natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 32 The impact of an inadequate performance framework 76 It is for the Commission, as the body responsible for the execution of the EU budget, to guarantee sound financial management of the EAFRD. 
Opažanja 32 Učinak neprikladnog okvira uspješnosti 76 Dužnost je Komisije, kao tijela odgo‐ vornog za izvršenje proračuna EU‐a, jamčiti dobro financijsko upravljanje EPFRR‐om.
This task includes offering strong guidance on the efficient and effective use of TA. 
Taj zadatak uključuje pru‐ žanje jasnih smjernica za učinkovitu i djelotvornu uporabu tehničke pomo‐ ći.
However, by not defining its own TA needs as part of a performance frame‐ work, and by not insisting that the Member States do likewise, the Com‐ mission has deprived itself of a tool for assessing the global impact of TA spending and thus targeting funding where it will be most beneficial. 
Međutim, s obzirom na to da nije utvrdila svoje vlastite potrebe u vezi s tehničkom pomoći kao djela okvira uspješnosti te nije ustrajala na tome da države članice to učine, Komisija je ostala bez alata za procjenu općeg učinka rashoda za tehničku pomoć i time i za usmjeravanje financijskih sredstava u područja u kojima bi se od njih ostvarila najveća korist.
77 A performance framework would also be useful as a basis for proposing TA solutions to specific problems that might arise with the EAFRD. 
77 Okvir uspješnosti bio bi koristan i kao temelj za predlaganje rješenja pove‐ zanih s tehničkom pomoći za posebne probleme koji se mogu pojaviti u po‐ gledu EPFRR‐a.
When, in 2011 and 2012, the Commission invited all Member States to develop action plans for reducing the unacceptable error rate in rural development, an opportunity was lost to identify TA as a means of facilitating or supporting remedial action. 
Kada je 2011. i 2012. go‐ dine Komisija pozvala sve države članice na razvijanje akcijskih planova za smanjivanje neprihvatljive stope pogreške u ruralnom razvoju, izgublje‐ na je mogućnost uspostave tehničke pomoći kao sredstva za poticanje ili podupiranje korektivnih mjera.
78 To the extent that the elements of planning, monitoring and evaluation required by the financial regulation are in place at the Commission and in Member States, they cover operational activities rather than the administra‐ tive expenditure which now accounts for the largest share of TA budgets. 
78 Sastavnice planiranja, praćenja i eva‐ luacije koje su propisane Financijskom uredbom primjenjuju se na razini Komisije i država članica na takav način da obuhvaćaju operativne aktivnosti, ali ne i administrativne rashode koji sada zauzimaju najveći udio u prora‐ čunima za tehničku pomoć.
One key reason is that it is very dif‐ ficult to plan and assess the contribu‐ tion of payroll, for example, to overall programme performance. 
Jedan od ključnih razloga za to je da je vrlo teš‐ ko planirati i procijenit doprinos koji, na primjer, plaće daju općoj uspješno‐ sti programa.
This type of spending is far less compatible than operational expenditure with the need to demonstrate compliance with the principles of sound financial management. 
Takvu vrstu potrošnje mnogo je teže povezati s potrebom za dokazivanjem usklađenosti s načelima dobrog financijskog upravljanja nego operativne rashode.
Networking: potential for an effective performance framework 79 The ENRD34 is the only component of TA at the Commission to be explicitly defined in the EU’s agriculture and rural development legislation. 
Umrežavanje: potenci‐ jal za djelotvornu mrežu uspješnosti 79 EMRR34 je jedini sastavni dio tehničke pomoći na razini Komisije koji je izriči‐ to definiran u zakonskim aktima EU‐a o poljoprivredi i ruralnom razvoju.
The ENRD has clear aims linked to the con‐ solidation and strengthening of rural development practices and capacity throughout the Union. 
EMRR ima jasne ciljeve koji su poveza‐ ni s konsolidacijom i jačanjem praksi u ruralnom razvoju i kapaciteta diljem Unije.
