natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Iskustvo pokazuje da iznimnost tih troškova uvelike ovisi o veličini zemlje.
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Opažanja 43 61 Još jedan ključni aspekt koji zahtijeva pojašnjenje pitanje je „neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama za državne financije” (vidjeti odlomak 24.).
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Iako definicija „značajnih nepovoljnih posljedica za državne financije” postoji za internu uporabu, koncept „neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja” zasad nije definiran34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Iako nije moguće opsežno definirati skup okolnosti pojedinačnih zemalja na koje se taj koncept može primijeniti, osobito jer su takvi događaji po prirodi neočekivani, potrebni su kriteriji radi pružanja nekih smjernica.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
Susrevši se s nedostatkom definicije i smjernica, promatrajući Francusku 2013. godine, Komisija je klasificirala neočekivano nizak gospodarski rast kao „neočekivani nepovoljni događaj”, ali teško je shvatiti kako to može biti opravdano.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Procjene kvalitete podataka i ekonomske analize nisu dovoljno transparentne; analize su provedene u skladu s pravilima, ali bile su usmjerenije na državni deficit nego na dug 63 U ovom se odjeljku razmatra transparentnost, objektivnost i praktičnost zadrški i preporuka Komisije.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Kriteriji Eurostatovih zadrški i izmjena podataka nisu dovoljno transparentni i objektivni 64 Eurostat može izraziti zadrške ili napraviti izmjene ako procijeni da je kvaliteta podataka narušena.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
Eurostat je u razdoblju od 2008. do 2014. odredio dvanaest zadrški i izmijenio podatke u deset slučajeva, od kojih se nijedan nije odnosio na države članice koja su bile predmet našeg ispitivanja.
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
S obzirom na velik broj akcijskih mjera, Eurostat zapravo vrlo rijetko izražava zadrške.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 Prema internoj inačici Priručnika o PSR-u GU-a za gospodarske i financijske poslove.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Opažanja 44 65 Eurostat nije izričito utvrdio kriterije za određivanje zadrški ili izmjenu podataka država članica, a sam se postupak temelji na stručnoj prosudbi.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. 
U nekim slučajevima u kojima je Eurostat utvrdio metodološke teškoće nije dobro dokumentirano koji su razlozi za neizražavanje zadrške, a time ni koji je mogući učinak na podatke o deficitu i dugu.
Box 5 describes some of the cases concerned. 
U okviru 5. opisuju se neki od navedenih slučajeva.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Neki primjeri slučajeva s mogućim učinkom na podatke o deficitu i dugu koji nisu dobro dokumentirani Češka ο neredovita primjena testa za određivanje tržišnih i netržišnih subjekata te velik broj javnih jedinica (korpo-racija) koje nisu testirane.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Francuska ο iznos koji je državna jedinica primila za preuzimanje troškova stavljanja izvan pogona nuklearnih postrojenja (1,6 milijardi (0,1 % BDP-a) za 2004.); ο nedovršenost sektora lokalne uprave.
Germany ο non‐market units are not classified in the general government sector from the first year of their non‐mar‐ ket status. ο unavailability of detailed data for the analysis of capital injections, financial derivatives and distributions. 
Njemačka ο netržišne jedinice nisu svrstane u sektor opće države od prve godine dobivanja netržišnog statusa; ο nedostupnost detaljnih podataka za analizu dokapitalizacija, financijskih izvedenica i raspodjela.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο klasifikacija projekta Malita i City Gate.
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts. 
Italija ο bruto investicija u fiksni kapital ne evidentira se na obračunskoj osnovi za velike iznose ulaganja.
For more details see Annex IV. 
Za više pojedinosti vidjeti Prilog IV.
Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules... 
Opažanja 45 Analize Glavne uprave za gospodarske i financijske poslove provedene su u skladu s pravilima...
66 When an EDP is launched, DG Economic and Financial Affairs produces analyses, which are used as the basis for subsequent EDP decisions, and issues recommen‐ dations. 
66 Nakon pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove provodi analize, na temelju kojih se donose buduće odluke u vezi s tim postupkom, i izdaje preporuke.
