natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Komisija je, osim toga, uspostavila Europsku mrežu stručnih ureda za uvođenje širokopojasnog pristupa internetu (vidi okvir 5.).
The intention was for each BCO to give advice to citizens and businesses and provide technical support to representatives “Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022”, TÜV Rheinland and WIK Consult for the European Commission, 2014. 
Broadband and infrastructure mapping study (Studija o mapiranju širokopojasnih mreža i infrastruktura, SMART 2012/0022), TÜV Rheinland i WIK Consult za Europsku komisiju, 2014.
Joint Assistance to Support Projects in European Regions. 
Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama.
JASPERS support for broadband consisted mainly in supporting the Member States in their Cost-Benefit analysis and major projects application for funding under ERDF. 
Potpora JASPERS-a u području širokopojasnog pristupa uglavnom se sastojala od pružanja potpore državama članicama pri izrađivanju analize troškova i koristi te prijavljivanju velikih projekata za financiranje iz EFRR-a.
For more information on JASPERS, see ECA Special Report 1/2018 “Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) –time for better targeting”. 
Za više informacija o JASPERSU vidi tematsko izvješće Suda br. 1/2018 „Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS) – vrijeme je za bolje usmjeravanje”.
25 19 20 21 In 2017, the Commission decided to implement a common methodology for mapping by 2018. 
26 19 20 21 Komisija je 2017. odlučila do 2018. uvesti zajedničku metodologiju za mapiranje.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
Komisija je redovito pratila stanje, ali na nedovoljno koordiniran način 31.
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level. 
Komisija redovito prati stanje u pogledu širokopojasnog pristupa internetu u državama članica i prikuplja povezane podatke na razini EU-a.
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets. 
Međutim, ne postoji zajednički način praćenja koji bi primjenjivale sve glavne uprave Komisije u svrhu potpore dosezanju ciljnih vrijednosti za širokopojasni pristup internetu koje su utvrđene u strategiji Europa 2020.
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR). 
GU CNECT posjećuje države članice na godišnjoj razini te izrađuje izvješća o tržištima i regulativama, primjerice indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) i izvješće o europskom digitalnom napretku (EDPR).
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States. 
S pomoću tih dokumenata države članice mogu usporediti svoja postignuća u određenom vremenskom razdoblju i u odnosu na druge države članice.
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps). 
Iako Komisija prikuplja relevantne podatke te su oni uključeni u izvješće EDPR i izvješća koja su mu prethodila, pokazateljem povezanosti o kojem se izvješćuje u okviru DESI-ja nije obuhvaćena 3. ciljna vrijednost (50 % kućanstava pretplaćenih na internet brzine od preko 100 Mbps).
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports. 
Praćenje na razini GU-a REGIO temelji se na pokazateljima koji su utvrđeni za svaki operativni program te se odvija u okviru odbora za praćenje, u kojima Komisija ima savjetodavnu ulogu, i godišnjih izvješća o provedbi.
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps). 
Potencijalna je prednost mreže ureda ta što se ti uredi mogu baviti većim brojem raznovrsnih pitanja i zadataka nego tehnički stručnjaci, uključujući pitanja u vezi s politikama. definira kao „Dodatna kućanstava koja imaju širokopojasni pristup od najmanje 30 Mbps”, bez podjele na brzi pristup (preko 30 Mbps) i ultrabrzi pristup (preko 100 Mbps).
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. 
Isto vrijedi i za EPFRR, za koji GU AGRI pokazatelj ostvarenja definira kao „Broj stanovnika koji imaju koristi od poboljšanih usluga/infrastruktura (IT ili drugih)”.
Both for the 26 ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband. 
I u slučaju EFRR-a i u slučaju EPFRR-a zajednički pokazatelji ne omogućuju razlikovanje između brzog i ultrabrzog pristupa.
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets. 
Ispitivanje koje je provedeno za odabrane države članice pokazalo je da niz kašnjenja nepovoljno utječe na dosezanje ciljnih vrijednosti EU-a za 2020.
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays. 
U Irskoj od 2015. dolazi do kašnjenja u provedbi nacionalnog plana za razvoj širokopojasnog pristupa.
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects. 
