natgillin/translations-raw huggingface dataset:
08 Besides grants, the EU supports development of the road network through financial instruments such as loans and guarantees to attract private investment in transport infrastructure, for example, the CEF Debt Instrument and the European Fund for Strategic Investments. 
08 Osim bespovratnim sredstvima EU podupire razvoj cestovne mreže i s pomoću financijskih instrumenata kao što su zajmovi i jamstva za privlačenje privatnih ulaganja u prometnu infrastrukturu, primjerice s pomoću dužničkog instrumenta CEF-a i Europskog fonda za strateška ulaganja.
In addition, the European Investment Bank provides loans for road transport projects. 
Osim toga, Europska investicijska banka izdaje zajmove za projekte cestovnog prijevoza.
Audit scope and approach 09 In this audit we assessed progress towards achieving the EU objective of completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in this. 
Opseg revizije i revizijski pristup 09 Sud je u okviru ove revizije procijenio napredak u postizanju cilja EU-a da se dovrši potpuno funkcionalna osnovna cestovna mreža TEN-T i ulogu Komisije u postizanju tog cilja.
To do this, we examined whether: (1) the EU helped completing the TEN-T core road network and achieving results for those traveling on the network; (2) the TEN-T network functioned as planned, and the Commission adequately monitored progress towards completion of the network and the contribution of Member States in maintaining roads. 
U tu je svrhu Sud ispitao sljedeće: (1) je li EU pomogao u dovršavanju osnovne cestovne mreže TEN-T i u postizanju rezultata za one koji putuju tom mrežom; (2) funkcionira li mreža TEN-T prema planu te je li Komisija na odgovarajući način pratila napredak u dovršenju mreže i doprinos država članica održavanju cesta.
10 We analysed the Commission's role and responsibilities in supporting the completion of the core road network by 2030. 
10 Sud je analizirao ulogu i odgovornosti Komisije u podupiranju dovršenja osnovne cestovne mreže do 2030.
We assessed what the Commission has been doing at strategic level, how EU funding has been distributed and how the Commission has been monitoring implementation of the core network. 
Sud je procijenio što Komisija poduzima na strateškoj razini, kako su sredstva EU-a raspodijeljena i kako Komisija prati uvođenje osnovne mreže.
We also held interviews with the European Commission: the Directorate-General for Mobility and Transport, the Directorate-General for Regional and Urban Policy, INEA, European Coordinators and Eurostat. 
Sud je također obavio razgovore s osobljem Europske komisije, i to iz Glavne uprave za mobilnost i promet, Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku, INEA-e te s europskim koordinatorima i osobljem Eurostata.
We analysed the aggregated use of the ERDF and Cohesion Fund for the 2007-2013 and 2014-2020 programming periods, as well as CEF allocations, i.e. we did not audit individual projects. 
Sud je analizirao ukupnu uporabu EFRR-a i Kohezijskog fonda u programskim razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020. te uporabu sredstava dodijeljenih iz CEF-a, odnosno, Sud revizijom nije obuhvatio pojedinačne projekte.
11 To corroborate our findings at the Commission, we also visited four Member States: Bulgaria, The Czech Republic, Spain and Poland. 
11 Kako bi potvrdio nalaze utvrđene na razni Komisije, Sud je također posjetio četiri države članice: Bugarsku, Češku Republiku, Španjolsku i Poljsku.
Together, these Member States represent around 62 % of the total ERDF, Cohesion Fund and CEF funding allocated to road projects for the 2007-2013 and 2014-2020 periods and are crossed by six of the nine core network corridors (Baltic-Adriatic, North Sea-Baltic, Mediterranean, Orient-East Mediterranean, Atlantic and Rhine-Danube) that are to be completed by 2030. 
Za te je države članice zajedno izdvojeno otprilike 62 % ukupnih financijskih sredstava dodijeljenih iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i CEF-a za cestovne projekte u razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020. te njihovim teritorijima prolazi šest od devet koridora osnovne mreže (baltičko-jadranski, Sjeverno more – Baltik, mediteranski, Bliski istok – istočni Mediteran, atlantski i rajnsko-dunavski) koje je potrebno dovršiti do 2030. godine.