80 One of the ENRD’s tasks is to support national rural networks (NRNs) in the Member States, which are also funded from TA35. 
80 Jedna je od zadaća EMRR‐a podupirati nacionalne ruralne mreže u državama članicama koje se također financiraju iz tehničke pomoći35.
An absolute ceiling of 25 % of each NRN’s allocation was estab‐ lished for the necessary administrative structures36, with the remainder to be spent on an action plan containing specified information and capaci‐ ty‐strengthening activities37. 
Za potrebne administrativne strukture određena je apsolutna gornja granica od 25 % izdvojenih sredstava za pojedinačne nacionalne ruralne mreže36, a ostatak je namijenjen rashodima za akcijski plan koji sadrži precizne informacije i aktivnosti za jačanje kapaciteta37.
34 Established in accordance with Article 67 of the EAFRD regulation. 
34 Uspostavljena u skladu s člankom 67. Uredbe o EPFRR‐u.
35 Under Article 68 of the EAFRD regulation. 
35 U skladu s člankom 68.
36 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
36 Članak 41. stavak 2. Uredbe (EZ) br.
37 ‘[...] at least the identification and analysis of good transferable practices and the provision of information about them, network management, the organisation of exchanges of experience and know‐how, the preparation of training programmes for local action groups in the process of formation and technical assistance for inter‐territorial and transnational cooperation.’ 
1974/2006. 37 „[...] barem identifikaciju i analizu prenosivih dobrih praksi i informacije o njima, upravljanje mrežom, organizaciju razmjene iskustava i know‐howa, pripremu programa obuke za lokalne akcijske skupine u procesu stvaranja i tehničke pomoći međuteritorijalnoj i transnacionalnoj suradnji.”
Observations 33 81 In the case of both the ENRD and the national networks, therefore, the legi‐ slation set more precise guidelines as to the uses of TA funding, with a clear distinction between what is opera‐ tional and what is not. 
Opažanja 33 81 Stoga su u slučaju EMRR‐a i nacional‐ nih mreža zakonskim aktima utvrđene preciznije smjernice za uporabu finan‐ cijskih sredstava za tehničku pomoć, uz jasno razlikovanje onoga što se smatra operativnim, a što ne.
Most network spending is theoretically compatible with a performance framework, which should make it easier to ensure the co‐ herence of TA activities in this area and should facilitate evaluation and verifi‐ cation in line with the general princi‐ ples of sound financial management. 
Većina rashoda u vezi s mrežama u teoriji se može povezati s okvirom uspješnosti, što bi trebalo olakšati omogućava‐ nje usklađenosti aktivnosti tehničke pomoći u ovom području te potaknuti evaluaciju i provjeru u skladu s op‐ ćim načelima dobrog financijskog upravljanja.
82 However, network activities were often characterised by the same incomplete planning, monitoring and evaluation as TA in rural development as a whole. 
82 Međutim, aktivnosti u okviru mreža često su, kao i tehnička pomoć u rural‐ nom razvoju kao cjelini, bile obilježene nepotpunim planiranjem, praćenjem i evaluacijom.
Generally speaking, their impact is hard to assess — although an exception can be made for the Ital‐ ian NRN (see Box 6), which is in some respects a model for TA planning and operation. 
Općenito govoreći, nji‐ hov je učinak teško procijeniti, iako se talijanska nacionalna ruralna mreža (vi‐ djeti okvir 6.) može smatrati iznimkom te u određenim aspektima predstavlja model planiranja i provedbe tehničke pomoći.
The Italian NRN38 as an example of a functioning performance framework The audit found that the Italian NRN has largely achieved its global operational objectives (improved govern‐ ance, managerial and administrative capacity‐building, the sharing of knowledge and good practices), and that it has offered effective coordination and support for Italy’s regional RDPs (through data collation and consultancy) while also promoting transnational cooperation. 
