natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Setting specific and measurable objectives and targets is useful in order to assess a policy’s performance against the desired outcome. 
Utvrđivanje konkretnih i mjerljivih ciljeva i ciljnih vrijednosti korisno je za procjenu uspješnosti politike u odnosu na željeni ishod.
54 The Member States have to include quantitative objectives and targets in their national action plans to achieve the aims of the directive. 
54 Države članice moraju u svoje nacionalne akcijske planove uključiti ciljeve i ciljne vrijednosti kako bi se postigla svrha Direktive.
The Commission during its assessment noted great variation in the quality of the initial national action plans and shortcomings in setting measurable targets. 
Tijekom procjene Komisija je uočila velike razlike u kvaliteti početnih nacionalnih akcijskih planova i nedostatke u utvrđivanju mjerljivih ciljnih vrijednosti.
Our review of 18 revised national action plans showed that twelve of them include action-based or compliance-based quantitative objectives and targets. 
Sud je pregledao 18 nacionalnih akcijskih planova te utvrdio da je njih 12 sadržavalo kvantitativne ciljeve i ciljne vrijednosti koji su se temeljili na provođenju mjera ili ispunjavanju obveza.
Few (2 out of 18) of them have quantified overall objectives or targets to reduce use of or risks related to PPP. 
Ciljevi ili ciljne vrijednosti koji su se odnosili na smanjenje uporabe sredstava za zaštitu bilja ili smanjenje povezanih rizika kvantificirani su u tek malom broju planova (u 2 plana od njih ukupno 18).
55 EU-wide risk indicators are necessary to measure progress in meeting the main objective of the directive: reducing the risks and impacts of PPP use. 
55 Pokazatelji na razini EU-a nužni su za mjerenje napretka u ostvarenju glavnog cilja Direktive, a to je smanjenje rizika i učinaka uporabe sredstava za zaštitu bilja.
Measuring risk is complex as the risks posed by PPPs vary according to several factors, particularly their active substances, but also their composition, application rate (i.e. quantity per hectare and frequency) and where, when and how users apply them in practice. 
Mjerenje rizika složeno je jer se rizici koje sa sobom nose sredstva za zaštitu bilja razlikuju s obzirom na nekoliko čimbenika, posebno s obzirom na njihove aktivne tvari, ali i njihov sastav, stopu primjene (tj. količinu po hektaru i učestalost) te gdje, kada i kako ih korisnici primjenjuju u praksi.
The EU-wide risk indicators need to be harmonised to allow comparison between Member States and a meaningful assessment of the EU’s policy. 
Potrebno je ujednačiti pokazatelje rizika na razini EU-a kako bi se omogućila usporedba među državama članicama i korisna procjena politike EU-a.
56 The directive requires Member States to calculate harmonised risk indicators, identify trends in the use of certain active substances and identify priority items that require particular attention. 
56 Direktivom se od država članica zahtijeva da izračunavaju ujednačene pokazatelje rizika, utvrde trendove u uporabi određenih aktivnih tvari i prepoznaju prioritetne teme kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost.
However, the directive itself did not establish any such harmonised risk indicators; the legislator adopted it in 2009 with an empty Annex (“Annex IV – Harmonised risk indicators”). 
Međutim, u samoj se Direktivi ne propisuju nikakvi ujednačeni pokazatelji rizika; zakonodavac ju je donio 2009. s praznim prilogom („Prilog IV – Ujednačeni pokazatelji rizika”).
57 Some Member States have developed national indicators for measuring risks and impact. 
57 Neke države članice izradile su nacionalne pokazatelje za mjerenje rizika i učinka.
Such national indicators are useful for measuring progress towards Member States’ objectives and targets but not comparable across Member States, which is why harmonised risk indicators are useful to measure EU-wide risk and impact. 28 
Takvi nacionalni pokazatelji korisni su za mjerenje napretka u ostvarenju ciljeva i ciljnih vrijednosti država članica, ali oni nisu usporedivi među državama članicama, zbog čega je za mjerenje rizika i učinka na razini EU-a korisno imati ujednačene pokazatelje rizika.
58 Initial Commission attempts to develop indicators were unsuccessful due to the lack of data. 
58 Početni pokušaji Komisije da razvije pokazatelje bili su neuspješni zbog nedostatka podataka.
In 2018, the Commission proposed two harmonised risk indicators, which came into force in June 201953. 
Komisija je do 2018. predložila dva ujednačena pokazatelja rizika koja su stupila na snagu u lipnju 2019.53.
The two indicators are aimed at estimating trends in the overall risk from PPP use, for each Member State and EU-wide. 