U Njemačkoj su pregovori o proizvodima virtualnog pristupa izdvojenim lokalnim petljama (VULA, odlomak 48.) oduzeli mnogo vremena uz potencijalno negativan utjecaj na konkurentnost.
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78). 
Naposljetku, u Poljskoj se u okviru praćenja operativnih programa nije istaknuo problem nedovoljnog korištenja infrastrukture mrežne okosnice (odlomci 76 – 78.).
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned. 
U vrijeme provedbe ove revizije Komisija u okviru svojeg praćenja nije jasno utvrdila nijedan od tih triju nedostataka te relevantna tijela u državama članicama nisu poduzela nikakve korektivne mjere.
All Member States developed broadband strategies, but there were weaknesses in those we examined 35. 
Sve su države članice izradile strategije za širokopojasni pristup internetu, no u onima koje je Sud ispitao postojali su nedostatci 35.
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation. 
Sud je ispitao jesu li države članice osmislile strategije i utvrdile ciljeve na temelju ciljeva širokopojasnog pristupa iz strategije Europa 2020., kao i jesu li te strategije bile cjelovite u smislu utvrđivanja dostupnih resursa, izvora financijskih sredstava i odgovornosti u provedbi.
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3). 
Također je ispitao jesu li države članice pripremile analizu kojom se opravdava odabir tehnologije (svjetlovodne niti, bakreni telefonski vodovi, koaksijalni kabeli, antene, sateliti) za različite dijelove širokopojasne pristupne mreže (odlomak 3.).
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36. 
Sve su države članice izradile strategije, ali s kašnjenjem, dok ciljne vrijednosti koje su utvrdile nisu uvijek bile u skladu s onima iz strategije Europa 2020.
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”. 
Vremenski okviri izrade strategija 36. U skladu s vodećom inicijativom EU-a „Digitalna agenda za Europu” (odlomak 6.) države članice trebale su „do 2012. godine izraditi nacionalne planove za razvoj širokopojasnog 28
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3). 
Sud je utvrdio da su sve države članice obuhvaćene ispitivanjem izradile strategije za širokopojasni pristup, ali samo je Irska objavila svoju strategiju prije isteka roka utvrđenog za 2012. godinu (vidi tablicu 3.).
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015. 
Preostale četiri države članice objavile su svoje strategije 2014. i 2015.godine.
Ireland revised its strategy in late 2015 27 due to the identified market failures. 
Irska je krajem 2015. izmijenila svoju strategiju zbog utvrđenih tržišnih nedostataka.
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States. 
Zbog zakašnjelog donošenja strategija na razini država članica vrijeme dostupno za njihovu provedbu skraćeno je s osam na pet ili šest godina, čime je dosezanje ciljnih vrijednosti povećanja širokopojasne pokrivenosti do 2020. potencijalno postalo još veći izazov za te države članice.
Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38. 
Mađarska Prosinac 2014.: nacionalna strategija za informatičke komunikacije Italija Ožujak 2015.: nacionalna strategija za ultrabrzi širokopojasni pristup Usklađenost s ciljevima strategije Europa 2020. 38.
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives. 
Sud je ispitao jesu li države članice utvrdile ciljeve koji se temelje na ciljevima širokopojasnog pristupa internetu iz strategije Europa 2020.
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies. 
Utvrđeno je, kao što je istaknuto u tablici 4., da su sve države članice u svoje strategije uključile 1. ciljnu vrijednost (osnovni pristup) i 2. ciljnu vrijednost (brzi pristup).
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published. 
U četirima od pet država članica obuhvaćenih ispitivanjem 1. ciljna vrijednost već je bila dosegnuta u trenutku objave strategija.
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020. 
U nekim su slučajevima ciljne vrijednosti bile ambicioznije od onih koje su utvrđene u strategiji Europa 2020.: • U Njemačkoj je, kad je riječ o 2. ciljnoj vrijednosti, umjesto brzine od 30 Mbps do 2020. godine cilj ostvariti pokrivenost 100 % stanovništva internetom brzine od 50 Mbps do 2018. godine. • U Mađarskoj je, u slučaju iste ciljne vrijednosti, cilj omogućiti svakom kućanstvu pristup uslugama povezivanja uz brzinu od 30 Mbps do 2018., a ne do 2020. godine.
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target. 
