natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part B: OECD’s key recommendations, key reforms; steps for immediate action and the follow up by the programme 27 Key recommendation Key reforms Steps for immediate action 1. 
Dio B: Ključne preporuke OECD-a, ključne reforme; mjere za hitno djelovanje i praćenje njihove provedbe po programima 27 Ključna preporuka Ključne reforme Mjere za hitno djelovanje 1.
There is no evident overall strategic vision to provide purpose and direction for the long-term future of Greek society and the economy, or for the short-, medium-and long-term measures to be implemented. i. 
Ne postoji jasna opća strateška vizija na temelju koje bi se odredili svrha i smjer dugoročne budućnosti grčkog gospodarstva i društva, ili kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih mjera koje je potrebno provesti. i.
Establish a roadmap, milestones and monitoring system to track progress; (Not included in MoU conditions) ii. 
Donošenje plana te utvrđivanje ključnih etapa i sustava za praćenje napretka; (nije uvjete iz ii.
Identify key players across the administration (central and local) for effective reform; (Not included in MoU conditions) iii. 
Identificiranje ključnih aktera uključeno u memoranduma) na svim (središnjoj djelotvornu uključeno memoranduma) razinama uprave i lokalnoj) za reformu; (nije u uvjete iz iii.
Shape and implement a strategy for regular communication on reform progress, both internally and for the general public. 
Izrada i provedba strategije za redovitu komunikaciju o napretku reformi, kako interno tako i za javnost.
Pervasive issues of corruption can be linked to political and public administrative culture, and its opaque, entangled systems. i. 
Raširen problem korupcije može se povezati s političkom kulturom i kulturom javne uprave te njezinim netransparentnim, zamršenim sustavima. i.
Establish an HR strategy that is based from top to bottom on non-political appointments and meritocratic criteria, relying on more independent and stabilised structures, building on and clarifying the reforms that have been initiated in this direction. (Included in the programme conditions in 2013 and again in 2015) iv. 
Donošenje kadrovske strategije koja se na svim razinama temelji na nepolitičkim imenovanjima i kriterijima meritokracije, pri čemu se oslanja na neovisnije i stabilnije strukture te nadograđuje i pojašnjava reforme koje su u tom smjeru već pokrenute. (uključeno u uvjete programa prvo 2013., a potom i 2015.). iv.
Establish a strategy to simplify the complex legal and administrative framework and make it more transparent. (Not included) 3. 
Donošenje strategije za pojednostavnjenje složenog pravnog i administrativnog okvira i povećanje njegove transparentnosti. (nije uključen) 3.
The Greek Government is not “joined up” and there is very little coordination, thereby compromising reforms that require collective action (i.e. most of them). 
Grčka vlada nije jedinstvena i koordinacija na razini nje vrlo je ograničena, čime se dovode u pitanje reforme koje traže zajedničko djelovanje (odnosno, većina njih).
Establish an information and communication technologies plan to secure interoperability between ministry systems and boost data collection and sharing, starting with core ministries and buildings (pending rationalisation of the latter). (Included in the MoU conditions in 2013. 
Donošenje plana za informacijske i komunikacijske tehnologije kako bi se zajamčila interoperabilnost među sustavima različitih ministarstva te poboljšalo prikupljanje i razmjena podataka, počevši od ključnih ministarstava i zgrada (u tijeku je racionalizacija uporabe zgrada). (uključeno u uvjete iz memoranduma 2013.
An ICT strategy was delivered in April 2014). 
Strategija za IKT donesena je u travnju 2014.).
28 Key recommendation Key reforms Steps for immediate action culture that favours regulatory ii. production over results. ii. iv. 
28 Ključna preporuka Ključne reforme Mjere za hitno djelovanje 4.
Monitor reform implementation, using a measurement system that identifies policy priorities and expected results, by establishing indicators/thresholds/best international practice, where feasible. 
Donošenje strategije za rješavanje problema koji sprečavaju provedbu reformi. (nije uključen) Praćenje provedbe reformi s pomoću mjernog sustava kojim se utvrđuju prioritetne politike i očekivani rezultati, i to utvrđivanjem pokazatelja / pragova / primjera najbolje međunarodne prakse, ako je to izvedivo. (nije uključen) ii.