Cilj je tih dvaju pokazatelja procijeniti trendove u ukupnom riziku od uporabe sredstava za zaštitu bilja za svaku državu članicu i cjelokupni EU.
The Commission published the retrospective calculations of the risk indicators from 2011 on its website54 in November 2019. 
Komisija je u studenome 2019. na svojim internetskim stranicama54 objavila retrospektivne izračune pokazatelja rizika od 2011.
This means that the Commission’s first estimate of EU-wide risks from PPP use came ten years after adoption of the directive. 
To znači da je Komisija prvu procjena rizika od uporabe sredstava za zaštitu bilja na razini cijelog EU-a iznijela deset godina nakon donošenja Direktive.
59 Neither indicator takes into account how, where and when these PPPs are used as this information is not available to the Commission. 
59 Nijednim od tih pokazatelja ne uzima se u obzir kako, gdje i kada se ta sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju jer te informacije nisu dostupne Komisiji.
One indicator is based on PPP sales statistics and the other is based on the number of emergency authorisations. 
Jedan se pokazatelj temelji na statističkim podatcima o prodaji sredstava za zaštitu bilja, a drugi na broju hitnih odobrenja.
Member States can grant emergency authorisations without carrying out the standard authorisation procedure if pests cause a danger that cannot be contained in any other reasonable way. 
Države članice mogu izdati hitna odobrenja bez provođenja standardnog postupka odobravanja ako štetni organizmi uzrokuju opasnost koju nije moguće obuzdati ni na koji drugi zadovoljavajući način.
Emergency authorisations can relate to PPPs already authorised for other uses or PPPs containing approved active substances not yet authorised in the specific Member State granting the emergency authorisation. 
Hitna odobrenja mogu se odnositi na sredstva za zaštitu bilja koja su već odobrena za druge namjene ili sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju odobrene aktivne tvari koje još nisu odobrene u određenoj državi članici koja izdaje hitno odobrenje.
60 For both indicators, active substances are categorised, based on the PPP regulation, into four groups (‘low-risk’, ‘standard’, ‘candidates for substitution’ and ‘not approved’) with different weightings (see illustration in Figure 8). 
60 Za oba pokazatelja aktivne tvari razvrstavaju se, na temelju Uredbe o sredstvima za zaštitu bilja, u četiri skupine („niskog rizika”, „standardne”, „kandidati za zamjenu” i „tvari koje nisu odobrene”) s različitim ponderima (vidjeti sliku 8.).
For PPPs containing active substances that are ‘candidates for substitution’ Member States have to refuse or restrict authorisation where less harmful alternatives are available55. 
Za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju aktivne tvari koje su „kandidati za zamjenu” države članice moraju odbiti ili ograničiti odobrenje u slučaju da su dostupne manje štetne alternative55.
The aim is to promote less harmful substances and provide industry incentives to develop less hazardous alternatives. 
Cilj je promicati manje štetne tvari i pružati sektorske poticaje za razvoj manje opasnih alternativa.
61 The weighting is intended to reflect policy choices and to support the objective of the directive to reduce the risks and impacts of PPP. Some Member States raised concerns regarding justification of these weightings. 
61 Svrha je ponderiranja odražavati odluke donesene u okviru predmetne politike i poduprijeti cilj Direktive da se smanje rizici i učinci uporabe sredstava za zaštitu bilja.
A different weighting factor would change the result of the indicators. 
Različiti faktor ponderiranja promijenio bi rezultat pokazatelja.
Figure 8 – The two harmonised risk indicators Harmonised risk indicator 1 Based on sales per active substance Source: ECAbasedCommissionDirective(EU)2019/782. 
2. 31 Na temelju prodaje po aktivnoj tvari Izvor: Sud, na temelju Direktive Komisije (EU) 2019/782.
Harmonised risk indicator 2 Based on number of emergency authorisations 30 Weightings: • Low-risk 1 • Standard 8 • Candidates for substitution 16 • Not approved 64 62 The harmonised risk indicators are presented as indices (baseline 100) to make it possible to follow risk trends from 2011 and to protect confidential data. 
Na temelju broja hitnih odobrenja Ponderi: • Niskog rizika 1 • Standardne 8 • Kandidati za zamjenu 16 • Tvari koje nisu odobrene 64 62 Ujednačeni pokazatelji rizika prikazuju se kao indeksi (osnovna vrijednost je 100) kako bi se omogućilo praćenje trendova rizika od 2011. i zaštitili povjerljivi podaci.
The Commission’s graph for the harmonised risk indicator based on sales shows a risk reduction resulting mainly from reduced sales of the substances in the category ‘not approved’. 
