natgillin/translations-raw huggingface dataset:
guarantee instruments over the 2007-2013 period stood at 2.5 billion euro, with the amount of loans provided estimated at 18 billion euro at least11. 
Na dan 31. ožujka 2017. iznos koji je EU u stvarnosti izdvojio za jamstva za instrumente u razdoblju 2007. – 2013. iznosio je 2,5 milijardi eura, a iznos izdanih zajmova procijenjen je na najmanje 18 milijardi eura11.
The amount of the EU’s contribution allocated to all types of financial instruments under shared management for the 2014-2020 period was estimated by the Commission to be significantly higher than for the 2007-2013 period. 
Prema procjenama Komisije iznos doprinosa koji je EU izdvojio za sve vrste financijskih instrumenata pod podijeljenim upravljanjem za razdoblje 2014. – 2020. znatno je veći od doprinosa u razdoblju 2007. – 2013.
But the latest available data (as of 31 December 2015) does not yet allow the amounts relating to guarantee instruments to be identified. 
Međutim, na temelju najnovijih dostupnih podataka (od 31. prosinca 2015.) još nije moguće utvrditi iznose povezane s jamstvenim instrumentima.
Over the 2007-2013 period, the relative weight of the EU (co-)financed guarantee amounts remained small in comparison to the total amount of guarantees issued in Member States (see Annex I for further details). 
Relativni udio iznosa jamstava koje je EU (su)financirao tijekom razdoblja 2007. – 2013. ostao je malen u odnosu na ukupan iznos jamstava koja su izdana u državama članicama (vidi prilog I. za dodatne pojedinosti).
However, due to the increase in budgetary resources for these guarantee instruments in the 2014-2020 period (see paragraphs 13 and 17 to 18) the share is expected to increase. 
Međutim, budući da su u programskom razdoblju 2014. – 2020. povećana proračunska sredstva za takve jamstvene instrumente (vidi odlomke 13., 17. i 18.), očekuje se da će se taj udio povećati.
Moreover, over the 2007-2013 period, average annual EU-guaranteed lending represented less than 0.5 % of total bank lending to SMEs (albeit with significant variations between Member States) (see Annex II for further details). 
Osim toga, u razdoblju 2007. – 2013. prosječan godišnji iznos zajmova pokrivenih jamstvom EU-a činio je manje od 0,5 % ukupnih zajmova koje su banke izdale MSP-ovima (pri čemu su postojale znatne razlike među državama članicama) (vidi prilog II. za dodatne pojedinosti).
AUDIT APPROACH 20. 
REVIZIJSKI PRISTUP 20.
The audit aimed to assess whether EU loan guarantees supported smaller businesses’ growth and innovation by improving their access to finance. 
Cilj revizije bio je procijeniti je li s pomoću kreditnih jamstava EU-a manjim poduzećima omogućen bolji pristup financiranju i time pružena potpora njihovu rastu i inovacijama.
11 16 Commission report “Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006”, Programming period 2007-2013, situation as at 31 March 2017. 
U tu je svrhu Sud ispitao sljedeće: (a) jesu li trenutačni jamstveni instrumenti prikladno uspostavljeni (b) bi li korisnici naišli na poteškoće da su pokušali dobiti zajmove bez jamstva 11 17 Izvješće Komisije „Sažeti podatci o napretku ostvarenom u financiranju i provedbi instrumenata financijskog inženjeringa na temelju izvješća koja su dostavila upravljačka tijela u skladu s člankom 67. stavkom 2. točkom (j) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006”, programsko razdoblje 2007. – 2013., stanje na dan 31. ožujka 2017.
Note that nearly 83 % of loan recipients are SMEs, 17 % are individuals and 0.11 % are large companies. 
Valja napomenuti da gotovo 83 % zajmoprimaca čine MSP-ovi, 17 % pojedinci, a 0,11 % velika poduzeća.
Data for SMEs only is not available. 
Nisu dostupni zasebni podatci za MSP-ove.
