Komisija bi trebala dovršiti svoju procjenu ex ante uvjeta.
Target implementation date: by the end of October 2016. 
Rok za postizanje ciljne vrijednosti: do kraja listopada 2016.
120 The accounting treatment of liabilities and contingent liabilities for future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent nuclear fuel varies among the three Member States. 
120 Računovodstveni tretman obveza i nepredviđenih obveza za buduće troškove povezane sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačnim odlaganjem istrošenog nuklearnog goriva razlikuje se među tim trima državama članicama.
The fact that future costs are not al‐ ways recognised as provisions and/or included in the notes to the accounts limits transparency and hampers the relevant authorities’ ability to plan adequately how to meet future decommissioning and disposal costs (see paragraphs 100 to 103). 
Činjenicom da se budući troškovi uvijek ne priznaju kao rezerviranja i/ili se ne uključuju u bilješke uz računovodstvenu dokumentaciju ograničava se transparentnost te otežava sposobnost mjerodavnih tijela da prikladno planiraju kako podmiriti buduće troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i troškove odlaganja (vidjeti odlomke 100. – 103.). za troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona
Conclusions and recommendations 62 Recommendation 8 — Accounting treatment The Commission should work together with all relevant Member States so that all future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent fuel are accounted for properly, in a transparent manner, consistent with relevant accounting standards. 
Zaključci i preporuke 62 8. preporuka – Računovodstveni tretman Komisija bi u suradnji sa svim relevantnim državama članicama trebala raditi na tome da se svi budući troškovi povezani sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačnim odlaganjem istrošenog goriva knjiže na primjeren i transparentan način te u skladu s relevantnim računovodstvenim standardima.
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 July 2016. 
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 14. srpnja 2016.
203) Protocol No 9 of the Act concerning the condi‐ tions of accession of the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded. 
9 Akta o uvjetima pristupanja Slovačke Republike i prilagodbama ugovora na kojima se temelji Europska unija (Bohunice V1 NE) (SL L 236, 23.9.2003., str.
Source: ECA, based on data from the European Commission and the IAEA’s Power Reactor Information System (PRIS). 
Izvor: Sud, na temelju podataka Europske komisije i Informacijskog sustava o reaktorima IAEA-e (PRIS).
Annexes 67 Nuclear decommissioning assistance programmes, with one implementing body in Bulgaria and Slovakia European Commission assisted by Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee EBRD Channel Framework Agreement Annual Delegation Agreement Kozloduy and Bohunice Programme Monitoring Committees Bulgaria Slovakia Kozloduy and Bohunice International Decommissioning Support Fund - Governed by the Assembly of Contributors - Administered by the EBRD (Implementing Body) Supervising Approval of Grant Agreements Contract Beneficiary Disbursement Contractor Project Annex IV Monitoring Monitoring Monitoring 
Praćenje Prilozi 67 Programi pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, s jednim provedbenim tijelom u Bugarskoj i Slovačkoj Europska komisijauz pomoć Odbora za program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona Bugarska Slovačka Odbori za praćenje programa Kozloduj i Bohunice Međunarodni fondovi za potporu stavljanju izvan pogona nuklearne elektrane Kozloduj i Bohunice - njima upravljaju odbori donatora-primjenjuje ih EBRD (provedbeno tijelo) Nadzor Usmjeravanje preko EBRD-a Okvirni sporazum Godišnji sporazum o delegiranju Odobrenje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava Ugovor Korisnik Izvođač Projekt Isplata Prilog IV.
Annexes 68 EU‐financed projects examined for the audit Ignalina, Lithuania Project ECA assessment 1. 
Prilozi 68 Projekti financirani sredstvima EU-a ispitani u okviru revizije Ignalina, Litva Projekt Procjena Suda 1.
Interim storage for spent fuel assemblies Initial budget: 165 million euro Latest budget: 206 million euro Initial deadline: Aug. 2008 Latest deadline: Oct. 2017 ECA 2011 report Significant delays will have a major impact on nuclear safety until all the spent fuel elements have been put into casks, as well as on the plant’s operational costs. 
Privremeno skladište za sklopove istrošenog goriva Početni proračun: 165 milijuna eura Najnoviji proračun: 206 milijuna eura Početni rok: kolovoz 2008. Posljednji rok: listopad 2017. Izvješće Suda iz 2011. godine Znatna kašnjenja imat će ozbiljan utjecaj na nuklearnu sigurnost dok se svi elementi istrošenog goriva ne smjeste u bačve, kao i na troškove rada elektrane.
As at Dec. 2015 Construction of the storage facility has been delayed by a further 6 years, meaning that it is 10 years behind schedule compared to the 2005 final decommissioning plan. 
U prosincu 2015. godine Izgradnja objekta za skladištenje kasnila je još 6 godina, što znači da kasni 10 godina u odnosu na plan za konačno stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona iz 2005. godine.
The facility’s additional maintenance costs relating to the B1 project exceeded 61 million euro. 
Dodatni troškovi održavanja objekta koji se odnose na projekt B1 prekoračili su 61 milijun eura.
Solid waste management and storage facility Initial budget: 120 million euro Latest budget: 184 million euro Initial deadline: Nov. 2009 Latest deadline: Nov. 2018 ECA 2011 report Significant project delays which are critical because waste management routes are needed for progress in dismantling and decontamination projects. 
Gospodarenje krutim otpadom i objekt za skladištenje Početni proračun: 120 milijuna eura Najnoviji proračun: 184 milijuna eura Početni rok: studeni 2009. Posljednji rok: studeni 2018. Izvješće Suda iz 2011. godine Znatna kašnjenja projekta od ključne su važnosti jer su rute gospodarenja otpadom potrebne za napredak u projektima rastavljanja i dekontaminacije.
As at Dec. 2015 The project is delayed by 9 years, 5 years of which were built up in the 2011‐2014 period. 
U prosincu 2015. godine Projekt kasni devet godina, od čega je pet godina proteklo u razdoblju 2011. – 2014.