natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings. 
Države članice koje je Sud posjetio nisu odredile jasan temelj za usmjeravanje financijskih sredstava EU-a 23 Komisija je državama članicama izdala opsežne smjernice o tome kako da procijene svoje potrebe i osmisle programe za financiranje ulaganja u energetsku učinkovitost u zgradama.
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15 
Na slici 6. nalazi se prikaz ključnih koraka koje je Komisija preporučila upravljačkim tijelima. 15
24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings. 
24 Svih pet država članica koje je Sud posjetio utvrdilo je u svojim sporazumima o partnerstvu i operativnim programima potrebu za povećanjem energetske učinkovitosti u svojemu fondu zgrada, posebno u stambenim zgradama.
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents. 
U većini tih planskih dokumenata upućuje se na procjenu potreba iz NAPEU-a ili nekog drugog nacionalnog strateškog dokumenta za područje energetike.
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones. 
25 Navedenih pet država članica u svojim NAPEU-ima nije navelo sve informacije koje je Komisija preporučila u svojim smjernicama i obrascu13, na primjer očekivane i ostvarene uštede energije za svaku mjeru, uključujući one financirane sredstvima EU-a.
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings. 
Direktivom o energetskoj učinkovitosti iz 2012. godine države članice nije se obvezalo na provedbu mjera iz njihovih NAPEU-a, kao ni na izvješćivanje o uštedama energije.
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption? 
26 U tablici 1. nalazi se pregled glavnih elemenata procjena potreba za pet operativnih programa koje je Sud ispitao: Tablica 1. – Glavni elementi procjena potreba za pet operativnih programa koje je Sud ispitao 17 Operativni program Je li se zgrade kategoriziralo prema potrošnji energije?
Were potential energy savings and investments needs quantified? 
Jesu li kvantificirane potencijalne uštede energije i potrebe za ulaganjima?
Was there a clear justification for using EU funds? 
Je li dano jasno opravdanje za uporabu financijskih sredstava EU-a?
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA. 
Bugarska Regije u rastu Ne Ne Da Češka integrirani regionalni Ne Ne Da Irska južni i istočni regionalni Da Da Ne (vidjeti okvir 1.) Italija (Apulija) regionalni Ne Ne Da Litva Ulaganje za rast i radna mjesta Da Da Da Izvor: Sud.
13 COM(2013) 762 final: Implementing the Energy Efficiency Directive – Commission Guidance and SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, sections 3.2.4 and 3.2.5. 
13 COM(2013) 762 final: Provedba Direktive o energetskoj učinkovitosti – smjernice Komisije i SWD(2013) 180 final: Smjernice za nacionalne akcijske planove za energetsku učinkovitost, odjeljci 3.2.4. i 3.2.5.
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating. 
U Irskoj uporaba financijskih sredstava EU-a za programe koji su prethodno bili financirani na nacionalnoj razini nije dovela do povećanja energetske učinkovitosti Irska od 2000. godine provodi program „Better Energy Warmer Homes” financiran nacionalnim sredstvima koji je namijenjen kućanstvima s niskim prihodima kojima prijeti energetsko siromaštvo, odnosno koja si ne mogu priuštiti prikladno grijanje.
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7). 
Kad je 2014. godine započelo sufinanciranje tog programa sredstvima EU-a, Irska je smanjila nacionalna sredstva za program tako da se ukupna sredstva za program održe na stabilnoj godišnjoj razini od otprilike 20 milijuna eura (vidjeti sliku 7.).
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding. 
Uporaba financijskih sredstava EU-a nije omogućila znatno povećanje ili ubrzanje ulaganja u energetsku učinkovitost, nego je u biti zamijenila financiranje nacionalnim sredstvima.
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA. 
Slika 7. – Pregled dodjele financijskih sredstava programu „Better Energy Warmer Homes” u Irskoj (tijekom razdoblja 2011. – 2017.) Izvor: Sud.
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
U tim procjenama nisu utvrđeni konkretni sektori u kojima se mogu ostvariti uštede energije, kao ni mogućnosti za ostvarivanje tih ušteda na isplativ način, čime bi se opravdale odabrane mjere i njihov trošak. u milijunima eura
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level. 
28 Slijedom toga, Sud je Komisiji preporučio da dodjelu sredstava u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. uvjetuje provedbom odgovarajuće procjene potreba na razini programa.