To analyse long-term results and the evaluation system, we focused primarily on the loan guarantee instruments that were in place in the 2001-2013 period. 
U svrhu analize dugoročnih rezultata i sustava za evaluaciju Sud se u prvom redu usredotočio na instrumente kreditnog jamstva koji su se upotrebljavali u razdoblju 2001. – 2013.
For all other aspects, we focused on the Loan Guarantee Facility and the InnovFin SME Guarantee Facility. 
U pogledu svih drugih aspekata Sud se usredotočio na Instrument kreditnog jamstva i Jamstveni instrument InnovFin za MSP-ove.
The audit criteria were derived from the regulations establishing these instruments, the corresponding preparatory documents, the Court’s previous reports relevant to the subject, the Commission’s internal rules and procedures, and academic literature. 
Revizijski kriteriji proizlaze iz uredbi kojima su ti instrumenti uspostavljani, odgovarajuće pripremne dokumentacije, prethodnih izvješća Suda koja su relevantna za tu temu, internih pravila i postupaka Komisije te akademske literature.
The criteria are explained further in the different sections of this report. 
Kriteriji se objašnjavaju podrobnije u različitim odjeljcima ovog izvješća.
Audit evidence was collected on the basis of: (a) a review of relevant documentation; (b) an analysis of a random sample of 50 loans covered by the current two guarantee instruments, including visits to three financial intermediaries of the Loan Guarantee Facility (in the Czech Republic, Romania and the United Kingdom) and two of the InnovFin SME Guarantee Facility (in Germany and Sweden); (c) telephone interviews with a random sample of 46 final beneficiaries of the InnovFin SME Guarantee Facility (covering seven financial intermediaries in the Czech Republic, Spain, France, Italy and Luxembourg); (d) visits to two commercial banks and government bodies in Greece; (e) an econometric study of the long-term effects of the predecessors of the Loan Guarantee Facility on beneficiary companies in France; (f) an analysis of EIF and Commission data on guarantees, as well as on grant schemes oriented towards smaller businesses in the Horizon 2020 programme; and (g) interviews with Commission and EIF staff. 17 
Revizijski dokazi pribavljeni su na temelju sljedećeg: (a) pregleda relevantne dokumentacije (b) analize nasumičnog uzorka od 50 zajmova pokrivenih jamstvom iz trenutačnih dvaju jamstvenih instrumenata, uključujući posjete trima financijskim posrednicima za Instrument kreditnog jamstva (u Češkoj Republici, Rumunjskoj i Ujedinjenoj Kraljevini) i dvama posrednicima za Jamstveni instrument InnovFin za MSP-ove (u Njemačkoj i Švedskoj) (c) telefonskih razgovora s nasumičnim uzorkom od 46 krajnjih korisnika Jamstvenog instrumenta InnovFin za MSP-ove (uključujući sedam financijskih posrednika u Češkoj Republici, Španjolskoj, Francuskoj, Italiji i Luksemburgu) (d) posjeta dvjema komercijalnim bankama i državnim tijelima u Grčkoj (e) ekonometrijske studije dugoročnih učinaka instrumenata koji su prethodili Instrumentu kreditnog jamstva na francuska poduzeća kojima je pružena potpora 18 (f) analize podataka EIF-a i Komisije o jamstvima i programima bespovratnih sredstava u okviru programa Obzor 2020. koji su bili usmjereni na manja poduzeća (g) razgovora s osobljem Komisije i EIF-a.
OBSERVATIONS The set-up of the guarantee instruments suffered from weaknesses 24. 
OPAŽANJA Postojali su nedostatci u uspostavi jamstvenih instrumenata 24.
When setting up a financial instrument, the Commission needs to consider, amongst other things, the following elements: (i) the market needs and the size of the instrument (i.e. the amount of the EU contribution to be made available) and (ii) the cost of managing the instrument. 
Pri uspostavi financijskog instrumenta Komisija među ostalim mora razmotriti sljedeće elemente: (i) tržišne potrebe i veličinu instrumenta (tj. iznos doprinosa EU-a koji je potrebno staviti na raspolaganje) i (ii) troškove upravljanja instrumentom.