Grafikon koji je Komisija izradila za ujednačene pokazatelje rizika na temelju prodaje prikazuje da je došlo do smanjenja rizika, uglavnom zbog smanjene prodaje tvari koje pripadaju kategoriji „neodobrenih”.
The weighting factors chosen increase the estimated risk reduction resulting from reduced sales of higher risk substances. 
Primjenom odabranih faktora ponderiranja povećava se smanjenje rizika uzrokovano smanjenom prodajom tvari višeg rizika.
The indicator does not show how successful the directive has been in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Pokazatelj ne prikazuje u kojoj je mjeri Direktiva bila uspješna u postizanju cilja održive uporabe sredstava za zaštitu bilja koji je uspostavio EU.
63 The Commission told us that it intends to improve the risk indicators; access to better statistics and data on PPP use could help it in doing so. 
63 Komisija je obavijestila Sud da namjerava unaprijediti pokazatelje rizika, čemu bi pripomogli bolji statistički podatci o uporabi sredstava za zaštitu bilja.
Conclusions and recommendations 64 Overall, the Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs. 
Zaključci i preporuke 64 Općenito gledajući, Komisija i države članice poduzele su određene mjere za promicanje održive uporabe sredstava za zaštitu bilja.
Implementation of the sustainable use part of the EU’s PPP policy was affected by a slow start. 
Spori početak utjecao je na provedbu dijela politike EU-a o sredstvima za zaštitu bilja koji se odnosi na održivu uporabu.
The Commission did not check proper Member State transposition of the directive (see paragraphs 12 to 16). 
Komisija nije provjerila jesu li države članice pravilno prenijele Direktivu u nacionalno zakonodavstvo (vidjeti odlomke 12. – 16.).
65 In recent years, both the Commission and Member States have taken increased action intended to reduce the risk related to PPP use including efforts to put IPM into practice (see paragraphs 17 to 20). 
65 Posljednjih su godina i Komisija i države članice poduzele pojačane mjere za smanjenje rizika povezanog s uporabom sredstava za zaštitu bilja, što uključuje i mjere koje se odnose na primjenu integrirane zaštite bilja u praksi (vidjeti odlomke 17. – 20.).
66 Applying the IPM principles is mandatory for users, but Member State compliance checks have a limited scope. 
66 Primjena načela integrirane zaštite bilja obvezna je za korisnike, ali su provjere ispunjavanja te obveze u državama članicama ograničenog opsega.
One reason for the lack of enforcement is that there are no clear criteria as to how users should apply the general principles of IPM or how the authorities should assess compliance (see paragraphs 21 to 27). 
Ispunjenje te obveze ne jamči se na zadovoljavajući način, a jedan je od razloga taj što ne postoje jasni kriteriji o tome kako bi korisnici trebali primjenjivati opća načela integrirane zaštite bilja ili kako bi nadležna tijela trebala procijeniti ispunjavanje te obveze (vidjeti odlomke 21. – 27.).
67 Several CAP measures can contribute to the implementation of the directive, for example by promoting IPM and organic farming. 
67 Nekoliko mjera ZPP-a može doprinijeti provedbi Direktive, na primjer mjera promicanja integrirane zaštite bilja i mjera ekološkog uzgoja.
CAP rules also require Member States to establish farm advisory systems and provide advice on IPM to all farmers. 
Pravilima ZPP-a od država članica zahtijeva se i da uspostave savjetodavne službe za poljoprivredna gospodarstva, kao i da pružaju savjete o integriranoj zaštiti bilja svim poljoprivrednicima.
However, while the IPM principles are mandatory for farmers, they are not included as a condition for CAP payments. 
Međutim, iako su načela integrirane zaštite bilja obvezna za poljoprivrednike, pridržavanje tih načela nije postavljeno kao jedan od uvjeta za plaćanja u okviru ZPP-a.
Despite encouragement for more sustainable farming practices, there are few measures deterring farmers from using ‘standard’ PPPs rather than turning to non-chemical or alternative methods (see paragraphs 28 to 35). 
Unatoč poticanju održivijih poljoprivrednih praksi, tek mali broj mjera odvraća poljoprivrednike od uporabe „standardnih” kemijskih sredstava za zaštitu bilja i potiče ih da posegnu za nekemijskim ili alternativnim metodama (vidjeti odlomke 28. – 35.).
Recommendation 1 – Enable IPM enforcement The Commission should (a) check that the Member States convert the general IPM principles into practical and measurable criteria and that they verify these criteria at farm level; and (b) incorporate these measurable IPM criteria into ‘conditionality’ in the post-2020 CAP and ensure they are enforced. 