(Not included) Strengthen the structures that link the central administration to the rest of the public sector. 
Jačanje struktura koje povezuju središnju upravu s ostatkom javnog sektora. (nije uključen) iv.
(Not included) 6. Human resource management requires equally urgent attention to strengthen the civil service and promote mobility. 
Također je potrebno hitno obratiti pozornost na kadrovsku politiku radi jačanja državne službe i poticanja mobilnosti.
Establish the necessary links between HR and budget reforms. 
Uspostavljanje potrebnih veza između kadrovskih i proračunskih reformi.
Programme budgeting based on policy objectives to be achieved should be clearly linked to objective-based performance management. 
Izrada proračuna za programe na temelju ciljeva politika koje je potrebno ostvariti trebala bi biti jasno povezana s upravljanjem uspješnošću koje se temelji na ciljevima.
The latter should in turn be clearly connected to individual performance appraisals. (Performance budgeting was not applied) 7. There are crucial shortcomings in data collection and management, which stand in the way of effective and evidence-based reforms. 
Takvo bi pak upravljanje povezano uspješnosti proračuna na temelju uspješnosti nije se primjenjivala) trebalo biti jasno s ocjenjivanjem pojedinaca. (izrada 7. U prikupljanju podataka i upravljanju podatcima postoje ključni nedostatci koji otežavaju djelotvorne reforme koje se temelje na dokazima.
Establish a strategy to address data collection and management, with appropriate institutions, funding, and training at all levels of the administration. government-wide management included) Implement a knowledge-system. 
Donošenje strategije za rješavanje problema u vezi s prikupljanjem podataka podatcima, institucije, osposobljavanje na svim razinama uprave.
The Greek administration is hampered by a complex legal framework which discourages initiative, focuses on processes rather than policy, and blocks the progress of reform. 
Djelovanje grčke uprave ometa složen pravni okvir kojim se odvraća od preuzimanja inicijative, naglasak se stavlja na procese, a ne na politike te se sprječava napredak reforme.
Address the underlying issues that drive the continuous development and use of laws and processes in order to simplify legal structures and processes. 
Potrebno je razmotriti temeljna pitanja koja pokreću stalni razvoj te primjenu zakona i procesa radi pojednostavnjenja pravnih struktura i procesa.
Identify and analyse those parts of the legal framework which require reform in order to move the administration’s focus from formal compliance with detailed requirements to the achievement of strategic objectives and policies. 
Potrebno je izdvojiti i analizirati one dijelove pravnog okvira kojima je potrebna reforma kako bi uprava naglasak prebacila s formalnog ispunjavanja detaljnih zahtjeva na ostvarivanje
(Not included) Source: Greece: Review of the Central Administration, OECD 2011. 
29 Ključna preporuka Ključne reforme Mjere za hitno djelovanje strateških ciljeva i politika. (nije uključen) Izvor: „Greece: Review of the Central Administration” (Grčka: preispitivanje središnje uprave), OECD, 2011.
Annex IX 29 FINANCIAL SECTOR REFORMS PART A: Programme strategies and key conditions for the financial sector 1st Adjustment Programme Background and rationale: The first programme focused primarily on public finances rather than the financial sector, as was subsequently the case in other Eurozone programme countries. 
30 REFORME FINANCIJSKOG SEKTORA DIO A: Programske strategije i ključni uvjeti za financijski sektor 1. program prilagodbe Kontekst i obrazloženje: Prvi program bio je usmjeren u prvom redu na javne financije, a ne na financijski sektor, što je kasnije bio slučaj i u drugim zemljama europodručja koje su sudjelovale u programu.
The programme approach was to maintain confidence and avoid spill-over effects from the sovereign debt. 
Pristup u okviru programa temeljio se na zadržavanju povjerenja i izbjegavanju učinka prelijevanja iz državnog duga.
As a result, the first programme initially comprised only three financial-sector conditions that were largely inspired by the IMF’s findings for the 2009 Article IV consultation. 