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs. 
Međutim, od pet država članica koje je Sud posjetio 2019. godine njih tri (Bugarska, Češka i Italija (Apulija)) ipak nisu temeljile svoje operativne programe na pouzdanoj procjeni potrošnje energije te nisu kvantificirale potencijalne uštede energije ni povezane potrebe za ulaganjima.
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings. 
U Litvi se situacija poboljšala jer nacionalna tijela sada kvantificiraju potrebe za ulaganjima i potencijalne uštede energije.
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14. 
U državama članicama postoji svijest o preprekama ulaganjima koje još nisu uklonjene 29 Poboljšanja energetske učinkovitosti donose znatna smanjenja računa za energiju, no mnoga ulaganja u energetsku učinkovitost u zgradama ne ostvare se zbog tržišnih prepreka14.
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15. 
One uključuju nedostatak svijesti i stručnog znanja o financiranju i koristima energetske učinkovitosti, visoke početne troškove, regulatorne prepreke u zgradama s više vlasnika (u kojima je često potrebna suglasnost stambenih zadruga) te suprotstavljene interese najmodavca i najmoprimca15.
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant. 
Posljednje navedeno odnosi se na situaciju u kojoj vlasnik zgrade plaća nadogradnje za povećanje energetske učinkovitosti, no ne može sam ostvariti uštede od smanjenja uporabe energije jer one koriste samo najmoprimcu.
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements. 
Stoga vlasnik nema veliki poticaj za ulaganje sredstava u povećanje energetske učinkovitosti.
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency. 
30 Upravljačka tijela i korisnici projekata u Bugarskoj, Češkoj i Litvi rekli su Sudu da su poteškoće u postizanju dogovora u zgradama s više vlasnika ključna prepreka u povećanju energetske učinkovitosti.
31 Other barriers, hindering in particular the take up of Energy Performance Contracting mechanisms, relate to public procurement rules, as there is legal uncertainty on the essential elements of such contracts and difficulties in distinguishing between works, supply and services16, and on recording these contracts in public sectors’ national accounts. 
31 Ostale prepreke, koje osobito sprječavaju provedbu mehanizama za ugovore o energetskom učinku, odnose se na pravila o javnoj nabavi jer postoji određena pravna nesigurnost u pogledu ključnih elemenata tih ugovora i poteškoća u razlikovanju radova, nabave i usluga16, kao i u pogledu evidentiranja tih ugovora u nacionalnim računima javnog sektora.
The Commission is working on lifting these barriers: in 2017 Eurostat published a guidance note17 clarifying how to record these contracts in national accounts. This note was complemented in 2018 by further guidance prepared together with the EIB18. 14 Commission (2017): “Good practice in energy efficiency” p. 
Komisija radi na uklanjanju tih prepreka: 2017. godine 14 Komisija (2017.): „Dobra praksa u području energetske učinkovitosti, str.
15 JRC report (2014), “Overcoming the split incentive barrier in the building sector”. 
15 Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra (2014.), „Overcoming the split incentive barrier in the building sector”.
16 Italian Energy National Agency: ENEA (2017): “The Energy Performance Contracts”. 
16 Talijanska nacionalna energetska agencija: ENEA (2017.): „The Energy Performance Contracts”.
32 None of the five operational programmes we examined described the barriers hampering energy efficiency investments in their territory and the measures taken to overcome them. 
32 Ni u jednom od pet operativnih programa koje je Sud ispitao nisu opisane prepreke koje otežavaju ulaganja u energetsku učinkovitost na njihovu državnom području, kao ni mjere koje su poduzete da ih se prevlada.
However, two of the five Member States we visited reported specific initiatives to lift some barriers: o Lithuania decided that a simple majority of the owners could agree on energy efficiency upgrades in multi-apartment buildings, and provided 100 % public support for upgrades for low-income people (see Box 2); o in 2018, Czechia started to allow housing cooperatives to apply for EU funding for energy efficiency investments and in 2019 started a national publicity campaign to raise awareness about energy efficiency financing. 