Talijanska nacionalna ruralna mreža38 kao primjer okvira uspješnosti koji ispunjava svoju svrhu Revizijom je utvrđeno da je talijanska nacionalna ruralna mreža uglavnom ostvarila svoje opće operativne cilje‐ ve (poboljšanje upravljanja, jačanje upravljačkih i administrativnih kapaciteta, razmjena znanja i dobrih praksi) te da je njome osigurana djelotvorna koordinacija i potpora talijanskim regionalnim programima ruralnog razvoja (prikupljanjem podataka i savjetovanjem) uz istodobno promicanje transnacionalne suradnje.
The NRN has a popular website and organises a varied range of initiatives and events. 
Nacional‐ na ruralna mreža raspolaže popularnim internetskim stranicama te organizira raznolik niz inicijativa i događaja.
Its communication activities are very broad‐based (including a web community for young farmers and school projects). 
Njezine komunikacijske aktivnosti širokog su opsega (uključujući internetsku zajednicu za mlade poljoprivred‐ nike i školske projekte).
To identify and promote good practices, video competi‐ tions have been organised for young farmers, and the winners’ work has been uploaded to the NRN website. 
Organizirane su videokonferencije za mlade poljoprivrednike s ciljem utvrđivanja i pro‐ micanja dobrih praksi, a rad pobjednika objavljen je na internetskim stranicama nacionalne ruralne mreže.
The NRN’s achievements and success with its stakeholders are due in part to detailed planning of operational outputs. 
Postignuća i uspjeh nacionalne ruralne mreže kod njezinih dionika djelomično su rezultat detaljnog planiranja operativnih izlaznih proizvoda.
A set of output indicators (e.g. meetings held, guidelines published) relate to specific programme actions, while result indicators (customer satisfaction rates, dissemination of good practices) and impact indicators (number of key players involved in governance, public perception of the visibility of RD policies) have been established for the NRN as a whole. 
Niz pokazatelja izlaznih proizvoda (npr. održani sastanci, objavljene smjernice) povezan je s posebnim mjerama u okviru programa, dok su pokazatelji rezultata (stope zadovoljstva korisnika, širenje dobrih praksi) i pokazatelji učinka (broj ključnih sudionika uključenih u upravlja‐ nje, javna percepcija vidljivosti politika ruralnog razvoja) utvrđeni na razini cijele nacionalne ruralne mreže.
Finally, the NRN programme takes account of the ex ante and ongoing evaluations of TA funding. 
Naposljetku, programom nacionalne ruralne mreže uzete su u obzir ex ante evaluacije financijskih sredstava za tehničku pomoć kao i one koje su trenutačno u tijeku.
All the recommendations made in 2010 by the independent mid‐term evaluator concerning the need for an indica‐ tor framework common to all TA actions were taken up by the Italian authorities with a view to improving the quality of monitoring. 
Talijanska tijela provela su sve preporuke koje je neovisni srednjoročni ocjenjivač iznio u 2010. godini u vezi s potrebom za okvirom pokazatelja za sve mjere tehničke pomoći s ciljem povećanja kvalitete praćenja.
38 Italy is one of a handful of Member States with a system of regional RDPs. 
38 Italija je jedna od svega nekoliko zemalja sa sustavom regionalnih programa ruralnog razvoja.
What this means is that the NRN doubles as a coordination and support body for the regions in all areas of rural development policy, not just as a TA measure. 
To znači da nacionalna ruralna mreža nije samo mjera tehničke pomoći, već ima dvostruku ulogu tijela za koordinaciju i potporu regijama u svim područjima politike ruralnog razvoja.
Conclusions and 34 recommendations 83 Overall, the Court concludes that ow‐ ing to the absence of a suitable perfor‐ mance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, neither the Commission nor the Mem‐ ber States are able to demonstrate how well TA has contributed to the general policy objectives of the CAP. 
