natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Latvija Kriza bilance plaćanja Bankarska kriza Tijekom triju mjeseci prije traženja pomoći depoziti su pali za 10 % Započelo je naglim povlačenjem sredstava iz banke Parex koja je ostala bez više od četvrtine svojih depozita, što ju je dovelo do ozbiljnih problema s likvidnošću.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
Istodobno su službene pričuve smanjene za gotovo 20 % jer je središnja banka prodala strane valute kako bi očuvala vezani tečaj.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
Vlada se odlučila uključiti u studenome te je nacionalizirala banku.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
U prosincu je uvela ograničenja za podizanje depozita iz banke.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Tamošnji predsjednik vlade izjavio je da je financijska pomoć Latviji bila potrebna iz triju razloga: radi upravljanja bankom Parex, financiranja proračunskog deficita i stabiliziranja financijskog tržišta.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Sve veća zabrinutost oko latvijskog financijskog sustava i inozemnog duga dovela je do krize bilance plaćanja i bankarske krize.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. 
Izvor: Zahtjev Latvije MMF-u (2009.), Aslund, Anders i Valdis Dombrovskis (2011.): „How Latvia Came Through The Financial Crisis” (Kako je Latvija izašla iz financijske krize), Institut za međunardodnu ekonomiju „Peterson”; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths i Bertrand Gruss (2013.): „Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis” („Procvat, propast, oporavak: dubinska analiza latvijske krize”, završni nacrt za konferenciju „Brookings Panel on Economic Activity” (konferencija neprofitne institucije Brookings o ekonomskim aktivnostima) koja je održana u jesen 2013.
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
Rumunjska Kriza bilance plaćanja Početak svjetske financijske krize 2008. doveo je do znatnog stresa za domaća financijska tržišta i bankarski sustav.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Došlo je do ograničenja pristupa vanjskom financiranju, zbog čega su kamatne stope naglo porasle.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
Usporenje tokova kapitala dovelo je do znatne deprecijacije tečaja (više od 15 %), čime je kvaliteta imovine umanjena, a bankovne su bilance dodatno pogoršane.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
Središnja banka intervenirala je kako bi stabilizirala rumunjski leu.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Kreditni rejting Rumunjske pao je na niži od investicijskog ranga, što je dovelo do povećanja premije rizika i troškova zaduživanja.
Sovereign yields jumped to 9 %. 
Državni prinosi porasli su na 9 %.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
U kontekstu sve veće nesklonosti riziku, povećanog pritiska na tečaj i sve veće ograničenosti pristupa tržištu obveznicama za javno zaduživanje, rumunjske vlasti podnijele su u ožujku 2009. zahtjev za financijsku pomoć.
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Izvor: MMF: Rumunjska: Request for Stand-By Arrangement (Zahtjev za stand-by aranžman, 2009.), ex post evaluacija MMF-a za Rumunjsku (2012.), Europska komisija: „Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania” (Ukupna procjena dvaju programa pomoći za bilancu plaćanja u Rumunjskoj), zbirka „European Economy”, prigodna publikacija br. 156 (2013.).
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Prilozi 80 Država Vrsta krize Ključni razlozi zbog kojih je predmetna vlada zatražila pomoć Irska Bankarska kriza Od kraja 2007. povjerenje ulagača u sektor nekretnina u Irskoj nestalo je zbog zabrinutosti oko prezasiće-nosti tržišta i nerealno visokih cijena.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Irska se stoga suočila s dva problema: naglim padom cikličnih prihoda povezanih s gradnjom te neočekivanom pojavom velikih gubitaka u domaćem bankovnom sustavu.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
Irska je od 2008. do 2010. poduzela opsežne mjere kako bi ojačala svoj bankarski sektor.
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities. 
Izdala je državna jamstva za obveze domaćih banaka.
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
Uložila je kapital u vrijednosti od više od 20 % BDP-a u bankarski sektor.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
Državna agencija za upravljanje imovinom preuzela je krizom pogođenu imovinu banaka predviđenu za ulaganja u zemljišta i nekretnine.
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State. 
Međutim, obveze vlade prema financijskom sektoru dovele su do porasta razlika u prinosu na državne obveznice do nepamćenih visina, kao i do znatnog smanjenja pristupa tržištu za zemlju.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Izvor: Irska: pismo namjere (2010.), MMF: Irska: zahtjev za proširenje ugovora (2010.), Europska komisija (2011.).
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook. 
Portugal Kriza javnog duga Razdoblje prije zahtjeva za financijsku pomoć obilježili su nepovoljne razvojne promjene u javnim financijama te sve lošiji gospodarski izgledi.
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets. 