Slijedom toga, prvi program prvotno je sadržavao samo tri uvjeta za financijski sektor koji su se u velikoj mjeri temeljili na nalazima MMF-a u okviru savjetovanja predviđenog člankom IV.
Key conditions: The main financial-sector condition was to establish the Hellenic Financial Stability Fund (HFSF) with the aim of contributing to the financial stability of the Greek banking system, as the banks were viewed as vulnerable to the economic downturn and to an adverse feedback loop from the sovereign. 
Ključni uvjeti: Glavni uvjet za financijski sektor bila je uspostava Grčkog fonda za financijsku stabilnost (GFFS) u svrhu doprinosa financijskoj stabilnosti grčkog bankovnog sustava, s obzirom na to da se smatralo da na banke utječe gospodarski pad i negativna povratna sprega državnog duga.
The fund was set up in July 2010 with 10 billion euros for capital interventions. 
Fond je uspostavljen u srpnju 2010. s 10 milijardi eura za kapitalne intervencije.
However, only 1.5 billion euros was actually injected into the Fund during the programme out of which 0.2 billion euro was finally used. 
Međutim, tijekom provedbe programa u Fond je zaista uneseno samo 1,5 milijardi eura, od čega su naposljetku iskorištene 0,2 milijarde eura.
The other conditions in the programme were the intensification of supervisory practices by the Bank of Greece and a commitment to review insolvency legislation. 
Ostali uvjeti u programu bili su intenziviranje nadzornih praksi Grčke središnje banke i preuzimanje obveze preispitivanja zakonodavstva o insolventnosti.
2nd Adjustment Programme Background and rationale: Due to the restructuring of the Greek sovereign debt under the PSI, the losses incurred by all Greek banks (37.7 billion euros in total) and the recession’s impact on asset quality, recapitalisation and resolution were key financial-sector conditions in the second programme and remained significant throughout. 
2. program prilagodbe Kontekst i obrazloženje: S obzirom na restrukturiranje grčkog javnog duga na temelju programa uključivanja privatnog sektora, gubitke koje su ostvarile sve grčke banke (u ukupnom iznosu od 37,7 milijardi eura) i utjecaj recesije na kvalitetu njihove imovine, dokapitalizacija i sanacija bile su ključan uvjet za financijski sektor u okviru drugog programa, kao i u ostatku razdoblja provedbe programa.
Key conditions: Fifty billion euros were earmarked for bank recapitalisation costs in order to offset the expected PSI-related losses, deal with existing and future credit losses, and resolve banks that were no longer deemed commercially viable. 
Ključni uvjeti: Pedeset milijardi eura izdvojeno je za troškove dokapitalizacije banaka kako bi se nadoknadili očekivani gubitci u vezi s uključivanjem privatnog sektora, riješili postojeći i budući kreditni gubitci te sanirale banke za koje se smatralo da više nisu komercijalno održive.
The programme envisaged improving supervision and regulation, as well as establishing a stronger governance framework for banks recapitalised by public funds. 
Programom je predviđeno poboljšanje nadzora i regulative, kao i uspostavljanje čvršćeg okvira za upravni sustav banaka koje su dokapitalizirane javnim sredstvima.
As the second programme progressed, strengthening private debt restructuring frameworks and banks’ NPL management capacity were identified as higher priorities. 
Kako je provedba drugog programa odmicala, jačanje okvira za restrukturiranje privatnog duga i kapaciteta banaka za upravljanje lošim kreditima utvrđeno je kao glavni prioritet.
3rd Adjustment Programme Background and rationale: The political crisis that ensued in December 2014 returned Greece's banking system to a situation of severe stress. 
3. program prilagodbe Kontekst i obrazloženje: Politička kriza koja je uslijedila u prosincu 2014. nanijela je novi udarac grčkom bankovnom sustavu.
Failure to complete the final review of the second programme consequently forced the ECB to maintain the ceiling for emergency liquidity assistance (ELA) to Greek banks at the level decided on 26 June 2015, which in return prompted the Greek authorities to impose a bank holiday, followed by capital controls. 