We also held interviews with Member State authorities (ministries in charge of transport and infrastructure investments, managing authorities, road infrastructure managers) and other stakeholders (various national and European associations). 
Sud je također obavio razgovore s tijelima država članica (ministarstvima nadležnima za promet i ulaganja u infrastrukturu, upravljačkim tijelima i upraviteljima cestovnih infrastruktura) i drugim dionicima (različitim nacionalnim i europskim udruženjima).
12 We decided to carry out this audit as it is relevant for a number of reasons. 
12 Sud je odlučio provesti ovu reviziju jer je relevantna iz niza razloga.
The road network carries the biggest share of inland traffic. 
Na cestovnoj mreži odvija se najveći dio kopnenog prometa.
The TEN-T core network should be completed by 2030 and the Commission has started the review of the TEN-T Regulation planned for 2021 at the latest. 
Osnovna mreža TEN-T-a trebala bi biti dovršena do 2030. te je Komisija započela s preispitivanjem Uredbe o mreži TEN-T koje bi se prema planu trebalo dovršiti najkasnije 2021. godine.
Moreover, the EU has invested a lot of funding in roads: Ű78 billion since 2007 and negotiations concerning 2021-2027 11 12 programming period are on-going. 
Nadalje, EU ulaže veliku količinu financijskih sredstava u ceste: od 2007. uloženo je 78 milijardi eura te su trenutačno u tijeku pregovori u vezi s programskim razdobljem 2021. – 2027. Sud je 11
In the recent years the ECA has examined numerous aspects of the TEN-T with particular focus on other modes of transport5. 
12 posljednjih godina ispitao brojne aspekte mreže TEN-T s posebnim naglaskom na drugim načinima prijevoza5.
Observations The development of the TEN-T core road network supported by EU funding and Commission action is making progress thereby achieving results for those traveling on the network 13 We reviewed progress in developing the TEN-T core network in the Member States. 
Opažanja Ostvaruje se napredak u razvoju osnovne cestovne mreže TEN-T koji se podupire financijskim sredstvima EU-a i mjerama Komisije, čime se ostvaruju rezultati za one koji putuju tom mrežom 13 Sud je preispitao napredak u razvoju osnovne mreže TEN-T u državama članicama.
We examined whether EU funding and the Commission's involvement at strategy level contributed to this progress. 
Sud je ispitao jesu li financijska sredstva EU-a i sudjelovanje Komisije na strateškoj razini doprinijeli tom napretku.
Finally, we collected information on the results achieved so far in terms of kilometres driven on a motorway and reduced travel times on different sections of the core network. 
Konačno, Sud je prikupio informacije o dosad ostvarenim rezultatima u smislu broja kilometara prijeđenih na autocestama i skraćenja vremena putovanja na različitim dionicama osnovne mreže.
The TEN-T road network is progressing, with central and eastern European Member States still lagging behind 14 According to Eurostat, the overall number of kilometres of motorways (including TEN-T) in the EU between 2007 and 2017 increased by around 3 100 km. 
Osnovna mreža TEN-T napreduje, pri čemu su države članice iz središnje i istočne Europe i dalje u zaostatku 14 Prema podatcima Eurostata ukupan broj kilometara autocesta (uključujući ceste na mreži TEN-T) u EU-u povećao se u razdoblju 2007. – 2017. za otprilike 3 100 km.
The development of the road network is quite advanced in the nine core network corridors with the completion rate ranging from 70 % to almost 100 % (see Table 2). 
Razvoj cestovne mreže poprilično je napredovao na devet koridora osnovne mreže sa stopom dovršenja koja se kreće između 70 % do gotovo 100 % (vidjeti tablicu 2.).
Table 2 Đ Status of completion of the nine core network corridors 13 Corridor Total length (in km) Completion status BalticĐAdriatic 3 600 84.0 % North SeaĐBaltic 4 092 70.0 % Mediterranean 5 500 98.0 % OrientĐEast Mediterranean 5 400 88.2 % Atlantic 4 535 99.8 % RhineĐDanube 4 488 78.0 % RhineĐAlpine 1 721 Largely fulfils standards ScandinavianĐ Mediterranean 6 300 99.0 % North SeaĐMediterranean 4 538 Compliant except for some last mile connections Source: ECA, based on latest corridor work plans. 
