natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We concluded that the EU‐funded investments in airports had produced poor value for money. 
Zaključili smo da je ulaganjima u zračne luke koja je financirao EU ostvarena mala vrijednost za uloženi novac.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Previše zračnih luka koje su često u neposrednoj blizini primilo je sredstva za sličnu infrastrukturu koja se u mnogim slučajevima pokazala prekomjerno velikom.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Poboljšanja usluga za korisnike ili društveno-gospodarske koristi, kao što je otvaranje novih radnih mjesta, ili nisu bila izmjerena ili nisu bila dokazana.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Također smo utvrdili da sedam od tih zračnih luka nije financijski samoodrživo i da će teško nastaviti poslovanje bez dodatnih javnih sredstava.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
U većini zračnih luka obuhvaćenih revizijom naš je tim utvrdio znatna kašnjenja u vezi s izgradnjom i isporukom infrastrukture.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Gotovo u polovici zračnih luka zabilježena su prekoračenja troškova, što je značilo da su države članice trebale potrošiti gotovo 100 milijuna eura više iz svojih državnih proračuna nego što je prvotno predviđeno.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Naše aktivnosti 21 Države članice nisu dobro koordinirale financijska sredstva jer u većini zemalja nije bilo strateškog plana za dugoročni razvoj zračnih luka.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
Povrh toga, Komisija je nedovoljno nadzirala financijska sredstva te uglavnom ne zna kojim se zračnim lukama sredstva dodjeljuju i koliko sredstava primaju.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Komisija zbog takvoga stanja nije u mogućnosti imati cjelovitu predodžbu svih ulaganja EU-a u zračne luke te ima ograničene mogućnosti praćenja i osiguravanja pravilne izrade i provedbe politika.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Na temelju tih nalaza, preporučili smo Komisiji da bi počevši s programskim razdobljem od 2014. do 2020. godine trebala osigurati da države članice dodjeljuju financijska sredstva EU-a za infrastrukturu zračnih luka samo u onim zračnim lukama koje su financijski održive i kod kojih su potrebe za ulaganjima primjereno procijenjene i dokazane.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Također smo preporučili državama članicama da izrade usklađene regionalne, nacionalne i nadnacionalne planove za razvoj zračnih luka kako bi se izbjegao nastanak viška kapaciteta, kao i ponavljanje istih ulaganja te neusklađena ulaganja u infrastrukturu zračnih luka.
The Commission responded with an assurance that lessons have been learned. 
Komisija je u svojem odgovoru zajamčila da su izvučene određene pouke.
As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
Slijedom toga, relevantnim zakonskim aktima za razdoblje od 2014. do 2020. godine uvela je korjenito drukčiji pristup.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Izvješće je predstavljeno Europskom parlamentu koji je u potpunosti podržao zaključke i preporuke Suda.
The publication of the report was met with a high level of media interest. 
Mediji su pokazali veliko zanimanje za objavu ovog izvješća.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Najviše su ga popratili mediji u Španjolskoj, ali dospjelo je i u naslove najvećih međunarodnih novina, televizijske reportaže i društvene mreže.
From left to right: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ECA Member responsible for the report), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must. 
Slijeva nadesno: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (član Suda zadužen za ovo izvješće), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.
Our activities 22 Sustainable growth: natural resources The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
Naše aktivnosti 22 Održivi rast: prirodni resursi EU ima sveobuhvatnu odgovornost za poljoprivrednu politiku te politike ruralnog razvoja, ribarstva i zaštite okoliša.
Planned expenditure for 2014–20 — at current prices — is €420 billion, representing 39 % of the total EU budget. 
Planirani rashodi EU-a za razdoblje od 2014. do 2020. godine (po tekućim cijenama) iznose 420 milijardi eura ili 39 % ukupnog proračuna EU-a.
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the common agricultural policy (CAP). 
Tri četvrtine potrošnje odnose se na izravna plaćanja poljoprivrednicima i potpore za poljoprivredna tržišta iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), tj. na „prvi stup” zajedničke poljoprivredne politike (ZPP).
A further fifth of spending goes to EU support for rural development, which is financed from the Europe‐ an Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
Petina sredstava troši se na potpore EU-a za ruralni razvoj koje se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), tj. na „drugi stup” zajedničke poljoprivredne politike.