1. preporuka – Potrebno je zajamčiti obveznu primjenu integrirane zaštite bilja Komisija bi trebala: (a) provjeriti pretaču li države članice opća načela integrirane zaštite bilja u praktične i mjerljive kriterije te provjeravaju li one te kriterije na razini poljoprivrednog gospodarstva (b) uključiti te mjerljive kriterije povezane s integriranom zaštitom bilja u uvjete u okviru ZPP-a za razdoblje nakon 2020. i zajamčiti da se oni poštuju.
Timeframe: 2022 31 
Preporučeni rok: 2022.
If pest-monitoring shows a need for control measures, EU rules indicate that biological, physical and other non-chemical methods must be preferred to chemical ones. 
Ako se na temelju praćenja štetnih organizama pokaže potreba za mjerama suzbijanja, pravila EU-a upućuju na to da bi biološkim, fizičkim i ostalim nekemijskim metodama trebalo dati prednost nad kemijskim metodama.
EU legislation also mentions biological pest control and biological products concepts but does not define them. 
U zakonodavstvu EU-a spominje se pojam biološkog suzbijanja štetnih organizama i pojam bioloških proizvoda, no ne daje se definicija tih pojmova.
The concept of low-risk PPP was introduced in 2009 but to date, few active substances are approved as low-risk. 
Sredstva za zaštitu bilja niskog rizika uvedena su kao pojam 2009. godine, no do danas je odobren tek mali broj tvari niskog rizika.
The Commission and Member States are taking actions to increase availability of low risk PPPs but there is a need for further efforts to meet the timelines set for authorisation (see paragraphs 36 to 40). 
Komisija i države članice poduzimaju mjere za povećanje dostupnosti sredstava za zaštitu bilja niskog rizika, ali postoji potreba za daljnjim naporima kako bi se poštovali rokovi utvrđeni za odobrenje (vidjeti odlomke 36. – 40.).
69 Environmental monitoring is important to confirm that there are no unacceptable effects or risks for the environment resulting from PPP use. 
69 Praćenje stanja okoliša važno je kako bi se potvrdilo da uporaba sredstava za zaštitu bilja nije na neprihvatljiv način utjecala na okoliš ili dovela do neprihvatljivih rizika za okoliš.
EU monitoring of PPPs in the environment focuses mainly on water (see paragraphs 44 to 47). 
Praćenje sredstava za zaštitu bilja u okolišu u EU-u uglavnom je usmjereno na vodu (vidjeti odlomke 44. – 47.).
70 PPP statistics published by Eurostat relate to active substances contained in PPPs sold, grouped in a specific way defined in EU legislation. 
70 Statistički podatci o sredstvima za zaštitu bilja koje objavljuje Eurostat odnose se na aktivne tvari sadržane u prodanim sredstvima za zaštitu bilja, koje su razvrstane na poseban način u skladu sa zakonodavstvom EU-a.
This limits the information Eurostat can publish or even share with other Directorates-General of the Commission to a greater degree than can be justified by statistical confidentiality alone. 
Time se ograničavaju informacije koje Eurostat može objavljivati ili čak razmjenjivati s drugim glavnim upravama Komisije u većoj mjeri nego što se može opravdati pozivanjem na statističku povjerljivost.
Statistics collected on agricultural use of PPPs under current EU legislation are not comparable, and Eurostat has to date not been able to publish EU-wide use statistics (see paragraphs 48 to 51). 
Statistički podatci o uporabi sredstava za zaštitu bilja u poljoprivredne svrhe koji se prikupljaju u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a nisu usporedivi, a Eurostat dosad nije mogao objaviti statističke podatke o uporabi na razini EU-a (vidjeti odlomke 48. – 51.).
71 Better data on sales and use of PPPs, including more geographical information, could be used to improve measuring of related environmental risks and impact, including for example in water bodies used for abstraction of drinking water. 
71 Bolji podatci o prodaji i uporabi sredstava za zaštitu bilja, što uključuje i više zemljopisnih informacija, mogli bi se upotrijebiti za poboljšanje mjerenja povezanih rizika za okoliš i utjecaja na okoliš, pa tako, na primjer, i u vodenim tokovima koji se upotrebljavaju za zahvaćanje vode za piće.
Access to more monitoring data could help in targeting activities to address environmental impact of PPP use (see paragraph 52). 32 
Pristup većem broju podataka o praćenju mogao bi pomoći u usmjeravanju aktivnosti na rješavanje pitanja utjecaja sredstava za zaštitu bilja na okoliš (vidjeti odlomak 52.).