Zaključci i preporuke 34 83 Općenito gledajući, Sud zaključuje da, s obzirom na to da ne postoji prikladan okvir uspješnosti za rashode za tehnič‐ ku pomoć u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, ni Komisija ni države članice ne mogu prikazati u kojoj je mjeri tehnička pomoć pridonijela op‐ ćim ciljevima zajedničke poljoprivred‐ ne politike.
86 The absence of a clear distinction be‐ tween operational and administrative costs, and the lack of clarity as to the nature of activities that TA is supposed to cover, reduce budgetary transpar‐ ency and hinder scrutiny of how budg‐ ets are spent (paragraphs 26 to 28). 
86 Nedostatak jasnog razlikovanja ope‐ rativnih i administrativnih troškova te nejasnoće u vezi s prirodom aktivnosti koje tehnička pomoć treba obuhvaćati umanjuju proračunsku transparentnost i otežavaju nadzor nad potrošnjom proračuna (odlomci 26. do 28.).
87 The audit revealed some formal ineli‐ gibility at the Commission, owing to the incorrect assignment of costs to budget (paragraph 52). 
87 Revizijom je otkrivena određena formalna neprihvatljivost u Komisiji uzrokovana nepravilnom procjenom troškova koje treba pokriti proraču‐ nom (odlomak 52.).
In the Member States, the main problems relate either to the use of funding for activities shared by both pillars (and thus not eli‐ gible in full) or to issues with contract‐ ing and procurement (paragraphs 54 to 59). 
U svim državama članicama glavni problemi odnose se ili na uporabu financijskih sredstava za aktivnosti koje se svrstavaju pod oba stupa (te stoga nisu u potpunosti prihvatljiva) ili na pitanja povezana sa zaključivanjem ugovora i nabavom (odlomci 54. do 59.).
Nonetheless, the Court con‐ cludes that most TA expenditure meets the flexible eligibility criteria currently in force. 
Unatoč tome, Sud zaključuje da većina rashoda za tehničku pomoć ispunjava fleksibilne kriterije prihvatljivosti koji su trenutno na snazi.
88 The Court found that, in practice, administrative costs such as payroll or IT frequently relate to both pillars of the CAP. 
88 Sud je utvrdio da se u praksi admi‐ nistrativni troškovi kao što su plaće ili troškovi IT‐a često odnose na oba stupa ZPP‐a.
The fact, therefore, that they are eligible under Pillar II only (in the Member States) or, proportionately, under both Pillar I and Pillar II (at the Commission) creates a need for bur‐ densome procedures to justify the way costs are allocated (paragraphs 52, 54 to 56). 
Stoga činjenica da su troš‐ kovi prihvatljivi samo u okviru drugog stupa (u državama članicama), ili raz‐ mjerno u okviru prvog i drugog stupa (u Komisiji) stvara potrebu za složenim postupcima opravdavanja načina na koji su oni raspodijeljeni (odlomci 52. i 54. do 56.).
84 Despite the significant amounts in‐ volved, the legislative framework does not clearly define TA, and the rules are vague about how it can be used. 
84 Unatoč tome što je riječ o znatnim iznosima, zakonski okvir ne daje jasnu definiciju tehničke pomoći te su pravila o njezinoj uporabi nejasna.
The audit showed that the Commission and the Member States have taken full advantage of this situation. 
Revizijom je utvrđeno da su Komisija i države članice u potpunosti iskoristile fleksibilnost propisa u ovom području.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour (paragraph 28). 
Međutim, sloboda izbora dovela je do nedostatka strogoće (odlomak 28.).
The Commission has not developed com‐ prehensive guidelines on TA funding, either internally or for the Member States (paragraphs 30 and 37). 
Komisija nije izradila sveobuhvatne smjernice u vezi s financijskim sred‐ stvima za tehničku pomoć, niti na unutarnjoj razini, niti za države članice (odlomci 30. i 37.).
85 At the Commission, the distinction between operational expenditure and general administrative costs has become blurred. 