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22). 
Ako je postupak u tijeku, to čini nakon redovite procjene djelotvornosti poduzetih radnji (vidjeti odlomak 22.).
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
Rezultati tih analiza u vezi s novim postupcima prikazuju se u izvješću iz članka 126. stavka 3. UFEU-a, a oni u vezi s postupcima u tijeku u internom radnom dokumentu Komisije.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 Komisija ispituje poštuje li država članica proračunsku disciplinu na temelju kriterija deficita i duga, što dovodi do pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita u skladu s odredbama UFEU-a35.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove u tu svrhu prati razvoj proračunskog stanja i visine javnog duga u svakoj državi članici na temelju stvarnih podataka, planove navedene u programima stabilnosti ili konvergencije država članica i prognoze Komisije.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
Premaši-vanje pragova navedenih u Protokolu br. 12 UFEU-u samo po sebi ne dovodi do pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita jer je potrebno uzeti u obzir ostale relevantne čimbenike.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
Oni obuhvaćaju otvoren popis gospodarskih pokazatelja razvrstanih u kategorije srednjoročnoga stanja gospodarstva, proračuna i javnog duga36, kao i svih drugih relevantnih čimbenika koje iznesu države članice.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
Pregledana izvješća iz članka 126. stavka 3. obuhvatila su sve navedene teme. ....međutim, postupak u slučaju prekomjernog deficita dosad je bio usmjereniji na državni deficit nego na dug.
68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
68 Kriterij duga, koji se počeo primjenjivati tek 2012., i dalje se postupno uvodi te se neće primjenjivati na sve države članice barem do 2020.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Postupci u slučaju prekomjernog deficita pokrenuti prije studenog 2011. ukidaju se isključivo na temelju kriterija deficita, nakon čega se tri godine primjenjuju prijelazne odredbe za dug.
35 Article 126(2). 
35 Članak 126. stavak 2.
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 Za cjeloviti popis vidjeti članak 2. stavak 3. Uredbe (EZ) 1467/97.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Opažanja 46 Razvoj kriterija duga U Protokolu br. 12 Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, koji je potpisan u Maastrichtu 1992., određen je prag za javni deficit od 3 % BDP-a i prag za dug od 60 % BDP-a ili omjer državnog duga i BDP-a „koji se smanjuje u dovoljnoj mjeri ili se približava referentnoj vrijednosti zadovoljavajućim tempom”.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Uz pretpostavku godišnje nominalne stope rasta BDP-a od 5 %, deficit od 3 % BDP-a dovest će do stabilizacije omjera duga i BDP-a na 60 %.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Ako omjer premašuje 60 %, deficit u iznosu od 3 % dovest će do godišnjeg smanjenja omjera duga i BDP-a u iznosu od jedne dvadesetine razlike u odnosu na referentnu vrijednost od 60 %.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Drugim riječima, usmjerenost na deficit smatrala se dovoljnom da se zajamči stabilno smanjenje duga te se mnogo godina činilo da tempo konvergencije nije potrebno preciznije odrediti referentnom vrijednošću.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Nakon krize 2008. godine postalo je očito da pretpostavka o godišnjoj nominalnoj stopi rasta BDP-a od 5 % nije realna (vidjeti Prilog V.).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Stoga deficit od 3 % BDP-a više ne dovodi automatski do konvergencije prema omjeru duga i BDP-a od 60 % (na primjer, pri godišnjoj nominalnoj stopi rasta od 3 % i deficitu od 3 % omjer duga i BDP-a stabilizirat će se na 100 %).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Zbog toga je došlo do prilagodbe kriterija duga.