Agriculture and rural devel‐ opment are under shared management by the Commission and Member States. 
Poljoprivreda i ruralni razvoj pod podijeljenim su upravljanjem Komisije i država članica.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (4/2014) — assessed whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP. 
Tijekom 2014. godine Sud je o ovom području izradio sljedeća tematska izvješća: • Uključivanje ciljeva vodne politike EU‐a u za‐ jedničku poljoprivrednu politiku tek je djelo‐ mično uspješno (4/2014) – procjenjivalo se jesu li ciljevi vodne politike EU-a uspješno uključeni u zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP).
The audit found that the EU has been only par‐ tially successful in integrating water policy goals into the CAP. 
Revizijom je utvrđeno da je EU bio tek djelomično uspješan u pogledu uključivanja ciljeva vodne politike u ZPP.
There are weaknesses in the two integration instruments (cross‐compliance and rural development) and delays and weaknesses in the implementation of the water framework directive. 
Utvrđeni su nedostatci u dvama instrumentima za uključivanje tih ciljeva u ZPP (uvjet višestruke sukladnosti i fond za ruralni razvoj), kao i kašnjenja i nedostatci u vezi s provedbom Okvirne direktive o vodama.
The CAP instruments have to date had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality. 
Instrumenti ZPP-a dosad su imali pozitivan učinak u pogledu potpore ciljevima politike koji se odnose na poboljšanje kvalitete i količine voda.
However, these instruments are limited relative to the policy ambitions set for the CAP. 
Međutim, u pogledu onoga što se želi postići ZPP-om ti su instrumenti ograničeni.
For example, neither of these two instruments allows for the full implementation of the ‘polluter pays’ princi‐ ple when spending CAP funds. 
Primjerice, nijednim od tih dvaju instrumenata nije predviđeno da se prilikom potrošnje sredstava ZPP-a u potpunosti primjenjuje načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice.
Furthermore there is insufficient knowledge, at the level of the EU institutions and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activi‐ ties and how those pressures are evolving. 
Osim toga, na razini institucija EU-a i država članica ne zna se dovoljno o opterećenjima za vode koje uzrokuju poljoprivredne djelatnosti, kao ni o tome kako se ta opterećenja postupno mijenjaju.
Protecting the quality of Europe’s water resources is a priority for the EU. 
Zaštita kvalitete vodnih resursa Europe jedan je od prioriteta EU‐a.
Agriculture, as one of the main users and polluters of water, has a major role to play in sustainable management of this resource. 
Poljoprivreda kao jedan od najvećih potrošača i onečišćivača vode treba odigrati važnu ulogu u održivom upravljanju tim resursima.
The CAP represents just under 40 % of the EU budget (over €50 billion for 2014), and through it the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
Udio ZPP‐a u proračunu EU‐a iznosi gotovo 40 % (preko 50 milijardi eura u 2014. godini) i EU putem te politi‐ ke nastoji utjecati na poljoprivredne djelatnosti koje imaju učinak na vode.
Our activities 23 • Has the Commission effectively managed the integration of coupled support into the Single Payment Scheme? 
Naše aktivnosti 23 • Je li Komisija djelotvorno upravljala uključiva‐ njem proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja?
(8/2014) — assessed how well the Commission managed the integration of EU support coupled to specific quantities of agri‐ cultural production (e.g. land cultivated or num‐ ber of animals) into the Single Payment Scheme (SPS) after the 2008 health check of the CAP. 
(8/2014) – procjenjivalo se koliko je dobro Komisija upravljala uključivanjem potpore EU-a povezane s određenim količinskim pokazateljima u poljoprivrednoj proizvodnji (poput obrađivanog zemljišta ili broja životinja) u program jedinstvenih plaćanja nakon „sistematskog pregleda” ZPP-a iz 2008. godine.
The audit found that the Commission, in the period 2010–12, did not adequately supervise Member States for the calculation of farmers’ pay‐ ment entitlements to EU farm support under the SPS. 
Revizijom je utvrđeno da Komisija u razdoblju od 2010. do 2012. godine nije prikladno nadzirala države članice u pogledu izračuna prava poljoprivrednika na plaćanje potpore EU-a poljoprivrednicima u okviru programa jedinstvenih plaćanja.