Recommendation 2 – Improve access to PPP statistics To improve statistics and environmental monitoring, the Commission should address the following issues when revising the PPP statistics regulation: (a) removing restrictive aggregation requirements for PPP statistics (Article 3(4)) to allow publication of more useful statistics (e.g. low-risk PPPs and active substances with specific properties); and (b) clarifying, improving and harmonising the requirements for EU statistics on agricultural use of PPPs (Annex II) to make it more available, comparable and useful. 
2. preporuka – Potrebno je poboljšati pristup statističkim podatcima o sredstvima za zaštitu bilja Kako bi se poboljšali statistički podatci i praćenje stanja okoliša, Komisija bi pri predlaganju izmjena Uredbe o statističkim podatcima o sredstvima za zaštitu bilja trebala voditi računa o sljedećim pitanjima: (a) uklanjanju ograničavajućih zahtjeva prema kojima se statistički podatci o sredstvima za zaštitu bilja moraju razvrstavati po određenim skupinama (članak 3. stavak 4.) u svrhu omogućavanja objave korisnijih podataka (npr. o sredstvima niskog rizika i aktivnim tvarima s određenim svojstvima) i (b) pojašnjavanju, poboljšavanju i ujednačavanju zahtjeva za statističke podatke EU-a o uporabi sredstava za zaštitu bilja u poljoprivredne svrhe (Prilog III.) kako bi se povećala dostupnost, usporedivost i korisnost tih podataka. Preporučeni rok: 2023.
Timeframe: 2023 72 The objective of the directive is to reduce the risks and impacts related to PPP use. 
72 Cilj je Direktive smanjiti rizike i učinke povezane s uporabom sredstava za zaštitu bilja.
In November 2019, the Commission published its estimation of the EU-wide risks and impacts related to PPP use by calculating the two recently adopted harmonised risk indicators (see paragraphs 53 to 58). 
Komisija je u studenome 2019. objavila svoju procjenu rizika i učinaka na razini EU-a povezanih s uporabom sredstava za zaštitu bilja izračunavanjem dvaju nedavno donesenih ujednačenih pokazatelja rizika (vid odlomke 53. – 58.).
Neither of the indicators show the extent to which the directive has been successful in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Nijedan od ta dva pokazatelja ne prikazuje u kojoj je mjeri Direktiva bila uspješna u postizanju cilja održive uporabe sredstava za zaštitu bilja koji je uspostavio EU.
73 The first indicator’s (using sales statistics for active substances contained in PPPs as a basis) usefulness is limited by not taking into account how, when and where PPPs are used. 
73 Korisnost prvog pokazatelja (uporaba statističkih podataka o prodaji za aktivne tvari koje se koriste kao osnova za sredstva za zaštite bilja) ograničena je jer se ne vodi računa o tome kako, kada i gdje se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju.
Confidentiality rules also limit detailed and useful analysis. 
Detaljniju i korisniju analizu teško je provoditi i zbog pravila o povjerljivosti.
74 The second indicator is based on number of emergency authorisations granted by Member States. 
74 Drugi se pokazatelj temelji na broju hitnih odobrenja koja su izdale države članice.
Although it can be valuable to collect data on the number of emergency authorisations, the number of authorisations does not say anything about use or associated risks (see paragraphs 59 to 63). 33 
Iako može biti korisno prikupiti podatke o broju hitnih odobrenja, broj odobrenja sam po sebi ne pomaže steći sliku o uporabi ili povezanim rizicima (vidjeti odlomke 59. – 63.)).
Recommendation 3 – Develop better risk indicators To assess the progress made towards policy objectives, the Commission should improve the harmonised risk indicators, or develop new ones that take into account, for Harmonised Risk Indicator II, agricultural areas or volumes of active substance, for Harmonised Risk Indicator I, the way PPPs are used. 
3. preporuka – Potrebno je izraditi bolje pokazatelje rizika Kako bi procijenila koliki je napredak postignut prema ostvarenju ciljeva politike, Komisija bi trebala poboljšati ujednačene pokazatelje rizika ili razviti nove pokazatelje kojima bi se, u slučaju drugog ujednačenog pokazatelja rizika, vodilo računa o načinu na koji se upotrebljavaju sredstva za zaštitu bilja. Preporučeni rok: 2023.
Timeframe: 2023 This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 January 2020. 
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda Nikolaos Milionis, na sastanku održanom u Luxembourgu 8. siječnja 2020.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 34 
Za Revizorski sud Klaus-Heiner Lehne predsjednik 35