To je dovelo do sve manje povjerenja i sve većih tržišnih pritisaka na javni dug u Portugalu, što je još više došlo do izražaja u kontekstu nepovoljnih promjena na tržištu državnih obveznica u europodručju.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
Kako se smanjivao pristup tržištu, vlada je sve češće posezala za izdavanjem vrijednosnih papira na kraći rok i drugim vrstama financiranja (kao što je privatni plasman, sindiciranje i bitna količina kratkoročnog financiranja iz domaćih banaka).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
Početkom svibnja 2011. razlika u portugalskom prinosu na desetogodišnje njemačke obveznice Bund porasla je na 650 baznih bodova.
Amidst consecutive downgrading of its sovereign bonds by credit rating agencies, Portugal became unable to refinance itself at rates compatible with long-term fiscal sustainability. Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Uslijed sve nepovoljnijih ocjena koje su agencije za kreditni rejting davale njegovim državnim obveznicama Portugal se više nije mogao samostalno refinancirati po stopama koje bi omogućile dugotrajnu fiskalnu održivost. Izvor: Europska komisija: „The Economic Adjustment Programme for Portugal” (Program gospodarske prilagodbe za Portugal), zbirka „European Economy”, prigodna publikacija br. 79, (2011.).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens i Kose (2013.); Laeven i Valencia (2012.); Kaminsky i Reinhart (1999.).
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA. 
Prilozi 81 Mogućnosti kreditiranja za pet zemalja Pomoć za bilancu plaćanja Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (MEFS) Europski fond za financijsku stabilnost Institucijski oblik Mehanizam EU-a Mehanizam EU-a Privatno društvo u vlasništvu zemalja europodručja Struktura kapitala Jamčen proračunom EU-a Jamčen proračunom EU-a Jamstva zemalja europodručja Kreditni kapacitet u eurima 50 milijardi eura 60 milijardi eura 440 milijardi eura Instrumenti Zajmovi, kreditne linije Zajmovi, kreditne linije Zajmovi, kupnja obveznica na primarnim i sekundarnim tržištima Trajanje Trajni mehanizam Privremeni mehanizam Privremeni mehanizam Glavna tijela koja donose odluke Vijeće, odlučuje kvalificiranom većinom na prijedlog Europske komisije Upravni odbor EFSF-a (odnosno članovi Euroskupine) Pravna osnova za financiranje Članak 143. UFEU-a Članak 122. UFEU-a Međuvladina odluka Izvor: Europski revizorski sud.
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States. 
U tablicu nisu uvrštena preostala dva mehanizma – međuvladini zajmovi Grčkoj i Europski stabilizacijski mehanizam – koja su uspostavljena kako bi pružala financijsku pomoć zemljama europodručja.
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1. 
Prilozi 82 Revizijska metodologija Definiranje revizijskih kriterija 1.
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research. 
Prakse dobrog upravljanja i kriteriji evaluacije proizlaze iz evaluacija programa MMF-a, ex post evaluacija pomoći za bilancu plaćanja koju je EU pružio trećim zemljama, prijašnjih izvješća Suda o makrofinancijskoj pomoći, smjernica i drugih publikacija neovisnih instituta i skupina za strateško promišljanje te akademskih istraživanja.
Table 1 provides the most important source documents. 
U tablici 1. navode se najvažniji izvori.
Annexes 83 2. 
Prilozi 83 2.
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance. 
Kako bismo utvrdili najbolje prakse u području upravljanja javnim dugom, odnosa s ulagačima i transparentnosti pri izdavanju dužničkih vrijednosnih papira, svoj smo rad temeljili na relevantnom radu i smjernicama sljedećih organizacija: (a) MMF-a i Svjetske banke, posebno u pogledu različitih izdanja smjernica o upravljanju javnim dugom (2001., 2003., 2007. i 2014.) i o uporabi sindiciranja (2010. i 2013.); (b) organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, posebno analizu postupaka vlada u slučaju izdavanja dužničkih vrijednosnih papira kojom se obuhvaća niz država (2009.); (c) banke za međunarodne namire; te (d) udruženja u privatnom sektoru kao što je Međunarodno udruženje tržišta kapitala, Udruga za financijska tržišta u Europi i Institut za međunarodne financije.
Analysis of structural conditions 3. 
Analiza strukturnih uvjeta 3.
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2). 
Analiza strukturnih uvjeta provedena je na temelju uzorka (vidjeti tablicu 2.).
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme. 
Područja su odabrana prema evaluaciji njihove relativne važnosti za svaki program.