13 Slika 2. – Status dovršenja devet koridora osnovne mreže 14 Koridor Ukupna duljina (u km) Status dovršenja Baltičko-jadranski 3 600 84,0 % Sjeverno more – Baltik 4 092 70,0 % Mediteranski 5 500 98,0 % Bliski istok – Istočni Mediteran 5 400 88,2 % Atlantski 4 535 99,8 % Rajnsko-dunavski 4 488 78,0 % Rajnsko-alpski 1 721 Velikim dijelom ispunjava norme Skandinavsko-mediteranski 6 300 99,0 % Sjeverno more – Sredozemlje 4 538 Ispunjava norme osim nekoliko dionica za povezivanje s konačnim odredištima Izvor: Sud, na temelju najnovijih planova rada za koridore.
15 The data aggregated by the Commission concerning the core network as a whole are subject to some limitations (see paragraph 48). 
15 Na objedinjene podatke Komisije koji se odnose na cjelokupnu osnovnu mrežu primjenjuju se određena ograničenja (vidjeti odlomak 48.).
Notwithstanding, the data shows significant differences in the Member States, in particular between western and central/eastern European Member States. 
Neovisno o tome, podatci pokazuju da postoje znatne razlike među različitim državama članicama, posebice između država članica u zapadnoj Europi i onih u središnjoj/istočnoj Europi.
The completion rates for individual Member States as of 2016 (latest aggregated data), vary from 7 % (Lithuania) and 34 % (Estonia) to around 100 % (e.g. Spain, UK), whereas the completion rate of the core network at EU level is 77 % (see Picture 2). 
Prema podatcima iz 2016.(najnoviji objedinjeni podatci) stope dovršenja u pojedinačnim državama članicama kreću se od 7 % (Litva) i 34 % (Estonija) sve do otprilike 100 % (npr. Španjolska, Ujedinjena Kraljevina), dok stopa dovršenja za osnovnu mrežu na razini EU-a iznosi 77 % (vidjeti sliku 2.).
We obtained more recent figures for the Member States visited: at the time of the audit the completion rate for Bulgaria it was 46 %, in The Czech Republic it was around 78 % and in Poland it was around 75 %. 
Sud je za posjećene države članice prikupio novije podatke: u vrijeme provedbe revizije stopa dovršenja za Bugarsku bila je 46 %, u Češkoj Republici iznosila je oko 78 %, a u Poljskoj oko 75 %.
Picture 2 Đ Completion of the TEN-T core road network by Member State as of 2016 14 Source: ECA, based on Commission data (Commission Delegated Regulation (EU) 2017/849, OJ L 128I, 19.5.2017, p. 
Slika 2. – Dovršenje osnovne cestovne mreže TEN-T po državama članicama 2016. godine ES LV PT SI UK BE FR AT NL IE DK IT HU Prosjek EU-a SE EL CY FI PL HR DE CZ LU MT BG RO SK EE LT Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije (Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/849, SL L 128I, 19.5.2017., str.
16 This gap between the level of core network development in western and central/eastern Member States was confirmed in 2017 by the CommissionŐs seventh 
16 Ta razlika između razine razvoja osnovne mreže u zapadnim i središnjim/istočnim državama članicama potvrđena je 2017. u Sedmom izvješću Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u kojem je navedeno da mnoge regije u državama članicama srednje i istočne Europe još nisu povezane učinkovitom prometnom mrežom i da će tek nakon dovršenja mreže TEN-T imati bolji pristup tržištima6.
17 This difference was also highlighted in a 2016 study by the European Parliament7 comparing TEN-T roads connecting 13 pairs of cities in the EU-158 and central/eastern EU regions. 
17 Ta je razlika istaknuta i u studiji Europskog parlamenta iz 2016.7 u kojoj se uspoređuju ceste mreže TEN-T koje povezuju 13 parova gradova u skupini država članica EU 158 i u središnjim/istočnim regijama EU-a.
The four pairs in the EU-15 were: Barcelona Đ Seville; Paris Đ Frankfurt; Cologne Đ Paris; and Munich Đ Verona, and the nine pairs in the central and eastern European Member States were: Zagreb Đ Bratislava; Warsaw Đ Prague; Zagreb Đ Lublin; Bratislava Đ Sofia; Budapest Đ Sofia; Budapest Đ Bucharest; Sofia Đ Constanta; Warsaw Đ Riga; and Vilnius Đ Lublin. 
