natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reactor building: This houses the reactor and other main components and constitutes part of the controlled area. 
Zgrada reaktora: u zgradi reaktora smješteni su reaktor i drugi glavni dijelovi te ona čini dio kontroliranog područja.
Abbreviations 08 AWP: Annual work programme BNPP: Bohunice nuclear power plant in Slovakia CPMA: Central Project Management Agency in Lithuania EBRD: European Bank for Reconstruction and Development IAEA: International Atomic Energy Agency IAS: Internal Audit Service of the European Commission INPP: Ignalina nuclear power plant in Lithuania JAVYS a.s.: Slovak state enterprise responsible for decommissioning and radioactive waste management KNPP: Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria KPI: Key performance indicator NDAP: Nuclear decommissioning assistance programmes RBMK‐1500: High‐power channel‐type reactor (as in Lithuania) SERAW: Bulgarian state enterprise for radioactive waste management VVER 440/230: Water‐water energetic reactor (as in Bulgaria and Slovakia) 
Pokrate 08 CPMA: Središnja agencija za upravljanje projektima u Litvi EBRD: Europska banka za obnovu i razvoj GPR: godišnji program rada IAEA: Međunarodna agencija za atomsku energiju IAS: Služba Europske komisije za unutarnju reviziju JAVYS a.s.: slovačko državno poduzeće odgovorno za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i gospodarenje radioaktivnim otpadom KPU: ključni pokazatelj uspješnosti NDAP: programi pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona NE Bohunice: nuklearna elektrana Bohunice u Slovačkoj NE Ignalina: nuklearna elektrana Ignalina u Litvi NE Kozloduj: nuklearna elektrana Kozloduj u Bugarskoj RBMK-1500: reaktor velike snage kanalnog tipa (kao što je onaj u Litvi) SERAW: bugarsko državno poduzeće za gospodarenje radioaktivnim otpadom VVER 440/230: tlakovodni reaktor sovjetske proizvodnje (kao što su oni u Bugarskoj i Slovačkoj)
Executive summary 09 I When Lithuania, Bulgaria and Slovakia were candidate countries to join the European Union (EU), the closure and subsequent decommissioning of eight Soviet‐designed, first generation nuclear reactors at three nuclear power plant sites was made a condition for their accession. 
Sažetak 09 I Kada su Litva, Bugarska i Slovačke bile zemlje kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji (EU), jedan od uvjeta za njihovo pristupanje bilo je zatvaranje i zatim stavljanje izvan pogona osam nuklearnih reaktora prve generacije sovjetske proizvodnje u trima nuklearnim elektranama.
II The shutdown and subsequent decommissioning of these nuclear reactors before the end of their design lifetimes represented a significant financial and economic burden for the three Member States concerned. 
II Gašenje, a zatim i stavljanje tih nuklearnih reaktora izvan pogona prije kraja njihova životnog vijeka, predstavljalo je znatno financijsko i gospodarsko opterećenje za tri predmetne države članice.
The EU therefore agreed to provide financial support, starting in 1999. 
Stoga je EU pristao pružiti financijsku potporu, počevši od 1999. godine.
By 2020, EU support will have totalled 3.8 billion euro, with Lithuania receiving the biggest share, followed by Bulgaria and then Slovakia. 
Do 2020. godine ukupna potpora EU-a doseći će iznos od 3,8 milijardi eura, pri čemu će Litva primiti najveći dio, nakon čega slijedi Bugarska, a zatim Slovačka.
III The aim of this audit was to determine whether progress has been made in the implementation of the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes for Lithuania, Bulgaria and Slovakia since 2011, when our previous report on the subject was published. 
III Cilj je ove revizije utvrditi je li od 2011. godine, kad je objavljeno naše prethodno izvješće na ovu temu, postignut napredak u provedbi programa pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj.
IV The dedicated EU funding programmes for nuclear decommissioning have not created the right incentives for timely and cost‐effective decommissioning. 
IV Namjenskim programima EU-a za financiranje postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu stvoreni pravi poticaji za pravodobno i isplativo stavljanje izvan pogona.
V Since 2011, some progress has been made in decommissioning the nuclear power plants of Ignalina in Lithuania, Kozloduy in Bulgaria and Bohunice in Slovakia. 
V Od 2011. godine postignut je određeni napredak u pogledu stavljanja izvan pogona nuklearnih elektrana Ignalina u Litvi, Kozloduj u Bugarskoj i Bohunice u Slovačkoj.