Once the instrument is established it should commence operations quickly to make optimal use of the implementation period. 
Instrument bi, nakon uspostave, trebao započeti s radom u kratkom roku kako bi se optimalno iskoristilo razdoblje provedbe.
We therefore examined: (a) whether the size of the instruments was decided based on a proper assessment of market needs; (b) whether the Commission’s negotiation with the EIF on costs and fees was evidence-based; (c) whether the instruments had commenced operations without delay. 
Stoga je Sud ispitao sljedeće: (a) je li odluka o veličini instrumenta donesena na temelju odgovarajuće procjene tržišnih potreba (b) jesu li se pregovori Komisije s EIF-om o troškovima i naknadama temeljili na dokazima (c) jesu li instrumenti započeli s radom bez kašnjenja.
The size of the instruments was not based on a comprehensive and up-to-date assessment of market needs 27. 
Odluka o veličini instrumenata nije donesena na temelju sveobuhvatne i ažurirane procjene tržišnih potreba 27.
Since the EU funds a large number of financial instruments which operate alongside nationally or regionally funded instruments, analysing market needs is crucial to ensuring the effectiveness of the instruments. 
Budući da EU financira velik broj financijskih instrumenata koji se upotrebljavaju usporedno s instrumentima koji se financiraju nacionalnim ili regionalnim sredstvima, analiza tržišnih potreba ključna je kako bi se zajamčila djelotvornost tih instrumenata.
The impact assessments and ex ante evaluations carried out by the Commission before launching a new generation of financial instruments should provide information on market needs, and should allow conclusions to be drawn as to the amount of support required to address these needs. 
Procjenama učinka i ex ante evaluacijama koje Komisija obavlja prije uvođenja nove generacije financijskih instrumenata trebale bi se pružiti informacije o tržišnim potrebama i omogućiti donošenje zaključaka o iznosu potpore koja je potrebna za odgovor na te potrebe.
We therefore examined these assessments/evaluations for the guarantee instruments. 
Sud je stoga ispitao obavljene procjene/evaluacije jamstvenih instrumenata.
For both programmes within which the two centrally managed instruments are embedded (i.e. Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-18 
Za oba programa u okviru kojih se upotrebljavaju navedena dva instrumenta pod središnjim upravljanjem (tj.
sized Enterprises and Horizon 2020), assessments were carried out in 2011 and 2013 respectively. 
Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća i Obzor 2020.) obavljene su procjene, i to redom 2011. i 2013. godine.
However, for the financial instruments under the Horizon 2020 programme (including the InnovFin SME Guarantee Facility), the specific assessment was carried out after the legislative proposal for the programme had already been issued and an indicative budget amount had already been discussed between the European Commission, the European Parliament and the Council. 
Međutim, za financijske instrumente u okviru programa Obzor 2020. (uključujući Jamstveni instrument InnovFin za MSP-ove) posebna procjena obavljena je nakon što je već podnesen zakonodavni prijedlog za taj program i nakon što su Europska komisija, Europski parlament i Vijeće već raspravili o okvirnom iznosu proračuna.
Both assessments made an analysis of the market needs (i.e. the financing gap). 
U okviru obiju procjena obavljena je analiza tržišnih potreba (odnosno manjka financijskih sredstava).
Due to lack of complete data, an accurate quantification of this gap was difficult, and was therefore based on a number of estimations and assumptions (see Box 1). 
Zbog nepotpunosti podataka bilo je teško točno kvantificirati taj manjak te se on stoga temeljio na nizu procjena i pretpostavki (vidi okvir 1.).
As a result, the number of SMEs considered to suffer from a lack of access to finance (2 to 3.5 million out of around 23 million) and not attributable to fundamental weaknesses but rather to the lack/insufficiency of collateral (assumed to be 20 %) was expressed as a range (from 0.4 to 0.7 million SMEs). 