Četiri para u skupini država članica EU 15 bila su Barcelona – Sevilla, Pariz – Frankfurt, Köln – Pariz i München – Verona, dok su devet parova u skupini država članica u središnjoj i istočnoj Europi činili sljedeći gradovi: Zagreb – Bratislava, Varšava – Prag, Zagreb – Lublin, Bratislava – Sofija, Budimpešta – Sofija, Budimpešta – Bukurešt, Sofija – Constanţa, Varšava – Riga i Vilnius – Lublin.
The study concluded that there was a substantial difference in road speeds between them, with The Czech Republic, Slovakia and parts of Poland being far closer to the EU-15 averages than were the Baltic states, Romania and Bulgaria. 
U studiji je zaključeno da postoji znatna razlika u cestovnim brzinama između njih, dok su Češka, Slovačka i dijelovi Poljske mnogo bliže prosječnim vrijednostima država članica iz skupine EU 15 nego baltičke države te Rumunjska i Bugarska.
The average speed for the four pairs in the EU-15 was 100 km/h, but for the nine pairs from the central/eastern EU it was 80 km/h. 
Prosječna brzina putovanja na cestama između četiriju parova u skupini EU 15 iznosila je 100 km/h, dok je za devet parova u središnjem/istočnom EU-u iznosila 80 km/h.
This could be attributable to the fact that the roads connecting each city pair in the EU-15 were almost always (98 %) motorways, while in the newer Member States the percentage was significantly lower (53 %). 
To se može pripisati činjenici da su ceste koje povezuju parove gradova u skupini EU 15 gotovo uvijek bile autoceste (98 %), dok je u novijim državama članicama postotak autocesta bio znatno manji (53 %).
18 Another factor came out of a 2018 survey by the World Economic Forum on the perceived quality of road infrastructure, using a scale from 1 (extremely poor) to 7 (extremely good). 
18 Još jedan čimbenik utvrđen je u okviru istraživanja o percepciji kvalitete cestovne infrastrukture koje je Svjetski gospodarski forum proveo 2018. i u kojem je upotrijebljena ljestvica od 1 (vrlo loša) do 7 (vrlo dobra).
While the EU top ten included nine Member States from the EU-15, ranging from 5.34 in Luxembourg to 6.80 in the Netherlands, the eight lowest-ranking countries were in the central/eastern EU, ranging from 2.96 in Romania to 4.14 in Poland9. European Commission, My region, My Europe, Our Future. 
Među deset država članica EU-a s najboljim rezultatima devet njih bilo je iz skupine EU 15, s ocjenama koje su se kretale od 5,34 (Luksemburg) do 6,80 (Nizozemska), dok je najlošije rezultate imalo osam zemalja iz središnjeg/istočnog EU-a, s ocjenama koje su se kretale od 2,96 (Rumunjska) do 4,14 (Poljska)9.
Seventh report on economic, social and territorial cohesion, 2017, p. 40. European Parliament, Research for TRAN committee: Connectivity and Accessibility of Transport Infrastructure in Central and Eastern European EU Member States, In-depth Analysis, 2016. 
Ukupna vrijednost bespovratnih sredstava EU-a izdvojenih u programskim razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020. za cestovne projekte u okviru Europski parlament, „Research for TRAN committee: Connectivity and Accessibility of Transport Infrastructure in Central and Eastern European EU Member States” dubinska analiza, 2016.
EU Member States before the 2004 accession. https://ec.europa.eu/transport/facts-fundings/scoreboard/compare/investments-infrastructure/quality-roads_en 15 6 7 8 9 
Zemlje koje su bile države članice EU-a prije proširenja iz 2004. https://ec.europa.eu/transport/facts-fundings/scoreboard/compare/investments-infrastructure/quality-roads_en 16 7 8 9
The bulk of this support has come from the ERDF and the Cohesion Fund for projects concerning either newly built roads or reconstructed/upgraded roads (see Table 1). 