Key components in the plants’ non‐controlled areas have been dis‐ mantled, but the critical challenges involved in working in the controlled areas, including the reactor buildings, still lie ahead for all three Member States. 
Ključni su dijelovi u nekontroliranim područjima elektrana rastavljeni, ali tri navedene države članice tek se trebaju suočiti s glavnim izazovima koji proizlaze iz rada u kontroliranim područjima, što uključuje i zgrade reaktora.
Although Member State authorities claim that the plants have been irrevers‐ ibly closed, not all of the expected outputs used by the Commission to assess progress towards irreversible closure have been fully met. 
Iako tijela država članica tvrde da su elektrane nepovratno zatvorene, nisu u cijelosti postignuta sva očekivana ostvarenja na kojima Komisija temelji svoju procjenu napretka u pogledu nepovratnog zatvaranja.
VI The three Member States have made some progress in putting in place waste management infrastructure, but many key infrastructure projects experienced delays in the 2011‐2015 period. 
VI Tri države članice postigle su određeni napredak u uspostavljanju infrastrukture za gospodarenje otpadom, ali je u razdoblju 2011. – 2015. došlo do kašnjenja u brojnim ključnim infrastrukturnim projektima.
The longest delays have been in Lithuania, where the decommissioning end date has, since 2011, been postponed by a further 9 years to 2038. 
Do najvećih je kašnjenja došlo u Litvi, gdje se krajnji rok za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona od 2011. godine pomicao za još devet godina na 2038. godinu.
Challenges remain in each of the three Member States, such as a reliance on external experts and dealing with first‐in‐kind technical solutions. 
U svakoj od triju država članica i dalje postoje izazovi, kao što je oslanjanje na vanjske stručnjake i rad s prvim tehničkim rješenjima svoje vrste.
Executive summary 10 Recommendation 1: the three Member States concerned should: (a) further improve their project management practices in order to have the necessary waste and spent fuel man‐ agement infrastructure in place when planned; (b) take steps to build up their own technical capacity, so as to achieve a better balance between in‐house and external expertise; (c) find better ways to exchange best practices and technical knowledge, both among themselves and with the wider nuclear decommissioning community in the EU and beyond — the Commission should facilitate this in a cost‐effective way. 
Sažetak 10 1. preporuka: tri predmetne države članice trebale bi: (a) dodatno poboljšati svoju praksu vođenja projekata kako bi u planiranom roku uspostavile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom i istrošenim gorivom; (b) poduzeti korake za jačanje vlastitih tehničkih kapaciteta kako bi se postigla veća ravnoteža između unutarnjih i vanjskih stručnjaka; (c) pronaći bolje načine razmjene najbolje prakse i tehničkog znanja, kako međusobno tako i sa širom zajednicom u području stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u EU-u i izvan njega. Komisija to treba omogućiti na isplativ način.
VII Talks in the three Member States regarding potential final disposal solutions for high‐level waste and spent nuclear fuel, which may be national, regional or other EU‐based solutions, are still only at a conceptual stage, despite such solutions taking several decades to implement. 
VII Iako su za provedbu takvih rješenja potrebna desetljeća, razgovori u trima državama članicama o mogućim rješenjima za konačno odlaganje visoko radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva, koja mogu biti nacionalna, regionalna ili na razini EU-a, i dalje su tek u fazi osmišljavanja.
Recommendation 2: (a) The Commission should, together with all relevant EU Member States, explore options for the disposal of spent fuel and high‐level waste, including any regional and other EU‐based solutions, duly considering safety, security and the cost‐effectiveness of the alternatives. 
2. preporuka (a) Komisija bi zajedno sa svim relevantnim državama članicama EU-a trebala istražiti mogućnosti odlaganja istrošenog goriva i visoko radioaktivnog otpada, uključujući regionalna rješenja i ostala rješenja na razini EU-a, uzimajući pritom u obzir zaštitu, sigurnost i isplativost drugih mogućnosti.
The Commission should include a review of this matter in its first report to the European Parliament and the Council on the implementation of the radioactive waste directive. (b) The three Member States should, in parallel, progress with their plans for final disposal, in order to establish more complete cost estimates and financing plans for the disposal of spent fuel and radioactive waste, as re‐ quired by the radioactive waste directive. 
Komisija treba uključiti pregled tog pitanja u svoje prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive o radioaktivnom otpadu. (b) Tri navedene države članice istodobno bi trebale nastaviti s ostvarivanjem svojih planova za konačno odlaganje kako bi uspostavile potpunije procjene troškova i planove financiranja za odlaganje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, kako je propisano Direktivom o radioaktivnom otpadu.