85 Razlika između operativnih rashoda i općih administrativnih troškova u Ko‐ misiji postala je nejasna.
Spending on IT maintenance in particular is an increas‐ ingly prominent part of the TA budget (paragraphs 32 to 35). 
Posebice ras‐ hodi za održavanje IT‐a postali su sve izraženiji dio proračuna za tehničku pomoć (odlomci 32. do 35.).
Meanwhile, four of the five audited Member States re‐ ported administrative costs as making up the largest share of their spending on TA, with an emphasis on payroll. 
Istodobno su četiri od pet država članica obuhva‐ ćenih revizijom u svojim izvješćima izričito navele da administrativni troš‐ kovi čine najveći dio njihovih rashoda za tehničku pomoć, uz naglasak na plaćama osoblja.
In situations where the staff concerned would be required in any case to implement policy, this use of TA ef‐ fectively amounts to budget support. 
U situacijama kada bi predmetno osoblje svejedno bilo zaduženo za provedbu politike, takva uporaba tehničke pomoći zapravo od‐ govara proračunskoj potpori.
It is now standard practice in many EU policy areas to fund payroll from TA (paragraphs 39 to 45). 
Financi‐ ranje plaća osoblja iz sredstava tehnič‐ ke pomoći sada je postala uobičajena praksa u mnogim područjima politike EU‐a (odlomci 39. do 45.).
Conclusions and recommendations 35 89 Moreover, it is inherently difficult to gauge value for money in the context of administrative costs. 
Zaključci i preporuke 35 89 Osim toga, mjerenje ostvarene vri‐ jednosti za uloženi novac inherentno je otežano u kontekstu administra‐ tivnih troškova.
Thus, although the absorption of such costs by TA is likely to contribute in some ways to achievement of the policy objectives of the CAP, it is virtually impossible to make a reliable assessment of this contribution and, in particular, to dem‐ onstrate that this form of TA spending represents better value for money than direct spending on the core CAP measures (paragraphs 46 to 48). 
U skladu s time, iako je izgledno da će apsorpcija takvih troškova putem tehničke pomoći na određen način pridonijeti ostvarenju ciljeva politike u okviru ZPP‐a, gotovo je nemoguće pouzdano procijeniti taj doprinos te, posebno, dokazati da se ovakvim oblikom potrošnje sredstava za tehničku pomoć ostvaruje bolja vrijednost za uloženi novac nego izrav‐ nom potrošnjom sredstava na temelj‐ ne mjere ZPP‐a (odlomci 46. do 48.).
90 Additionally, allowing administrative costs under TA puts both the Commis‐ sion and the Member States in a posi‐ tion of conflict of interest. 
90 Usto, omogućavanje svrstavanja admi‐ nistrativnih troškova pod tehničku po‐ moć dovodi i Komisiju i države članice u položaj sukoba interesa.
As mana‐ gers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
Budući da su odgovorne za upravljanje ZPP‐om, one odlučuju koliko će se utrošiti na različite mjere uključujući tehničku pomoć, s ciljem ostvarivanja najveće vrijednosti za uloženi novac.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme management (para‐ graph 49). 
Istodob‐ no, kao korisnice tehničke pomoći koja se isplaćuje u vezi s administrativnim rashodima imaju poticaj što je više moguće povećati plaćanja za potrebne troškove upravljanja (odlomak 49.).
Recommendation 1 The Commission should clarify the scope and application of TA. 
1. preporuka Komisija bi trebala pojasniti opseg i primjenu tehničke pomoći.
Such clarification would improve transparency about the ways funding can be used. 
Takvo pojašnjenje povećalo bi tran‐ sparentnost načina na koje je sredstva moguće upotrijebiti.
The Commission should closely monitor the Member States’ implementation of TA. 
Komisija bi tre‐ bala pomno pratiti provedbu tehničke pomoći u državama članicama.
Recommendation 2 The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to TA budget lines. 