Najveći dio te potpore dolazi iz EFRR-a i Kohezijskog fonda, i to za projekte za izgradnju novih cesta ili obnovu/nadogradnju postojećih cesta (vidjeti tablicu 1.).
Annexes I and II summarise the ESIF allocations for road investment by Member State and type of project for the 2007-2013 and 2014-2020 programming periods. 
U Prilozima I. i II. sažeto se prikazuju dodjela sredstava iz ESI fondova za cestovna ulaganja država članica i vrste projekata u programskim razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020.
During the current period, 21 Member States have allocated ERDF and/or Cohesion Fund support to road projects. 
U tekućem razdoblju 21 država članica dodijelila je potporu iz EFRR-a i/ili Kohezijskog fonda cestovnim projektima.
Poland alone accounts for almost 50 % of those allocations. 
Samo na Poljsku otpada gotovo 50 % tih dodijeljenih sredstava.
20 Out of the Ű78 billion dedicated to roads, Ű39.1 billion in ESIF support has been allocated specifically to TEN-T roads since 2007: (a) during the 2007-2013 period, Ű21.3 billion was used to support the construction of 2 400 km of new TEN-T roads, mostly motorways, mainly in EU-12, where over the period almost all the new motorways were built with EU support. 
20 Od 78 milijardi eura namijenjenih cestama 39,1 milijardu eura čini potpora iz ESI fondova koja je od 2007. posebno dodijeljena za ceste na mreži TEN-T: (a) Tijekom razdoblja 2007. – 2013. iznos od 21,3 milijarde eura upotrijebljen je za potporu izgradnji 2 400 km novih cesta na mreži TEN-T, većinom autocesta u državama članicama koje su se pridružile EU-u 2004. i 2007. godine, u kojima su tijekom tog razdoblja gotovo sve nove autoceste izgrađene s pomoću potpore EU-a.
It was particularly noted in Poland and Romania which built 1 056 km (124 % increase in the total length of motorways) and 314 km (129 % increase) respectively with 85 % EU co-financing10. 
Posebno se ističu Poljska u kojoj je 1 056 km (povećanje ukupne duljine autocesta od 124 %) izgrađeno uz sufinanciranje sredstvima EU-a po stopi od 85 % i Rumunjska u kojoj je 314 km (povećanje od 129 %) izgrađeno uz sufinanciranje po istoj stopi10.
In addition to newly built TEN-T roads, the ERDF and the Cohesion Fund also supported the reconstruction of 28 600 km of roads, but no distinction was made at that time between the TEN-T and outside it; (b) during the 2014-2020 period, Ű17.8 billion have been allocated to around 2 000 km of newly built TEN-T roads and to 770 km of reconstructed TEN-T roads (including motorways). 
Osim novoizgrađenih cesta na mreži TEN-T iz EFRR-a i Kohezijskog fonda pružena je potpora i za obnovu 28 600 km cesta, no u to vrijeme nije se pravila razlika između toga nalaze li se one na mreži TEN-T ili izvan nje. (b) Tijekom razdoblja 2014. – 2020. dodijeljeno je 17,8 milijardi eura za otprilike 2 000 km novoizgrađenih cesta na mreži TEN-T i za 770 km obnovljenih cesta na mreži TEN-T (uključujući autoceste).
The major source of ESIF funding support to TEN-T roads is the Cohesion Fund (see Table 3). 
Glavni je izvor financijskih sredstava izdvojenih iz ESI fondova za potporu za ceste na mreži TEN-T Kohezijski fond (vidjeti tablicu 3.).
10 Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), WP1: Synthesis report, August 2016. 16 
17 10 „Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007. – 2013., focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), WP1: Synthesis report”, kolovoz 2016.
Table 3 Đ New and reconstructed TEN-T roads to be supported by ESIF funding, 2014-2020 (in km) Source: ECA, based on CommissionŐs data11. 
Tablica 3. – Nove i obnovljene ceste na mreži TEN-T za koje se izdvaja potpora iz ESI fondova, 2014. – 2020. (u km) Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije11.
21 However, at the time of the audit the completion rate of TEN-T road projects co-financed with ESIF in 2014-2020 programming period was still low. 
21 Međutim, u vrijeme provedbe revizije stopa dovršenja cestovnih projekata mreže TEN-T sufinanciranih iz ESI fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020. i dalje je bila niska.