Neuspješan dovršetak završnog preispitivanja drugog programa stoga je prisilio ESB da zadrži gornju granicu hitne pomoći za likvidnost koja se pruža grčkim bankama na razini koja je utvrđena 26. lipnja 2015., što je pak potaknulo grčke vlasti da zatvore banke, a nakon toga i uvedu kontrole kapitala.
Key conditions: The programme supported restoring the stability of the financial system, the aim being to normalise liquidity, recapitalise the systemic banks, enhance governance of both the HFSF and the banks, and address persistently high non-performing loans. 
Ključni uvjeti: Programom se pružila podrška ponovnoj uspostavi stabilnosti financijskog sustava u svrhu normaliziranja likvidnosti, dokapitalizacije banaka važnih za sustav, poboljšanja upravnog sustava kako GFFS-a tako i banaka te hvatanja u koštac s konstantno visokom razinom loših kredita.
To this effect, a buffer of up to 25 billion euros was set aside to address Greek banks’ potential recapitalisation and resolution needs that had to be completed before the end of 2015 due to the impact of the Bank Recovery and Resolution Directive (BRRD), thereby supporting depositor confidence in the system. 
U tu je svrhu izdvojena pričuva od 25 milijardi eura za moguće potrebe dokapitalizacije i sanacije grčkih banaka koje su morale biti dovršene do kraja 2015. zbog učinka Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), čime je ojačano povjerenje deponenata u sustav.
PART B – The bank recapitalisations under the programmes 30 Bank recapitalisation of 2013 In March 2012, the implementation of the PSI programme, one of the biggest international debt-restructuring deals affecting about 206 billion euros of Greek government bonds, resulted in a 37.7 billion euros loss for all Greek banks, wiping out their entire capital base. 
U ožujku 2012. provedba programa uključivanja privatnog sektora, jednog od najvećih međunarodnih sporazuma o restrukturiranju duga koji je utjecao na približno 206 milijardi eura u grčkim državnim obveznicama, dovela je do gubitka od 37,7 milijardi eura na razini svih grčkih banaka, čime je nestala njihova čitava kapitalna osnova.
As a result, the four larger banks had to be recapitalised by 28.6 billion euros (see Table 1). 
Slijedom toga, četiri velike banke morale su biti dokapitalizirane iznosom od 28,6 milijardi eura (vidi tablicu 1.).
Table1 - Key figures of all bank recapitalisations under the programmes Total Amounts in € billion unless is stated Bank A 2013 (Recap. 
Tablica 1. – Ključni podatci o svim dokapitalizacijama banaka u okviru programa Ako nije drukčije navedeno, iznosi su prikazani u milijardama eura 2013.
1) - capital needs ● HFSF investment 4,571 8,429 9,756 5,839 4,021 Total ● Adverse scenario ● HFSF investment ● Private sector investment 4,571 0,560 0,000 1,200 8,429 0,757 0,000 1,750 9,756 2,502 0,000 2,500 6,700 HFSF shareholding pre-recap HFSF shareholding post-recap n.a. 83,7% n.a. 81,1% n.a. 
(1. dokapitalizacija) – potrebe za kapitalom ● Ulaganja iz GFFS-a ● Ulaganja iz privatnog sektora Sveukupno ● Negativni scenarij ● Ulaganja iz GFFS-a ● Ulaganja iz privatnog sektora ● Ulaganja iz privatnog sektora ● Upravljanje obvezama / raspodjela tereta ● Kapitalne aktivnosti u okviru SSM-a Banka A 0,560 0,000 1,200 1,552 1,011 0,180 Banka B 4,571 8,429 9,756 5,839 4,021 0,550 6,985 1,444 0,000 1,750 0,602 0,271 Banka C 8,677 1,079 2,502 0,000 2,500 0,757 1,019 0,120 Banka D 6,700 0,000 4,571 8,429 9,756 6,700 Vlasnički udio GFFS-a prije dokapitalizacije Vlasnički udio GFFS-a poslije dokapitalizacije 2014.