Table 2 — Sample overview Hungary Latvia Romania Ireland Portugal Number of analysed conditions 44 56 67 59 135 Approximate coverage (estimate by extrapolation from the sample) 73%1 38% 39% 15% 34% Thematic coverage Public financial management (e.g. fiscal responsibility, public procurement) Structural funds State-owned enterprises, privatisation, public–private partnerships x x x x x x Public service reform and/or wage bill x x x x Pension x x x x x x x x x Business environment x x Labour market (wage setting, active labour market policies, unemployment support) x x x x Financial sector (capital adequacy ratios, banking surveillance) x x x 1 73 % of conditions represent all structural conditions. 
Tablica 2. – Prikaz uzorka Mađarska Latvija Rumunjska Irska Portugal Broj analiziranih uvjeta 44 56 67 59 135 Približna količina obuhvaćenih uvjeta (procjena na temelju ekstrapolacije iz uzorka) 73 %1 38 % 39 % 15 % 34 % Područje koje pokrivaju Upravljanje javnim financijama (npr. fiskalna odgovornost, javna nabava) Strukturni fondovi Državna poduzeća, privatizacija, javno privatna partnerstva x x x x x x Reforma javnih službi i/ili rashoda za plaće u javnom sektoru x x x x Mirovine x x x x x x x x x Poslovna klima x x Tržište rada (određivanje plaća, aktivne politike tržišta rada, potpora za nezaposlenost) x x x x Financijski sektor (koeficijenti adekvatnosti kapitala, nadzor nad bankama) x x x 1 73 % uvjeta čini sve strukturne uvjete.
The remaining 27 % were only fiscal-related conditions. 
Preostalih 27 % samo su uvjeti fiskalne prirode.
Annexes 84 4. 
Prilozi 84 4.
Similar conditions in the different versions of the memoranda of understanding were grouped to avoid unnecessary repetitions. 
Slični uvjeti u različitim inačicama memoranduma o razumijevanju svrstani su u skupine kako bi se izbjegla bespotrebna ponavljanja.
The share of the grouped conditions to the number of conditions in the different memoranda of understanding was used to measure the persistence of conditions. 
Udio uvjeta svrstanih u skupine u odnosu na broj uvjeta u različitim memorandumima o razumijevanju korišten je za mjerenje postojanosti uvjeta.
The grouped conditions were classified in three categories of structural content: (i) Low structural content: this category covers conditions that would not bring about any meaningful economic changes by themselves. 
Uvjeti su svrstani u tri kategorije na temelju mjere u kojoj su bili strukturne naravi: i. uvjeti koji su u maloj mjeri strukturne naravi: ovom kategorijom obuhvaćeni su uvjeti koji sami po sebi ne bi doveli do bitnih gospodarskih promjena.
However, these conditions can serve as preparatory steps for more significant reforms. 
Međutim, oni mogu poslužiti kao pripremne mjere za veće reforme.
Examples include: (i) one-off discovery activities such as a single evaluation; (ii) preparation and publication of plans or strategies; and (iii) continuation of given activity. (ii) Medium structural content: this category covers conditions that can potentially have an immediate significant effect on the behaviour of some group of economic agents (e.g. public officials, enterprises, consumers, employees, and holders of licences). 
Primjeri obuhvaćaju: i. jednokratne istraživačke aktivnosti kao što je jednokratna evaluacija; ii. pripremu i objavu planova ili strategija; i iii. nastavak postojeće aktivnosti; ii. uvjeti koji su u srednjoj mjeri strukturne naravi: ovom se kategorijom obuhvaćaju uvjeti koji mogu imati znatan neposredan učinak na ponašanje određene skupine dionika u gospodarstvu (npr. javni službenici, poduzeća, potrošači, zaposlenici i vlasnici licencija).
However, for these effects to be long lasting, additional follow-up measures would be required. 
Međutim, kako bi ti učinci bili dugotrajni potrebno je uvesti dodatne mjere praćenja.
This category includes four types of conditions. 
Ta kategorija obuhvaća četiri vrste uvjeta.
Firstly: conditions requiring that the executive branch of the government take actions that are likely to have an immediate effect. 
Prvi su uvjeti u skladu s kojima izvršne vlasti moraju poduzeti mjere koje imaju velike izglede za postizanje neposrednog učinka.
Such conditions can even have extremely significant macroeconomic effects (for instance, if the government decides to reduce the minimum wage), but such conditions are easily reversible. 
Takvi uvjeti mogu imati i vrlo važne makroekonomske učinke (na primjer, ako vlada odluči smanjiti minimalne plaće), ali učinci takvih uvjeta mogu se lako poništiti.
Secondly: conditions that require the government to repeatedly carry out some activity (e.g. regular budgetary monitoring). 