VIII The estimated cost of decommissioning at the three plants will be at least 5.7 billion euro in total, and double that if the cost of final disposal is included. 
VIII Procijenjeni troškovi stavljanja triju nuklearnih postrojenja izvan pogona iznosit će barem 5,7 milijardi eura, odnosno dvostruko više ako se uključe troškovi konačnog odlaganja.
The decommissioning financing gap in Lithuania has increased since our last audit and costs now exceed financing by 1.6 billion euro. The financing gaps estimated by Bulgaria and Slovakia are now at 28 million euro and 92 million euro respectively. 
Manjak financijskih sredstava za stavljanje nuklearne elektrane u Litvi izvan pogona povećao se od naše posljednje revizije te troškovi sada premašuju iznos financijskih sredstava za 1,6 milijardi eura.
Although the three Member States are ultimately respon‐ sible for ensuring that adequate financial resources are available for both decommissioning and final disposal, their co‐financing of the EU’s decommissioning programmes remains very limited. 
Iako te tri države članice snose krajnju odgovornost za jamčenje raspoloživosti prikladnih izvora financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačno odlaganje otpada, njihovo sufinanciranje programa EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona i dalje je vrlo ograničeno.
The Commission has not issued clear guidance on co‐financing requirements. 
Komisija nije izdala jasne smjernice o uvjetima za sufinanciranje.
Staff levels have declined at all three plants since they were fully operational, but some EU funds are being used to cover the cost of staff working on safe plant maintenance. 
Broj članova osoblja u svim trima elektranama smanjio se otkad su bile potpuno operativne, ali određeni fondovi EU-a upotrebljavaju se za pokrivanje troškova osoblja koje radi na sigurnom održavanju elektrana.
In 2011 the Commission indicated that it does ‘not foresee any further extension of financial EU support’ beyond 2020. 
Komisija je 2011. godine navela da ne planira pružanje financijske potpore EU-a nakon 2020. godine.
Recommendation 3: the three Member States should recognise their own role in ensuring that the polluter pays principle is respected, and be prepared to use national funds to cover decommissioning costs, as well as the cost of final disposal, both in the current financing period and thereafter. 
3. preporuka: predmetne tri države članice trebale bi priznati koja je njihova uloga u jamčenju poštovanja načela „onečišćivač plaća” i biti spremne koristiti se nacionalnim sredstvima za pokrivanje troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, kao i troškova konačnog odlaganja, kako u tekućem razdoblju financiranja tako i nakon njega.
Executive summary 11 Recommendation 4: the Commission should seek increases in national co‐financing during the 2014‐2020 financing period. 
Sažetak 11 4. preporuka: Komisija bi trebala tražiti povećanje razine nacionalnog sufinanciranja tijekom razdoblja financiranja 2014. – 2020.
It should define clearly, for example, in a Commission decision, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes. 
Trebala bi jasno definirati, primjerice u obliku odluke Komisije, „dobro osnovane iznimne” uvjete po kojima se projekti mogu u cijelosti financirati sredstvima EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.
Recommendation 5: dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slo‐ vakia should be discontinued after 2020. 
5. preporuka: namjenski programi financiranja za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj trebali bi se obustaviti nakon 2020. godine.
If a clear need for the use of EU funds beyond 2020 is established, in one or more of the three Member States, any future EU funding proposed by the Commission and agreed by the legislator should include the right incentives to pursue decommissioning, including by being time limited and by being based on appropriate levels of Member State co‐financing. 
Ako se u jednoj ili više predmetnih država članica utvrdi jasna potreba za korištenjem sredstvima EU-a nakon 2020. godine, buduće financiranje sredstvima EU-a koje predlaže Komisija i s kojim se usuglasi zakonodavac trebalo bi obuhvaćati prave poticaje za nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, uključujući vremensku ograničenost i utemeljenost na odgovarajućim razinama sufinanciranja država članica.
One way to do this would be to consider widening access to the European Structural and Investment Funds to allow nuclear decommissioning activities to be covered, fulfilling these conditions. 
Jedan od načina na koji se to može postići jest razmatranje mogućnosti proširenja pristupa europskim strukturnim i investicijskim fondovima kako bi se obuhvatile aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, čime bi se ti uvjeti ispunili.