98,6% 2014 (Recap. 2) - capital need ● Baseline scenario 0,262 0,425 2,183 2,945 4,980 0,000 2,864 5,815 8,799 0,000 8,314 Total 1,200 1,750 2,500 2,864 8,314 HFSF shareholding pre-recap 80,9% 84,4% HFSF shareholding post-recap 2015 (Recap. 
(2. dokapitalizacija) – potrebe za kapitalom ● Osnovni scenarij — 83,7% 0,262 — 81,1% 0,425 0,757 — 84,4% 2,183 — 98,6% 2,945 4,980 0,000 2,864 Sveukupno 1,200 1,750 2,500 2,864 Vlasnički udio GFFS-a prije dokapitalizacije Vlasnički udio GFFS-a poslije dokapitalizacije 2015.
With the aim to reduce the high cost of sweeteners to the private sector and avoid possible full nationalisation of Greek banks, the partners proposed a recapitalisation framework aiming to (a) mitigate the disincentives created by prevailing market conditions and future uncertainties, and (b) minimise losses to the taxpayer by providing only upside leverage for the private sector that would simultaneously allow the HFSF to exit without bearing additional losses. 
U svrhu smanjenja visokih troškova poticaja privatnom sektoru i izbjegavanja moguće potpune nacionalizacije grčkih banaka, partneri su predložili okvir za dokapitalizaciju čiji je cilj bio (a) ublažiti posljedice nepoticajnog okruženja koje je nastalo zbog dominantnih tržišnih uvjeta i buduće neizvjesnosti i (b) svesti gubitke poreznih obveznika na najmanju moguću razinu pružanjem samo pozitivne financijske poluge za privatni sektor kojom bi se istodobno GFFS-u omogućio izlazak bez dodatnih gubitaka.
This was considered a critical part of the ongoing strategy for reorganising the banking system and preserving the banks’ business autonomy. 
Smatralo se da je to ključan dio tekuće strategije za preustroj bankovnog sustava i očuvanje poslovne autonomije banaka.
It was agreed to set a minimum threshold for the private-sector contribution at 10 % of an individual bank's capital needs. 
Dogovoreno je da se odredi minimalan prag za doprinos privatnog sektora u visini od 10 % potreba za kapitalom pojedinačnih banaka.
Furthermore, it was agreed that if the private sector contributed at least the minimum 10 % of capital needs, the HFSF would cover the remaining 90 %, but would only receive 'B Shares' (i.e. with suspended voting rights except for certain key veto powers) in exchange, thereby preserving the private management of the bank. 
Osim toga, dogovoreno je da će se, pod uvjetom da privatni sektor doprinese najmanje 10 % potreba za kapitalom, iz GFFS-a financirati preostalih 90 %, no da će u zamjenu dobiti samo dionice „razreda B” (tj. bez prava glasa osim u određenim ključnim pravima veta), čime bi se zadržalo privatno upravljanje bankom.
If the private sector was not willing to cover the minimum 10 % of capital needs, the HFSF would recapitalise the bank fully and receive full voting rights, thereby diluting the existing shareholders and in effect nationalising the bank. 
Ako privatni sektor ne bi bio spreman pokriti najmanje 10 % potreba za kapitalom, GFFS bi dokapitalizirao banke u cijelosti i dobio puno pravo glasa, čime bi se oslabio utjecaj postojećih dioničara i de facto nacionalizirala banka.
As banks were insolvent, free warrants were also offered as a sweetener to encourage private investors to become involved in the recapitalisation. 
Budući da su banke bile nesolventne, kao poticaj privatnim ulagačima da se uključe u dokapitalizaciju također su se davali besplatni varanti.
The warrants were deemed complex, while providing significant sweeteners to private sector (as of June 2013, the market value of the free warrants offered to private investors was estimated at 1.7 billion Bank B 6,985 Bank C 8,677 Bank D 6,700 28,595 26,383 3,073 ● Private sector investment 0,550 1,444 1,079 0,000 29,456 
32 istodobno daju znatne poticaje privatnom sektoru (u lipnju 2013. tržišna vrijednost besplatnih varanata koji su ponuđeni privatnim ulagačima bila je procijenjena na 1,7 milijardi eura).
During May and June 2013, the four largest Greek banks completed their share capital increase. 