Međutim, dvije od pet država članica koje je Sud posjetio izvijestile su o konkretnim inicijativama za uklanjanje nekih od tih prepreka: o Litva je odlučila da je za nadogradnje za povećanje energetske učinkovitosti u višestambenim zgradama dovoljna suglasnost obične većine vlasnika te je ponudila javnu potporu koja pokriva 100 % troškova nadogradnje za osobe s niskim prihodima (vidjeti okvir 2.); o Češka od 2018. godine dopušta stambenim zadrugama da se prijave za sredstva EU-a za ulaganja u energetsku učinkovitost, a 2019. godine pokrenula je nacionalnu promidžbenu kampanju za informiranje javnosti o financiranju energetske učinkovitosti.
Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation 33 Energy efficiency investments generate benefits for both owners (an increase in value) and the occupants (a reduction in energy costs). 
Bespovratna sredstva i dalje su glavni oblik potpore za ulaganja u energetsku učinkovitost koja financira EU i koja nisu rezervirana za dubinsku obnovu 33 Ulaganjima u energetsku učinkovitost ostvaruju se koristi i vlasnicima (povećanje vrijednosti) i stanarima (smanjenje troškova energije).
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes. 
Prije uporabe znatne količine bespovratnih sredstava države članice trebale bi razmisliti o uporabi financijskih instrumenata i inovativnih tržišnih mehanizama kao što su ugovori o energetskom učinku i sustavi obveza uštede energije.
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments. 
34 Ulaganja koja su države članice odabrale za obnovu stambenih zgrada u vrijednosti od 4,6 milijardi eura financirat će se bespovratnim sredstvima (72 %) i s pomoću financijskih instrumenata (28 %).
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings. 
35 Svih pet država članica koje je Sud posjetio iskazale su u svojim sporazumima o partnerstvu namjeru da razmotre uporabu financijskih instrumenata za podupiranje 17 Komisija (2017.), „Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts”.
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 
Međutim, dosad je samo Litva upotrijebila sredstva EU-a da bi uspostavila takav instrument za stambene zgrade (vidjeti okvir 2.).
20 21 Box 2 Good practice – Lithuania using financial instruments for energy efficiency upgrades to multi-apartment buildings Drawing on the 2007-2013 positive experience in using financial instruments for such investments, in the 2014-2020 period Lithuania set up a financial instrument providing preferential loans for €314 million to housing associations. 
Primjer dobre prakse – uporaba financijskih instrumenata za nadogradnje za povećanje energetske učinkovitosti u višestambenim zgradama u Litvi Oslanjajući se na pozitivno iskustvo u iskorištavanju financijskih instrumenata za takva ulaganja u razdoblju 2007. – 2013., Litva je za razdoblje 2014. – 2020. uspostavila financijski instrument u okviru kojeg se stambenim zadrugama odobravaju povlašteni zajmovi u ukupnom iznosu od 314 milijuna eura.
It is used for the renovation of some 4 000 multi-apartment buildings which is the objective of the national programme for the energy renovation of residential buildings, which started in 2004. 
Taj se instrument upotrebljava za obnovu otprilike 4 000 višestambenih zgrada, što je utvrđeno kao cilj u nacionalnom programu za energetsku obnovu stambenih zgrada započetim 2004. godine.
Loans are provided over an average 20-years payback period with a 3 % fixed interest rate. 
Zajmovi se odobravaju na prosječno razdoblje od 20 godina uz fiksnu kamatnu stopu od 3 %.
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount. 
Zajmovi se spajaju s nacionalnim bespovratnima sredstvima koja se kreću u rasponu od 15 % do 40 % iznosa zajma.
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment. 
U slučaju kućanstava s niskim prihodima bespovratna sredstva pokrivaju 100 % ulaganja.
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”. 
19 Vidjeti Direktivu o energetskim svojstvima zgrada iz 2010. godine i COM(2013) 225 final „Financijska potpora energetskoj učinkovitosti u zgradama”. Tablica 2. – Vrsta korisnika, oblici potpore i stope javne potpore za pet operativnih programa koje je Sud ispitao 22 Operativni program Vrsta korisnika Oblik potpore Stopa javne potpore Bugarska Regije u rastu Privatni vlasnici Bespovratna sredstva 100 % Češka integrirani regionalni Privatni vlasnici Bespovratna sredstva 30 % ili 40 % (ovisno o uštedama energije) Irska južni i istočni regionalni Javni i privatni vlasnici Bespovratna sredstva 100 % Italija (Apulija) regionalni Javna tijela Bespovratna sredstva 100 % (ili 90 % za korisnike koji sufinanciraju projekt u iznosu od 10 %) Litva Ulaganje za rast i radna mjesta Privatni vlasnici Zajmovi u kombinaciji s bespovratnim sredstvima 15 % – 40 % bespovratna sredstva 100 % bespovratna sredstva za kućanstva s niskim prihodima Izvor: Sud, na temelju podataka koje su dostavila posjećena upravljačka tijela.