Slijedom toga, broj MSP-ova za koje se smatra da nemaju pristup financiranju (između 2 i 3,5 milijuna od otprilike 23 milijuna MSP-ova) i u slučaju kojih nedostatak tog pristupa nije uzrokovan temeljnim nedostatcima već nepostojećim/nedovoljnim kolateralom (udio procijenjen na 20 %) izražen je kao raspon (od 0,4 do 0,7 milijuna MSP-ova).
The 2013 assessment did not update the figures on the financing gap used in the 2011 assessment. 
Navedene vrijednosti manjka financijskih sredstava koje su korištene u procjeni iz 2011. godine nisu ažurirane tijekom procjene koja je obavljena 2013.
19 Box 1 – Quantification of the market needs: estimations and assumptions Due to the absence of data, a number of aspects needed to be estimated, such as: • (i) SMEs that had had applications for bank financing rejected or only partially accepted and (ii) SMEs that did not apply because of possible rejection. 
Okvir 1. – Kvantifikacija tržišnih potreba: procjene i pretpostavke Zbog nedostatka podataka bilo je potrebno procijeniti niz parametara, kao što su: • (i) MSP-ovi čiji su zahtjevi za bankovno financiranje odbijeni ili prihvaćeni tek djelomično i (ii) MSP-ovi koji nisu podnijeli zahtjeve zbog mogućnosti odbijanja.
These were estimated on the basis of a survey and such SMEs are not considered to be covered by existing EU-funded or nationally funded instruments. 
Ti su parametri procijenjeni su na temelju upitnika te se smatralo da ti MSP-ovi nisu obuhvaćeni postojećim instrumentima koji se financiraju sredstvima EU-a ili nacionalnim sredstvima.
According to survey data12, the share of SMEs that considered access to finance to be a problem fell from 17 % in 2009 to 10 % in 2016. 
Prema podatcima iz upitnika12 udio MSP-ova koji su smatrali da pristup financiranju čini problem smanjio se od 2009. do 2016. godine sa 17 % na 10 %.
There was, however, a significant divergence across countries; • share of rejections that refers to potentially worthy banking transactions. 
Međutim, postojale su znatne razlike među različitim zemljama • udio odbijenih zahtjeva povezanih s bankovnim transakcijama koje je potencijalno bilo opravdano provesti.
It was based on some industry sources and studies. 
Ta se vrijednost temeljila na određenim sektorskim izvorima i studijama.
Examples of assumptions made in the assessments: • The financing gap was considered to be underestimated as, for example, it was assumed that each year new SMEs enter the market. 
Primjeri pretpostavki u procjenama: • Manjak financijskih sredstava procijenjen je manjim nego što je to u stvarnosti bio, primjerice zbog pretpostavke da svake godine na tržište ulaze novi MSP-ovi.
However, there was no underlying quantification of those joining the SME group and those leaving the SME group; 12 Surveys on the Access to Finance of Enterprises in the euro area conducted on behalf of the European Central Bank and the European Commission since 2009. 
Međutim, ta se pretpostavka nije temeljila na kvantifikaciji poduzeća koja se priključuju skupini MSP-ova i onih koji napuštaju tu skupinu. • Očekivalo se da će razina javne potpore koja se pruža za kreditna jamstva na razini država članica opasti, čime bi se manjak povećao.
The 2011 assessment and, in particular, the underlying study14 carried out on behalf of the Commission, included a detailed analysis of various options (different financial instruments and different budgets) and assessed their impact. 
Procjena iz 2011. godine i posebno povezana studija14 koja je provedena u ime Komisije uključivale su detaljnu analizu raznih mogućnosti (različiti financijski instrumenti i različiti proračuni) i procjenu njihova učinka.
The 2013 assessment did not have the same level of options and information on impact. 
Procjena iz 2013. godine nije sadržavala jednak broj mogućnosti i jednaku količinu informacija o učinku.