For newly built TEN-T roads, out of 2 007 km planned, 390 km have been completed so far. 
U slučaju novoizgrađenih cesta na mreži TEN-T od planiranih 2 007 km dosad je dovršeno 390 km.
In case of reconstructed roads, it has been 387 km out of 770 km12. 
U slučaju obnovljenih cesta dosad je dovršeno 387 km od 770 km12.
22 In the three Member States we visited in which the core network was not complete yet (Bulgaria, the Czech Republic and Poland), the ESIF funding has been contributing to progress in the 2014-2020 programming period (see Box 1). 
22 U trima državama članicama koje je Sud posjetio i u kojima osnovna mreža još nije bila dovršena (Bugarska, Češka Republika i Poljska) financijska sredstva iz ESI fondova doprinose napretku u programskom razdoblju 2014. – 2020. (vidjeti okvir 1.).
17 ERDF Cohesion Fund Total Newly built 327 1 681 2 007 Reconstructed 127 643 770 Box 1 Contribution by ESIF funding to the development of the core road network in Bulgaria, the Czech Republic and Poland In Poland, 30 projects, each receiving the 85 % of EU co-financing, in the TEN-T core road network have been approved for ERDF or Cohesion Fund support. 
19 Okvir 1. Doprinos financijskih sredstava iz ESI fondova razvoju osnovne cestovne mreže u Bugarskoj, Češkoj Republici i Poljskoj U Poljskoj je za potporu iz EFRR-a ili Kohezijskog fonda odobreno 30 projekata na osnovnoj cestovnoj mreži TEN-T, od kojih se svaki sufinancira sredstvima EU-a po stopi od 85 %.
Once completed, these projects will mean 947 km of newly built roads and around 50 km of reconstructed roads (compared to the total core network of 3 750 km). 
Nakon što se dovrše, ti će projekti donijeti 947 km novoizgrađenih cesta i oko 50 km obnovljenih cesta (u usporedbi s ukupnom osnovnom mrežom od 3 750 km).
In Bulgaria, road projects in the core network carried out with 85 % of EU co-financing, should result in 67 km of newly built roads on the most technically challenging part of the motorway linking Sofia with Greece (compared to the total core network of 1 512 km). 
U Bugarskoj bi cestovni projekti na osnovnoj mreži koji se provode uz sufinanciranje sredstvima EU-a po stopi od 85 % trebali dovesti do 67 km novoizgrađenih cesta na tehnički najzahtjevnijem dijelu autoceste koja povezuje Sofiju s Grčkom (u usporedbi s ukupnom osnovnom mrežom duljine 1 512 km).
In Bulgaria, an important progress was achieved in the 2007-2013 programming period, in which 264 km of core network roads were constructed. 
U Bugarskoj je ostvaren bitan napredak u programskom razdoblju 2007. – 2013., tijekom kojeg su izgrađena 264 km osnovne mreže.
In the Czech Republic, there are currently 13 road projects affecting the core network and receiving 85 % of EU co-financing. 
U Češkoj Republici trenutačno se provodi 13 cestovnih projekata koji su relevantni za osnovnu mrežu i koji se sufinanciraju sredstvima EU-a po stopi od 85 %.
Two will deliver new motorway sections (total length 21.5 km), while 11 are projects to reconstruct 61.7 km of roads (compared to the total core network of 1 022 km). 
U okviru dvaju izgradit će se nove dionice autoceste (ukupne duljine 21,5 km), a u okviru njih 11 obnoviti 61,7 km cesta (u usporedbi s ukupnom osnovnom mrežom od 1 022 km).
23 In addition to the ESIF funding, the CEF instrument, which is open for all Member States and directly managed by the Commission, has also contributed to the development of the TEN-T core network. 
23 Osim financijskih sredstava iz ESI fondova razvoju osnovne mreže TEN-T doprinosi i instrument CEF, koji je dostupan svim državama članicama i kojim izravno upravlja Komisija.
Grants for road projects account for approximately 10 % of the CEF Transport envelope, or around Ű2.1 billion. 
Bespovratna sredstva za cestovne projekte čine otprilike 10 % omotnice CEF-a za promet ili otprilike 2,1 milijardu eura.