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
38 Uporaba različitih stopa javne potpore u Litvi primjer je dobre prakse za povećanje uporabe privatnih sredstava i smanjenje rizika od mrtvog tereta.
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty). 
U okviru tog prilagođavanja više stope bespovratnih sredstava predviđene su za projekte koji uključuju veće uštede energije, ugradnju pojedinačnih brojila, kao i za kućanstva s niskim prihodima (što pomaže u ublažavanju energetskog siromaštva).
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works. 
39 U Češkoj tek je četvrtina korisnika podnijela prijedloge projekata prihvatljivih za stopu javne potpore od 40 %, kojima je nakon obavljenih radova trebalo ostvariti uštede energije od najmanje 40 % i energetski razred „B”.
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings. 
Tri četvrtine korisnika podnijelo je prijedloge projekata za nižu stopu javne potpore (30 %), kojima je trebalo ostvariti uštede energije od tek 20 %.
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects. 
Korisnici su smatrali da diferencijalna korist više stope potpore nije dovoljna za nadoknadu viših troškova projekata dubinske obnove.
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment. 
40 Bugarska, Irska i Italija (Apulija) nisu prilagodile stope javne potpore kojima bi potaknule dubinske obnove ili uzele u obzir opseg ili složenost ulaganja, već su samo – u slučaju Italije (Apulije) – javna tijela iskazala spremnost da financiraju 10 % ulaganja.
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty. 
Irska je to objasnila činjenicom da je jedan od dvaju programa sufinanciranih sredstvima EU-a usmjeren na starije i ranjive osobe kojima prijeti energetsko siromaštvo.
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs. 
41 Izostanak prilagođavanja potpore znači da se po vrlo visokoj stopi javne potpore financiraju čak i jednostavne nadogradnje (npr. nadogradnje rasvjete, zamjena kotlova) s kratkim razdobljem povrata i malim jediničnim troškovima.
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades. 
U okviru 3. navedeni su primjeri dvaju operativnih programa usmjerenih na „najjednostavnije” nadogradnje za povećanje energetske učinkovitosti. 23
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation). 
Primjeri operativnih programa usmjerenih na „najjednostavnije” nadogradnje za povećanje energetske učinkovitosti U Irskoj su u okviru programa „Better Energy Warmer Homes” po stopi javne potpore od 100 % financirani projekti koji su obuhvaćali uglavnom jednostavne nadogradnje (postavljanje gipsanih zidova, izoliranje tavana, toplinsko-izolacijski zaštitni plaštevi za spremnike tople vode i izoliranje šupljih zidova).
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times. 
Te vrste nadogradnji relativno su jeftine (prosječan trošak projekata financiranih u razdoblju 2014. – 2017. iznosio je 3 161 euro) i obično imaju kratko razdoblje povrata.
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings. 
Međutim, energetski razred većine kućanstava kojima je dodijeljena potpora nije se poboljšao nakon provedbe projekta (vidjeti odlomak 85.), što potvrđuje da ulaganja nisu znatno pridonijela uštedama energije.
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily. 
U Italiji su se u okviru međuregionalnog operativnog programa za energetiku za razdoblje 2007. – 2013., koji je Sud ispitao kako bi provjerio provode li se preporuke iz tematskog izvješća Suda br. 21/2012, podupirali projekti energetske učinkovitosti u Kampaniji, Kalabriji, Apuliji i Siciliji.
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps. 
U okviru poziva za podnošenje projekata 2014. i 2015. godine financirane su uz javnu potporu od 100 % samo unaprijed odabrane jednostavne nadogradnje, obično kupnja i ugradnja LED-žarulja i toplinskih crpki.
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015. 
Zahvaljujući odabiru takvih projekata nadležna tijela uspjela su brzo potrošiti preostala proračunska sredstva prije datuma zaključenja 31. prosinca 2015.
It also led to, on average, a rapid payback time of investments. 
U prosjeku je to dovelo i do kratkog razdoblja povrata ulaganja.