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
Međutim, 23 države članice za koje se postupak u slučaju prekomjernog deficita primjenjivao već u studenom 2011. podliježu prijelaznom pravilu u trajanju od tri godine nakon ukidanja tog postupka.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Zbog toga se novi kriterij duga neće univerzalno primjenjivati na sve države članice barem do 2020. (vidjeti također tablicu 1.).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Od 2011. na snazi je pravilo da je omjer javnog duga i BDP-a u skladu s kriterijem duga ako on ne premašuje referentnu vrijednost (60 % BDP-a) ili ako se razlika u pogledu referentne vrijednosti smanjivala tijekom prethodne tri godine po prosječnoj stopi od jedne dvadesetine godišnje, i to na retroaktivnoj, anticipativnoj ili ciklički prilagođenoj osnovi.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Prihvatljivi tempo smanjenja omjera duga i BDP-a odgovara otprilike onomu koji bi, neovisno o početnoj razini duga, bio postignut pri javnom deficitu od 3 % BDP-a i godišnjem nominalnom rastu od 5 %.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Budući da je od 2008. stopa nominalnog rasta stalno niža od 5 %, javni deficit trebao bi iznositi manje od 3 % BDP-a kako bi se dosegla referentna vrijednost duga, a kada se uzmu u obzir više razine početnog duga, cilj deficita postaje još zahtjevniji.
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Opažanja 47 71 U tablici 4. upotrijebili smo podatke Komisije i projekciju37 omjera duga i BDP-a za razdoblje od 2013. do 2020. kako bismo izračunali godišnji omjer za pet država iz uzorka koji proizlazi iz usklađenosti s referentnom vrijednosti duga38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Pokazalo se da su samo Njemačka i Malta, čiji se dug kreće oko 70 % BDP-a, ispunile kriterij duga u ispitivanom razdoblju.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Predviđa se da će Cipar, u kojem se program financijske pomoći provodi od travnja 2013., ostvariti referentnu vrijednost duga 2018. godine.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Postupak u slučaju prekomjernog deficita za Francusku pokrenut je u travnju 2009. te se očekuje da će završiti do kraja 2017. Ta bi zemlja trebala ispuniti kriterij duga do kraja trogodišnjeg prijelaznog razdoblja koje započinje ukidanjem tog postupka (tj. 2020. godine).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Međutim, za Francusku, čiji je omjer duga i BDP-a 2015. iznosio 96,5 %, ne očekuje se da će ispuniti kriterij duga 2020.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Kao i kad je riječ o Francuskoj, Komisija predviđa da će i talijanski omjer duga i BDP-a u svakoj godini tijekom tog razdoblja biti viši od najvećeg dopuštenoga za dosezanje referentne vrijednosti.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Prema scenariju Komisije, Italija, čiji je omjer duga i BDP-a 2015. iznosio 133,0 %, neće uspjeti dosegnuti referentu vrijednost duga do 2020., odnosno do kraja razdoblja prognoze, te stoga prima facie ne poštuje kriterij duga.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Razvoj duga prema osnovnom scenariju Komisije u odnosu na referentnu vrijednost duga (sve brojčane vrijednosti izražene su u postotcima) 37 Podatci za Njemačku, Italiju, Francusku i Maltu preuzeti iz Izvješća Komisije o fiskalnoj održivosti iz 2015., osnovni scenarij.
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Komisija nije iznijela podatke za Cipar jer se u toj zemlji provodi program financijske pomoći.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Zato su podatci za Cipar preuzeti iz Izvješća MMF-a za Cipar na temelju članka IV. (Izvješće MMF-a za Cipar br. 14/313 – listopad 2014.).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Jedino je omjer duga i BDP-a Češke niži od praga od 60 %. 2013.
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 GERMANY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 77.4 74.9 71.4 68.5 65.6 63.0 60.6 58.2 73.1 70.4 67.6 65.1 62.7 FRANCE debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 92.3 95.6 96.5 97.1 91.5 97.4 92.9 97.8 93.4 97.8 93.8 97.4 94.0 ITALY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 128.8 132.3 133.0 132.2 124.5 130.0 125.5 128.2 124.7 126.0 123.3 123.5 121.4 CYPRUS debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 111.5 117.4 126.0 122.5 112.9 116.4 116.1 111.1 106.5 102.6 115.5 111.0 106.2 MALTA debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 69.6 68.3 65.9 63.2 61.0 59.2 58.1 57.4 67.1 65.2 63.0 61.0 59.4 Source: ECA simulation based on EC data – the cells highlighted in yellow indicate that for that year the Member State is forecast to comply with the debt benchmark. 