Recommendation 6: the Commission should allow EU financing under the nuclear decommissioning assistance programmes to be used to finance only the cost of staff working fully on decommissioning activities. 
6. preporuka: Komisija bi trebala dopustiti uporabu financijskih sredstava EU-a u okviru programa pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona samo za financiranje troškova za osoblje koje radi isključivo na aktivnostima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
IX The Commission’s assessment as to whether the financing and decommissioning plans fulfil the ex ante condition‐ alities has been inadequate. 
IX Procjena Komisije kojom se nastojalo utvrditi jesu li planovi financiranja i stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s ex ante uvjetima bila je neprikladna.
Recommendation 7: the Commission should complete its assessment of the ex ante conditionalities. 
7. preporuka: Komisija bi trebala dovršiti svoju procjenu ex ante uvjeta.
X Future costs are not always recognised as provisions and/or included in the notes to the accounts. 
X Budući troškovi nisu uvijek priznati kao rezerviranja i/ili uključeni u bilješke uz računovodstvenu dokumentaciju.
This limits trans‐ parency and hampers the relevant authorities’ ability to plan adequately how the future costs of decommissioning and the disposal of spent nuclear fuel are to be met. 
Na taj se način ograničava transparentnost i smanjuje sposobnost relevantnih nadležnih tijela da na odgovarajući način planiraju buduće troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i odlaganja istrošenog nuklearnog goriva.
Recommendation 8: the Commission should work together with all relevant Member States so that all future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent fuel are accounted for properly, in a trans‐ parent manner, consistent with relevant accounting standards. 
8. preporuka: Komisija bi u suradnji sa svim relevantnim državama članicama trebala raditi na tome da se svi budući troškovi povezani sa stavljanjem nuklearnih postrojenja izvan pogona i konačnim odlaganjem istrošenog goriva knjiže na primjeren i transparentan način te u skladu s relevantnim računovodstvenim standardima.
Introduction 12 01 When Lithuania, Bulgaria and Slovakia were candidate countries to join the European Union (EU), the closure and subsequent decommissioning of eight Soviet‐designed, first generation nuclear reactors at three nuclear power plant sites3 was made a condition for their accession (see Figure 1 and Annex I). 
Uvod 12 01 Kad su Litva, Bugarska i Slovačka bile zemlje kandidatkinje za pristupanje Europskoj uniji (EU), jedan od uvjeta za njihovo pristupanje bilo je zatvaranje i zatim stavljanje izvan pogona osam nuklearnih reaktora prve generacije sovjetske proizvodnje u trima nuklearnim elektranama3 (vidjeti sliku 1. i prilog I.).
Since an upgrade to Western safety standards was deemed to be uneconomical, it was agreed during accession negotiations that these reactors would be shut down before the end of their design lives4. 
Budući da je unapređenje radi usklađivanja sa zapadnim sigurnosnim standardima ocijenjeno neisplativim, tijekom pristupnih pregovora dogovoreno je da će se ti reaktori staviti izvan pogona prije isteka njihova predviđenog životnog vijeka4.
The three sites are operated by state enterprises. 
Trima lokacijama upravljaju državna poduzeća.
The nuclear power plants in Lithuania, Bulgaria and Slovakia covered by the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes 3 The Kozloduy plant in Bulgaria and the Bohunice plant in Slovakia have reactors under operation adjacent to those being decommissioned. 
Nuklearne elektrane u Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj obuhvaćene programima pomoći EU-a za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona 3 4 U elektrani Kozloduj u Bugarskoj i elektrani Bohunice u Slovačkoj reaktori koji su još u pogonu nalaze se pokraj reaktora koji se stavljaju izvan pogona.
In this report, the word ‘plant’ is used to refer only to the reactors being decommissioned. 
U ovom izvješću riječ „elektrana” upotrebljava se samo za reaktore koji se stavljaju izvan pogona.
4 DOC/97/8, Strasbourg/ Brussels, 15 July 1997, Agenda 2000 — Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the applications for membership to the European Union presented by the candidates countries; Western European Nuclear Regulators Association (WENRA), Nuclear safety in EU candidate countries, October 2000. 
DOC/97/8, Strasbourg/ Bruxelles, 15. srpnja 1997., Agenda 2000. – Sažetak i zaključci mišljenja Komisije o zahtjevima za članstvo u Europskoj uniji koje su podnijele države kandidatkinje, Udruženje zapadnoeuropskih nuklearnih regulatora („WENRA”), „Nuclear Safety in EU Candidate Countries” (Nuklearna sigurnost u zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u), listopad 2000.