Although Member States had, for their most part, correctly used the reference data of farmers, there were significant weaknesses in the correct application of the calculation rules and princi‐ ples. 
Iako su se države članice većim dijelom točno koristile referentnim podatcima o poljoprivrednicima, postojali su znatni nedostatci u točnoj primjeni pravila i načela izračuna.
The Commission did not use its mandate to ensure that the criteria applied for the distribu‐ tion of the available support were always consist‐ ent with EU principles, whether they followed the principles of sound financial management or potentially affected market conditions. 
Komisija nije iskoristila svoje ovlasti kako bi osigurala da su kriteriji primjenjivani za raspodjelu raspoloživih sredstava uvijek bili u skladu s načelima EU-a te procijenila jesu li ti kriteriji sukladni s načelima dobrog financijskog upravljanja i jesu li možda utjecali na tržišne uvjete.
The framework set up by the Commission did not suf‐ ficiently clarify which checks Member States have to carry out, while Member State control systems varied in quality. 
U okviru koji je uspostavila Komisija također nisu bile dovoljno jasno naznačene provjere koje države članice moraju provesti, a njihovi kontrolni sustavi razlikovali su se po kvaliteti.
The main objective of the SPS was to shift policy ori‐ entation from market support to decoupled income support to farmers, thus giving farmers the freedom to produce according to market demands and give them a more stable income. 
Glavni je cilj programa jedinstvenih plaćanja bio preusmjeriti politiku s tržišnih potpora na proizvod‐ no nevezanu potporu dohotku poljoprivrednika, čime bi se poljoprivrednicima omogućila sloboda u pogledu proizvodnje u skladu s tržišnom po‐ tražnjom i osigurao stabilniji dohodak.
The SPS has so far been introduced in 18 Member States and accounts for 54 % of the entire EU budget for agriculture and rural development. • Is the EU investment and promotion support to the wine sector well managed and are its results on the competitiveness of EU wines demonstrated? 
Program jedinstvenih plaćanja dosad je uveden u 18 država članica i njegov udio u ukupnom proračunu EU‐a za poljoprivredu i ruralni razvoj iznosi 54 %. • Je li se dobro upravljalo ulaganjem i potpo‐ rom za promicanje sektora vina i jesu li vidljivi rezultati u vezi s poticanjem konkurentnosti vina EU‐a?
(9/2014) — assessed whether the investment and promotion measures were appropriately designed and examined the avail‐ able monitoring and evaluation data to assess whether the Commission and the Member States achieved the expected results efficiently. 
(9/2014) – procjenjivalo se jesu li mjere ulaganja i promidžbe bile prikladno osmišljene te su se ispitivali raspoloživi podatci o praćenju i evaluaciji kako bi se procijenilo jesu li Komisija i države članice učinkovito ostvarile očekivane rezultate.
The audit found that the management of invest‐ ment and promotion support to the wine sec‐ tor was affected by design and implementation weaknesses and the impact on the competitive‐ ness of EU wines was not always demonstrable. 
Revizijom je utvrđeno da su na upravljanje ulaganjem i potporom za promidžbu sektora vina utjecali nedostaci u izradi i provedbi, kao i da se učinak na konkurentnost vina EU-a nije uvijek mogao dokazati.
The specific investment measure for the wine sector is not justified, because support already exists under the EU rural development policy. 
Posebna mjera za ulaganja u sektor vina nije opravdana jer potpora za to već postoji u okviru politike EU-a za ruralni razvoj.
The EU grants for the promotion of wines were often used for consolidating existing markets, rather than winning new markets or recovering old markets. 
Bespovratna sredstva EU-a za promidžbu vina često su se upotrebljavala za konsolidaciju postojećih tržišta, a ne za osvajanje novih tržišta ili oporavak starih tržišta.
The effects of the investment measure cannot be separated easily from rural develop‐ ment investments. 
Učinci mjere ulaganja ne mogu se lako razdvojiti od ulaganja ruralnog razvoja.
The EU is the world’s biggest wine producer. 
EU je najveći proizvođač vina na svijetu.