2019. 2020. NJEMAČKA omjer duga i BDP-a (Komisija) omjer duga i BDP-a (referentna vrijednost) 77,4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2 73,1 70,4 67,6 65,1 62,7 FRANCUSKA omjer duga i BDP-a (Komisija) omjer duga i BDP-a (referentna vrijednost) 92,3 95,6 96,5 97,1 91,5 97,4 92,9 97,8 93,4 97,8 93,8 97,4 94,0 ITALIJA omjer duga i BDP-a (Komisija) omjer duga i BDP-a (referentna vrijednost) 128,8 132,3 133,0 132,2 124,5 130,0 125,5 128,2 124,7 126,0 123,3 123,5 121,4 CIPAR omjer duga i BDP-a (Komisija) omjer duga i BDP-a (referentna vrijednost) 111,5 117,4 126,0 122,5 112,9 116,4 116,1 111,1 106,5 102,6 115,5 111,0 106,2 MALTA omjer duga i BDP-a (Komisija) omjer duga i BDP-a (referentna vrijednost) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57,4 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4 Izvor: simulacija Europskog revizorskog suda temeljena na podatcima Komisije – polja označena žutom bojom upućuju na godinu u kojoj se predviđa da će država članica ostvariti referentnu vrijednost duga.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Opažanja 48 Komisijine analize teško je razumjeti....
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Broj relevantnih čimbenika (vidjeti odlomak 14. točku ii.) koje Komisija može uzeti u obzir u svojoj analizi praktički je neograničen.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Osim toga, budući da nije uspostavljen metodološki okvir za mjerenje učinka tih čimbenika u procjeni, sve zaključke donosi Komisija na temelju svoje ekonomske prosudbe.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Iako je u nekim slučajevima možda potreban kvalitativniji pristup temeljen na stručnome znanju, teško je razumjeti na koji se način kapacitet Komisije za ekonomsko prosuđivanje primjenjuje na ostale čimbenike.
73 In four of the nine Article 126(3) reports examined, the Commission concluded that the relevant factors present or seem to present a ‘mixed picture’39, and in three other reports it concluded that the relevant factors seem to present a favourable, or relatively favourable, situation40. 
73 Komisija je zaključila da relevantni čimbenici iz četiriju od devet pregledanih izvješća iz članka 126. stavka 3. upućuju na „nejasnu sliku”39 ili se čini da na nju upućuju, dok oni iz preostalih triju izvješća upućuju na povoljno ili relativno povoljno stanje40.
However, the reasoning behind these conclusions is unclear, as is the impact of this analysis on the final deci‐ sion whether or not to place a Member State under an EDP or extend the EDP deadline. ... without access to all the data used it is not possible to replicate the underlying calculations, ... 
Međutim, obrazloženje tih zaključaka nije jasno, kao ni učinak te analize na konačnu odluku o pokretanju postupka u slučaju prekomjernog duga za određenu državu članicu ili o produljenu roka tog postupka. ....bez pristupa svim upotrijebljenim podatcima nije moguće ponoviti temeljne izračune, ...
74 Information on the data used by the Commission in its calculations was often not easily accessible. This finding was corroborated by the representatives of the national authorities of some of the Member States visited. 
74 Informacije o podatcima koje je Komisija upotrijebila u svojim izračunima često nisu bile lako dostupne, što su također potvrdili predstavnici nacionalnih tijela nekih država članica koje smo posjetili.
75 In the case of revised recommendations, for example, the information in the Commission’s relevant staff working document was not sufficient to replicate the calculation of the fiscal effort and other variables that are essential for the assess‐ ment of Member States’ compliance with the original recommendations. 
75 Na primjer, u slučaju izmijenjenih preporuka, informacije navedene u radnim dokumentima službi Komisije nisu bile dovoljne za ponavljanje izračuna fiskalnog napora i drugih varijabli koje su ključne za procjenu usklađenosti država članica s početnim preporukama.