30 Ciljne vrijednosti Njemačka Mađarska Irska Italija Poljska 1. ciljna vrijednost: osnovni pristup za cjelokupno stanovništvo do 2013.      2. ciljna vrijednost: pristup uz brzinu od 30 Mbps za cjelokupno stanovništvo do 2020.      3. ciljna vrijednost: više od 50 % kućanstava pretplaćeno na internet brzine od 100 Mbps do 2020.  ~  ~ ~ Tumač:: ista ciljna vrijednost;: zahtjevnija ciljna vrijednost; ~ ciljna vrijednost pokrivenosti, ali ne i udjela pretplaćenih kućanstava;nema ciljne vrijednosti.
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively. 
U mađarskoj strategiji utvrđene su dodatne ciljne vrijednosti za minimalnu brzinu preuzimanja podataka od 7,5 Mbps i minimalnu brzinu učitavanja podataka od 1,7 Mbps.
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability. 
U Irskoj je u strateškom dokumentu kao minimalna brzina preuzimanja podataka utvrđeno 30 Mbps te su uključene dodatne ciljne vrijednosti koje se odnose na, primjerice, minimalnu brzinu učitavanja podataka i dostupnost usluga.
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps. 
Nijedna od država članica obuhvaćenih ispitivanjem nije uključila u svoju strategiju nacionalnu ciljnu vrijednost povezanu s 3. ciljnom vrijednošću – jamčenjem da je 50 % kućanstava pretplaćeno na ultrabrzi pristup internetu od najmanje 100 Mbps.
Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps. (Coverage is a necessary condition for achieving the take-up target, but not sufficient.) 
Mađarska, Poljska i Italija uključile su ciljne vrijednosti za pokrivenost kućanstava internetom brzine od 100 Mbps (pokrivenost je preduvjet za dosezanje ciljne vrijednosti udjela pretplaćenih kućanstava, ali nije dovoljna).
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest. 
stanovništva te za sve javne zgrade, kao i industrijske zone, logistička čvorišta i područja od velikog gospodarskog interesa trebalo osigurati internet brzine od 100 Mbps.
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target. 
Iako u talijansku strategiju nije uključena ciljna vrijednost koja bi se odnosila na udio pretplaćenih kućanstava, u talijanskom planu ulaganja, u kojem se iznosi način na koji se namjerava provesti strategija, navodi se takva ciljna vrijednost.
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020. 
U Mađarskoj i Poljskoj utvrđene su ciljne vrijednosti prema kojima bi 50 % kućanstava do 2020. trebalo imati pristup uslugama brzine od najmanje 100 Mbps.
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41. 
Strategije koje su države članice obuhvaćene ispitivanjem dostavile Komisiji nisu uvijek bile cjelovite 41.
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period. 
Komisija je, kako bi zajamčila da su uspostavljeni potrebni uvjeti za djelotvornu i učinkovitu uporabu europskih strukturnih fondova, za programsko razdoblje 2014. – 2020. osmislila ex ante uvjete.
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42. 
Kao uvjet za financiranje od država članica tražilo se da utvrde jesu li ispunjeni relevantni ex ante uvjeti i da to dokumentiraju u svojim sporazumima o partnerstvu22 ili operativnim programima (OP) (ili da svojim planovima predvide da će to učiniti do kraja 2016.)23. 42.
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43. 
Ex ante uvjeti povezani sa širokopojasnom infrastrukturom primjenjivali su se na države članice koje su tražile sufinanciranje iz EFRR-a, koje su u skladu s tim uvjetima morale imati izrađen nacionalni ili regionalni plan za razvoj širokopojasnog pristupa koji sadržava sljedeće: • plan infrastrukturnih ulaganja utemeljen na gospodarskoj analizi, kojim se u obzir uzimaju postojeće privatne i javne infrastrukture i planirana ulaganja • modele održivoga ulaganja koji potiču konkurentnost i omogućuju pristup otvorenoj, povoljnoj, kvalitetnoj i naprednoj infrastrukturi i uslugama u skladu s pravilima tržišnog natjecanja i pravilima o državnim potporama U sporazumima o partnerstvu iznose se planovi nacionalnih tijela o tome kako će se iskoristiti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te se navode strateški ciljevi i investicijski prioriteti svake zemlje, koji se povezuju s općim ciljevima strategije Europa 2020.