2. preporuka Komisija bi također trebala poduzeti prikladne mjere kako bi zajamčila da se opći administrativni rashodi kao što su oni za redovito održavanje IT‐a ne pokrivaju iz proračunskih stavki koje se odnose na tehničku pomoć.
Recommendation 3 The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. 
3. preporuka Komisija bi u budućnosti od država članica trebala zahtijevati da o admi‐ nistrativnim troškovima/troškovima „proračunske potpore” za ruralni razvoj izvješćuju zasebno kako bi bilo transparentnije da se dio financijskih sredstava za tehničku pomoć troši na takvu potporu.
91 The Court found that neither the Com‐ mission nor the Member States have established a suitable performance framework to demonstrate the neces‐ sity and effectiveness of TA funding. 
91 Sud je utvrdio da ni Komisija ni države članice nisu uspostavile prikladan okvir uspješnosti s ciljem dokazivanja potrebe za financijskim sredstvima za tehničku pomoć i njihove djelo‐ tvornosti.
The imprecision with which TA was cast in the regulations for 2007–13 al‐ lowed managing authorities to exclude it from this essential aspect of sound financial management. 
Neprecizan opis tehničke pomoći u propisima za razdoblje od 2007. do 2013. godine omogućio je upravljačkim tijelima njezino isključi‐ vanje iz ovog ključnog aspekta dobrog financijskog upravljanja.
Because the bulk of TA spending is not operational, it is largely considered to be annual expenditure and did not appear in the common monitoring and evaluation framework. 
Budući da najveći dio rashoda za tehničku pomoć nije operativan, ti se rashodi uglavnom smatraju godišnjim rashodima te se ne pojavljuju u zajedničkom okviru evaluacije i praćenja.
As a result, it is character‐ ised by inadequate multiannual plan‐ ning and lacks a proper needs assess‐ ment, leading to imprecise objectives and no performance‐oriented moni‐ toring and evaluation (paragraphs 60 to 75). 
Slijedom toga, obilježava ih neprikladno višegodišnje planiranje te nedostatak odgovara‐ juće procjene potreba, što vodi do nepreciznih ciljeva i izostanka praćenja i evaluacije usmjerenih na rezultate (odlomci 60. do 75.).
Conclusions and recommendations 36 92 By not defining its own TA needs as part of a performance framework, and by not insisting that the Member States do likewise, the Commission has deprived itself of a tool for asses‐ sing the global impact of TA spending and targeting funding where it will be most beneficial. 
Zaključci i preporuke 36 92 S obzirom na to da nije utvrdila vlastite potrebe u vezi s tehničkom pomoći kao dijela okvira uspješnosti te nije ustrajala na tome da isto učine i države članice, Komisija je ostala bez instrumenta za procjenu općeg učinka rashoda za tehničku pomoć i za usmjeravanje financijskih sredstava u područja u kojima bi se s pomoću njih ostvarila najveća korist.
The potential effec‐ tiveness of TA funding is thus severely compromised (paragraphs 76 to 78). 
Moguća djelotvornost financijskih sredstava za tehničku pomoć stoga je ozbiljno ugrožena (odlomci 76. do 78.).
93 The Court found that the arrange‐ ments for networking afforded greater compatibility with the elements of a performance framework, through more precise guidelines as to the uses of TA funding and a clear distinction between what is operational and what is not, together with a ceiling on man‐ agement spending by the Member States (paragraphs 79 to 82). 
93 Sud je utvrdio da su mehanizmi za umrežavanje omogućili veću kompati‐ bilnost sa sastavnim dijelovima okvira uspješnosti, i to s pomoću precizni‐ jih smjernica o uporabi financijskih sredstava za tehničku pomoć i jasnim razlikovanjem između onoga što je operativno, a što nije, zajedno s gor‐ njom granicom rashoda država članica za upravljanje (odlomci 79. do 82.).
Recommendation 4 The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA fund‐ ing. 
4. preporuka Komisija i države članice trebale bi us‐ postaviti prikladan okvir uspješnosti za rashode za tehničku pomoć.