In particular, although a much higher EU contribution was to be made available to the InnovFin SME Guarantee Facility compared with its equivalent in the previous period (see Table 1), there was no assessment of the impact on the financing gap and of the absorption capacity15 also taking into account the combined impact of all other EU-financed guarantee instruments taken together. 
Unatoč tome što je predviđeno da će se Jamstvenom instrumentu InnovFin za MSP-ove na raspolaganje staviti mnogo veći doprinos EU-a nego odgovarajućem instrumentu u prethodnom razdoblju (vidi tablicu 1.), posebno nisu obavljene procjena učinka na manjak financijskih sredstava i procjena kapaciteta iskorištavanja sredstava15 kojima bi se također uzeo u obzir kombinirani zajednički učinak svih ostalih jamstvenih instrumenata koje EU financira.
The EU contribution available for the two centrally managed instruments is not allocated by Member State, region or sector. 
Doprinos EU-a dostupan za navedena dva instrumenta pod središnjim upravljanjem ne raspodjeljuje se prema državama članicama, regijama ili sektorima.
The instruments, in line with their legal base, are demand-driven with financial intermediaries responding to the EIF’s call for expression of interest. 
Uporaba instrumenata, u skladu s njihovom pravnom osnovom, temelji se na potražnji, pri čemu se financijski posrednici javljaju na pozive na iskaz interesa koje EIF objavi.
While market needs and thus the possible impact of guarantees vary across Member States, the financing gap analysis for the two instruments was carried out at EU level only. 
Iako se tržišne potrebe i samim time i mogući učinak jamstava razlikuju od države članice do države članice, analiza manjka financijskih sredstava za ta dva instrumenta obavljena je isključivo na razini EU-a.
The 2011 and 2013 assessments did not draw on available information about market needs in a number of Member States and regions. 
Za procjene iz 2011. i 2013. godine nisu iskorištene dostupne informacije o tržišnim potrebama u nizu država članica i regija.
under the JEREMIE Initiative16 (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) the EIF had produced a “gap analysis” at national level for 19 Member States at their request. 
Naime, EIF je u razdoblju 2006. – 2008. u okviru inicijative JEREMIE16 (Zajednička europska sredstva za mikro, mala i srednja poduzeća) proveo analizu manjaka na nacionalnoj razini kojom je obuhvaćeno 19 država članica na njihov zahtjev.
Also, in 2012 a study was carried out for the Commission to provide an overview of loan, guarantee and equity schemes supported by national resources in the EU Member States. 
Osim toga, na zahtjev Komisije 2012. godine provedena je studija u svrhu izrade pregleda programa zajmova, jamstava i vlasničkog kapitala za koje se pruža potpora nacionalnim sredstvima u državama članicama EU-a.
An update was carried out in 2014 but due to limitations in the scope established for the studies, the overviews for each Member State are not complete. 
Studija je ažurirana 2014. godine, ali zbog ograničenja njezina utvrđenog opsega pregled za određene države članice nije cjelovit.
The 2011 assessment expected that the highest catalytic effect would be achieved in Member States that joined the EU from 2004 onwards. 
Na temelju procjene iz 2011. godine očekivalo se da će se najveći katalitički učinak postići u državama članicama koje su se pridružile EU-u od 2004. godine nadalje.
However, on the basis of the guarantee agreements signed between the EIF and financial intermediaries under the two instruments up to the end of 2016, approximately three quarters of the expected loans will be generated in four Member States that joined the EU before 2004. 
Međutim, prema sporazumima o jamstvu koje su EIF i financijski posrednici sklopili u okviru tih dvaju instrumenata do kraja 2016. godine otprilike tri četvrtine očekivanih zajmova izdat će se u četiri države članice koje su se pridružile EU-u prije 2004. godine.
For the majority of the Member States that joined the EU from 2004 onwards, the impact of the two instruments in terms of filling the financing gap is lower than for these main beneficiary Member States. 
U slučaju većine država članica koje su se pridružile EU-u 2004. godine i kasnije učinak tih dvaju instrumenata u smislu pokrivanja manjka financijskih sredstava manji je nego u navedenim četirima državama članicama koje su glavne korisnice.