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States. 
Komisija je, u okviru svoje provjere sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, te uvjete također ocijenila ispunjenima za predmetne države članice.
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments. 
Međutim, Sud je utvrdio da su postojali nedostatci u planovima država članica za ulaganja u infrastrukturu.
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy. 
Kao prvo, kao što je prethodno opisano odlomku 40., nijedna od država članica u svojoj strategiji nije utvrdila ciljnu vrijednost udjela kućanstava koja su pretplaćena na internet brzine od 100 Mbps, odnosno 2. ciljnu vrijednost za širokopojasni pristup internetu koja je utvrđena u strategiji Europa 2020.
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete. 
Kao drugo, planovi za razvoj širokopojasnog pristupa u Njemačkoj bili su nepotpuni.
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010. 
U Njemačkoj je važan sastavni dio strategije za širokopojasni pristup bio proces mapiranja širokopojasnih mreža s kojim se započelo 2010. godine.
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC. 
Bez kvalitetnih podataka prikupljenih u okviru tog procesa na temelju kojih se potom mogu utvrditi područja u kojima su vjerojatna ulaganja iz privatnog sektora i područja u kojima je potrebna veća javna intervencija relevantna tijela nisu u mogućnosti izraditi sveobuhvatan „plan infrastrukturnih ulaganja” koji je potreban u skladu s ex ante uvjetima.
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network. 
Kvaliteta podataka o mapiranju širokopojasnih mreža znatno se poboljšala od početka tog procesa 2010., ali nije uvijek zadovoljavajuća jer veći operateri koji pružaju usluge širokopojasnog pristupa ne ažuriraju zemljovid jednakom brzinom kao što uvode mreže.
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45. 
Neke države članice obuhvaćene ispitivanjem nisu vodile računa o izazovima koji su povezani s njihovom postojećom infrastrukturom 45.
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets. 
Svaka od država članica obuhvaćenih ispitivanjem djeluje unutar vlastitog tehnološkog, konkurentnog i pravnog okruženja, što utječe na način na koji svaka od njih nastoji dosegnuti Članak 19. i Prilog XI.
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems. 
U Poljskoj i Mađarskoj postojeća infrastruktura bakrenih vodova za telefonske linije relativno je slabo razvijena.
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions. 
U slučajevima u kojima su se tamošnja javna tijela u kontekstu javnih natječaja za širokopojasnu infrastrukturu koristila modelom financiranja manjka (vidi okvir 6.) rezultat je u pravilu bila uporaba rješenja s kabelima i svjetlovodima.
31 Box 6 - Public sector support for broadband According to the Commission25 there are four models for public sector support for broadband: - Direct investment (publicly run municipal investment model) – where the deployment and operation of the network is controlled by a public authority and the network is available to all operators (known as a wholesale open access network); 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools. 
33 Okvir 6. – Potpora javnog sektora za širokopojasni pristup internetu Prema Komisiji25 postoje četiri modela potpore javnog sektora za širokopojasni pristup: – izravna ulaganja (model ulaganja u općinske mreže s javnim upravljanjem) – u slučajevima u kojima uvođenje i rad mreže kontrolira javno tijelo te je mreža dostupna svim operaterima (poznato kao veleprodajna mreža s otvorenim pristupom) – neizravna ulaganja (model ulaganja u općinske mreže s privatnim upravljanjem) – u slučajevima u kojima je na temelju javnog natječaja sklopljen ugovor s privatnim poduzećem koje izgrađuje otvorenu mrežu s pomoću koje operateri mogu pružati svoje usluge pojedinačnim korisnicima – potpora inicijativama pod vodstvom zajednice (model širokopojasnog pristupa zajednice) – model u okviru kojeg se primjenjuje pristup „odozdo prema gore”, pri čemu se širokopojasni pristup uvodi u okviru privatne inicijative u koju su uključeni lokalni građani – subvencije za operatera (model financiranja manjka) – javno tijelo osigurava sredstva potrebna za pokrivanje manjka ulaganja, odnosno razlike između onoga što je komercijalno održivo za privatni sektor i onoga što je potrebno za uspostavu primjerene infrastrukture.
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure. 
U Njemačkoj, Italiji i Irskoj postojeća infrastruktura bakrenih vodova dobro je razvijena.