Figure 1 Bohunice nuclear power plant V1 in Slovakia Ignalina nuclear power plant in Lithuania Reactor type: Water-water energetic reactor twin reactor (VVER 440/230) Units 1 and 2 with one reactor each Reactor type: High-power channel-type reactor (RBMK - 1500) Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria Units 1 to 4 with one reactor each Reactor type: Water-water energetic reactor (VVER - 440/230) Source: ECA, based on information provided by the nuclear power plants. 
Slika 1. Nuklearna elektrana Bohunice V1 u Slovačkoj Dva reaktora Vrsta reaktora: tlakovodni reaktor tipa VVER – 440/230 Nuklearna elektrana Kozloduj u Bugarskoj Jedinice 1. i 4., svaka ima jedan reaktor Vrsta reaktora: tlakovodni reaktor tipa VVER – 440/230 Nuklearna elektrana Ignalina u Litvi Jedinice 1. i 2., svaka ima jedan reaktor Vrsta reaktora: reaktor velike snage kanalnog tipa (RBMK – 1500) Izvor: Sud, na temelju podataka koje su dostavile nuklearne elektrane.
Photos © Bohunice nu‐ clear power plant (BNPP), Kozloduy nuclear power plant (KNPP), Ignalina nuclear power plant (INPP). 
Fotografije © nuklearna elektrana Bohunice, nuklearna elektrana Kozloduj, nuklearna elektrana Ignalina.
Introduction 13 02 The Bohunice nuclear power plant V1 in Slovakia and the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria both have water‐water energetic reactors (VVER), a sub‐category of pressurised water reactors (see Figure 2). 
Uvod 13 02 U nuklearnoj elektrani Bohunice V1 u Slovačkoj i nuklearnoj elektrani Kozloduj u Bugarskoj nalaze se VVER reaktori, koji su potkategorija tlakovodnih reaktora (vidjeti sliku 2.).
This type of reactor has previously been decommissioned elsewhere in Europe. 
Ova vrsta reaktora već je stavljena izvan pogona u drugim dijelovima Europe.
Illustration of a pressurised water reactor nuclear power plant (VVER‐440/230) Primary circuit in reactor hall, part of the controlled area Secondary circuit in turbine hall Switchyard Grid Transformer Pressuriser Reactor Steam generator Reactor coolant pump Turbine Condenser Generator Fuel Feedpump Cooling water to/from river/lake cooling towers The reactor and primary cooling circuit components in the reactor building form the activated and contaminated primary circuit. 
Ilustracija nuklearne elektrane s tlakovodnim reaktorom (VVER-440/230) Primarni krug udvorani s reaktorom, dio kontroliranog područja Sekundarni krug u dvorani za turbine Rasklopište Tlačni spremnik Reaktor Parogenerator Rashladna crpka reaktora Turbina Kondenzator Mreža Generator Transformator Dovod rashladne vode iz rijeke/jezera u rashladni toranj / odvod rashladne vode iz rashladnog tornja u rijeku/jezero Gorivo Pojna crpka Reaktor i dijelovi primarnog rashladnog kruga u zgradi reaktora čine aktivirani i kontaminirani primarni krug.
The turbine and condenser form the secondary circuit. 
Turbina i kondenzator čine sekundarni krug.
Bohunice V1 and Kozloduy units 1-4 lack a massive steel and concrete containment structure as the final barrier against the mass release of radiation in an accident in the reactor and primary circuit components. 
Bohunice V1 i jedinice 1. – 4. elektrane Kozloduj nemaju masivnu strukturu za zadržavanje od čelika i betona koja bi djelovala kao konačna prepreka masovnom otpuštanju zračenja u slučaju nezgode u reaktoru i dijelovima primarnog kruga.
Introduction 14 03 The reactor at the Ignalina plant in Lithuania is a graphite‐moderated (RBMK‐ 1500) reactor, a sub‐category of boiling water reactors, also commonly referred to as a Chernobyl‐type reactor (see Figure 3). 
Uvod 14 03 Reaktor u litavskoj elektrani Ignalina je reaktor moderiran grafitom (RBMK-1500), što je potkategorija reaktora s kipućom vodom, koji se uobičajeno naziva reaktorom černobilskog tipa (vidjeti sliku 3.).
This is the first time that such a graphite‐moderated reactor is being decommissioned5. 
Ovo je prvi put da se takav reaktor moderiran grafitom stavlja izvan pogona5.