Drugi su uvjeti u skladu s kojima vlade moraju provoditi određenu stalnu aktivnost (npr. redovito praćenje proračuna).
Thirdly: conditions requiring implementation of various administrative measures such as reorganisation within the central government, or measures leading to the implementation of existing legislation. 
Treći su uvjeti uvođenja raznih administrativnih mjera kao što je preustroj na razini središnje vlasti ili mjere koje vode do provedbe postojećih zakonskih akata.
Fourthly: all one-off actions. (iii) High structural content: this category covers conditions that would bring long-lasting changes in the economy by themselves. 
Četvrtu skupinu čine sve jednokratne mjere; iii. uvjeti koji su u velikoj mjeri strukturne naravi: ovom kategorijom obuhvaćeni su uvjeti koji sami po sebi nose dugotrajne gospodarske promjene.
Such conditions can have very broad and significant effects, but the effects can also be concentrated on a few economic actors. 
Takvi uvjeti mogu imati vrlo dalekosežne i važne učinke, no ti učinci također mogu biti ograničeni na samo nekoliko gospodarskih dionika.
Typical conditions in this category require legislative changes by the national Parliament. 
Uobičajene primjere u ovoj kategoriji čine uvjeti u skladu s kojima nacionalni parlamenti moraju uvesti promjene u zakonskim aktima.
This category also includes significant changes in the institutional landscape, such as establishment of fiscal council or reorganisation of local government, and privatisation1. 
U ovu se kategoriju ubrajaju i bitne promjene u institucionalnom ustroju, kao što je uspostava fiskalnog vijeća ili preustroj lokalne samouprave te privatizacija1.
The assessment was usually based on the available monitoring reports. 
Procjena se u pravilu temeljila na dostupnim izvješćima o praćenju.
The following types of conditions were not considered in the analysis of compliance: (i) vague conditions — i.e. conditions that did not allow for proper classification by the structural content; (ii) permanent conditions — i.e. conditions that require that certain activities be performed at each quarter; and (iii) conditions with no clear deadlines. 
Sljedeće vrste uvjeta nisu se uzimale u obzir pri analizi pridržavanja uvjeta: i. nejasni uvjeti, odnosno uvjeti koje nije bilo moguće odgovarajuće razvrstati prema mjeri u kojoj su bili strukturne naravi; ii. trajni uvjeti, odnosno uvjeti u skladu s kojima se određene aktivnosti moraju obavljati svaka tri mjese-ca; te iii. aktivnosti koje nemaju jasno zacrtane rokove.
1 Nationalisation or banking support measures are not included in this category. Annex III 
1 Nacionalizacija ili mjere potpore bankama ne ubrajaju se u ovu kategoriju. Prilog III.
Annexes 85 7. 
Prilozi 85 7.
To account for situations of unobtainable compliance status, all statistical tests were always performed at least twice: (i) on the basis of data records without those where compliance status could not be obtained; and (ii) on the basis of all data records with missing values treated as non-compliance. Cost of the debt 8. Concerning the pricing of the borrowings, the swap asset rates were used as the indicator of what markets considered as the prevailing risk-free yield of a given maturity at the time of issuance. 
Kako bi se uzele u obzir situacije u kojima nije moguće utvrditi stanje u pogledu pridržavanja uvjeta, sva su statistička ispitivanja obavljena barem dvaput: i. na temelju zabilježenih podataka ne uključujući slučajeve u kojima nije moguće utvrditi stanje u pogledu pridržavanja; i ii. na temelju svih zabilježenih podataka pri čemu se u slučaju da određena vrijednost nedostaje taj slučaj smatrao nepridržavanjem. Troškovi duga 8.
The average of bid and ask swap rates (i.e. mid-swap level) was used as the benchmark for the issue yield achieved by the EU and peer issuers2. 
Kao referentna vrijednost prinosa koji su ostvarili EU i drugi usporedivi izdavatelji korišten je prosjek tražene i ponuđene cijene ugovora o razmjeni (tj. mid-swap vrijednost)2.
The data was obtained from Bloomberg or, if not available, calculated as the difference between the issue yield and the mid-swap level on the announcement date. 
Preuzete podatke pružio je Bloomberg ili su, ako nisu bili dostupni, izračunani kao razlika između prinosa izdanja i mid-swapa na dan objave.
Reply of the 86 Commission Executive summary I The Commission welcomes this ECA performance audit of the programmes supported by balance-of-payments (BoP) and European Financial Stability Mechanism (EFSM) financial assistance. 
Sažetak I Komisija pozdravlja ovu reviziju učinkovitosti koju je Europski revizorski sud proveo u pogledu programa koji se financiraju s pomoću bilance plaćanja i Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (EFSM).