U svibnju i lipnju 2013. u četirima najvećim grčkim bankama dovršeno je povećanje temeljnog kapitala.
Three out of the four banks managed to raise more than the minimum 10 % of their required capital needs, i.e. almost 3.1 billion euros from private sources. 
Tri od te četiri banke uspjele su iz privatnih izvora prikupiti više od minimalnih 10 % zatraženih potreba za kapitalom, odnosno gotovo 3,1 milijardu eura.
The HFSF thus ended up contributing the remaining amount of 25.5 billion euros to these banks (not including 0.9 billion euros for a bridge bank), and provided warrants to private investors for its shares, as per the agreed recapitalisation framework. 
Doprinos GFFS-a tim bankama stoga je bio preostali iznos od 25,5 milijardi eura (ne uključujući 0,9 milijardi eura za prijelazne banke) i davanje varanata privatnim ulagačima za svoje dionice, u skladu s okvirom za dokapitalizaciju.
Banks decided to raise more capital by means of ordinary shares, thereby forgoing the option of issuing expensive and potentially dilutive contingent convertible bonds (CoCos). 
Banke su odlučile dodatno povećati kapital na temelju redovnih dionica, čime su se odrekle mogućnosti izdavanja skupih potencijalnih konvertibilnih instrumenata (obveznice CoCo) koji bi mogli dovesti do smanjenja zarade po dionici (CoCo).
Following the failed merger with another bank and in the light of increased deposit outflows due to speculative spill-over effects stemming at that time from the Cypriot bail-in decision, the fourth bank opted for an immediate and full recapitalisation via the HFSF rather than attempting to raise the minimum 10 % of capital needs from private sources. 
Nakon neuspjelog spajanja s drugom bankom te u svjetlu povećanog odljeva depozita zbog spekulativnih učinaka prelijevanja koji su u to vrijeme proizašli iz odluke Cipra o sanaciji vlastitim sredstvima, četvrta banka odlučila se za neposrednu i potpunu dokapitalizaciju iz GFFS-a umjesto da pokuša prikupiti minimalan iznos od 10 % potreba za kapitalom iz privatnih izvora.
Given the time remaining until the end of April (second programme’s deadline) and the very high valuation of the shares to be issued, interest from private investors would be limited. 
S obzirom na tada preostalo vrijeme do kraja travnja (kraja provedbe drugog programa) i vrlo visoke vrijednosti dionica koje su se trebale izdati, zanimanje privatnih ulagača bilo bi ograničeno.
As a result, in May 2013 the HFSF injected 5.8 billion euros into the bank, becoming the main shareholder (98.6 %) with full voting rights, unlike the other three systemic banks in which the HFSF had received shares with restricted voting rights. 
Slijedom toga, GFFS je u svibnju 2013. dokapitalizirao banku iznosom od 5,8 milijardi eura, čime je postao glavni dioničar (98,6 %) s punim pravom glasa, za razliku od ostalih triju banaka važnih za sustav u kojima je GFFS dobio dionice s ograničenim pravom glasa.
Bank recapitalisation of 2014 The protracted recession had a negative impact on Greek banks’ liquidity, balance sheets and financial results. 
Dugotrajna recesija negativno je utjecala na likvidnost, bilance i financijske rezultate grčkih banaka.
Following a new capital needs assessment conducted by the Bank of Greece, in compliance with a condition under the second programme, the second recapitalisation of the four largest Greek banks was finalised until June 2014. 
Nakon nove procjene potreba za kapitalom koju je obavila Grčka središnja banka, u skladu s uvjetom u okviru drugog programa, druga dokapitalizacija četiriju najvećih grčkih banaka dovršena je do lipnja 2014.
In particular, 8.3 billion euros were raised entirely through the private sector (see Table 1). 
Konkretno, 8,3 milijarde eura prikupljene su isključivo iz privatnog sektora (vidi tablicu 1.).
Following the second recapitalisation, two of the banks were able to raise also funds through bond issuance. 
Nakon druge dokapitalizacije dvije su banke također uspjele prikupiti sredstva izdavanjem obveznica.