EFSI (see paragraph 17) will significantly top up the two instruments. 
Iz EFSU-a (vidi odlomak 17.) će se osigurati znatan iznos dodatnih sredstava za navedena dva instrumenta.
We already pointed out in our Opinion No 2/201617 that for EFSI there had been no assessment and analysis of the causes of the gap and the market needs and how to best address them. 
2/201617 već istaknuo da za EFSU nisu obavljene procjena i analiza uzroka manjka sredstava i tržišnih potreba te najboljih rješenja za njih.
With regard to the instruments co-financed from the Structural Funds a previous Special Report18 highlighted the fact that for the 2007-2013 period, market needs had not always been properly assessed by the responsible authorities in the Member States. 
Kad je riječ o instrumentima koji se sufinanciraju iz strukturnih fondova, u jednom od prethodnih tematskih izvješća18 istaknuta je činjenica da za razdoblje 2007. – 2013. nadležna tijela u državama članicama nisu u svim slučajevima obavila odgovarajuću procjenu tržišnih potreba.
This led to a significant number of financial instruments being oversized. 
Zbog toga je velikom broju financijskih instrumenata dodijeljen prevelik iznos financijskih sredstava.
The level of costs and fees had not been sufficiently substantiated 36. 
Iznosi troškova i naknada nisu dostatno obrazloženi 36.
The EIF receives an administrative fee as remuneration for the services provided and a performance fee to incentivise the achievement of specific targets. 
EIF-u se isplaćuje administrativna pristojba kao naknada za usluge koje pruža i naknada za uspješnost kojom se potiče da dostigne određene ciljne vrijednosti.
amount of administrative and performance fees chargeable by the EIF during the lifetime of each facility will be 6 % of the EU’s contribution. 
Najveći ukupni iznos administrativnih pristojbi i naknada za uspješnost koje EIF može naplatiti tijekom radnog vijeka svakog od instrumenata odgovara iznosu od 6 % doprinosa EU-a.
This fee stood at 9 % for the instruments of the 1998-2000 and 2001-2006 period, and the Commission succeeded in reducing it to 6 % thereafter. 
Te su se naknade i pristojbe za instrumente u razdobljima 1998. – 2000. i 2001. – 2006. isplaćivale po stopi od 9 %, nakon čega je Komisija uspješno smanjila tu stopu na 6 %.
The Commission also (i) pays to the EIF a fee for the treasury management19 of the amounts paid from the EU budget to both instruments and (ii) reimburses the EIF for certain other unforeseen management costs based on documentary evidence. 
Komisija također (i) isplaćuje EIF-u naknadu za upravljanje riznicom19 za iznose koji se iz proračuna EU-a uplaćuju u oba instrumenta i (ii) nadoknađuje EIF-u određene druge nepredviđene troškove upravljanja na temelju odgovarajući dokumentiranih dokaza.
The combined ceiling for these costs is 1 % of the EU’s contribution for the Loan Guarantee Facility and 1.5 % of its contribution for the InnovFin SME Guarantee Facility. 
Kombinirana gornja granica tih troškova utvrđena je na 1 % doprinosa EU-a za Instrument kreditnog jamstva i 1,5 % doprinosa EU-a za Jamstveni instrument InnovFin za MSP-ove.
The maximum amount of management costs and fees payable for the two instruments over their lifetime is 129.7 million euro, as detailed in Table 2. 
Najveći iznos troškova za upravljanje i naknada koje se mogu isplatiti za ta dva instrumenta tijekom njihova radnog vijeka iznosi 129,7 milijuna eura, kako je detaljno prikazano u tablici 2.
Costs will increase once the top-up of the contribution by EFSI is formalised by amendments to the delegation agreements (see paragraph 17). 
Troškovi će se povećati nakon što se na temelju izmjena sporazuma o delegiranju ovlasti službeno pridodaju dodatna sredstva iz EFSU-a (vidi odlomak 17.).