EU support is intended to enhance competitiveness and better balance between supply and demand. 
Cilj je pot‐ pore EU‐a povećati konkurentnost i osigurati bolju ravnotežu između ponude i potražnje.
Member States spent €522 million in EU funds under the promotion measure and €518 million under the investment measure between 2009 and 2013. 
U razdoblju od 2009. do 2013. godine države članice potrošile su 522 milijuna eura sredstava EU‐a u okviru mjere pro‐ midžbe i 518 milijuna eura u okviru mjere ulaganja.
For 2014–18, there has been a large increase in funds allocated to the Member States for this measure. 
Za razdoblje od 2014. do 2018. godine iznos sredstva dodijeljenih državama članicama za tu mjeru znat‐ no je povećan.
Our activities 24 • The effectiveness of European Fisheries Fund (EFF) support for aquaculture (10/2014) — assessed whether measures to support aquacul‐ ture were well designed and implemented at EU and Member State levels, and whether the EFF delivered value for money and supported the sustainable development of aquaculture. 
Naše aktivnosti 24 • Djelotvornost potpore iz Europskog fonda za ribarstvo (EFR) za akvakulturu (10/2014) – procjenjivalo se jesu li mjere potpore akvakulturi dobro osmišljene i provedene na razini EU-a i država članica te je li EFR ostvario vrijednost za uloženi novac i pružio potporu održivom razvoju akvakulture.
The audit found that measures to support aqua‐ culture up to 2013 were not well designed and implemented at EU and Member State levels, and that the EFF failed to deliver value for money and effective support for the sustainable develop‐ ment of aquaculture. 
Revizijom je utvrđeno da mjere potpore akvakulturi za razdoblje do 2013. godine nisu bile dobro osmišljene i provedene na razini EU-a i država članica te da EFR nije ostvario vrijednost za uloženi novac i pružio djelotvornu potporu održivom razvoju akvakulture.
There was an inadequate framework to translate the EU’s objectives for the sustainable development of aquaculture into reality and the results were insufficient. 
Postojao je neodgovarajući okvir za provođenje ciljeva EU-a povezanih s održivim razvojem akvakulture u djelo, a ostvareni rezultati bili su nedostatni.
Measures in Member States to support the sustainable de‐ velopment of aquaculture were not well designed and implemented. 
Mjere potpore održivom razvoju akvakulture na razini država članica nisu bile dobro osmišljene i provedene.
Member States’ national strategic plans and operational programmes were insufficiently clear and they lacked a coherent strategy for the sector. 
Nacionalni strateški planovi i operativni programi država članica nisu bili dovoljno jasni i nedostajala im je usklađena strategija za ovaj sektor.
The targeting of EFF fund‐ ing on aquaculture projects was often poor and the audit found that these projects usually failed to achieve the planned results or give good value for money. 
Usmjeravanje sredstava iz EFR-a na projekte u vezi s akvakulturom često je bilo loše, a revizijom je utvrđeno da se tim projektima obično nisu ostvarivali planirani rezultati ni odgovarajuća vrijednost za uloženi novac.
Each year the EU produces about 1.3 million tonnes of fish from aquaculture, with a turnover of €4 bil‐ lion. 
Svake godine EU proizvede oko 1,3 milijuna tona ribe iz akvakulture uz prihode od 4 milijarde eura.
One of the aims of the CFP in the period up to 2013 was to encourage the sustainable development of aquaculture. 
Jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike u razdoblju do 2013. godine bilo je poticanje održi‐ vog razvoja akvakulture.
By May 2013, the EFF had provided over €400 million to fund measures for productive investments, environmental and health measures in aquaculture. • Achieving economy: keeping the costs of EU‐financed rural development project grants under control (22/2014) — examined whether the approaches followed by the Commission and Member States were the most effective for keep‐ ing the costs of rural development grants under control. 
Do svibnja 2013. godine iz EFR‐a je osigurano više od 400 milijuna eura za financiranje mjera za proizvodna ulaganja te mjera za zaštitu okoliša i zdravlja u području akvakulture. • Postizanje ekonomičnosti: kontrola troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za projekte ruralnog razvoja koje financira EU (22/2014) – ispitivalo se jesu li pristupi koje su primijenile Komisija i država članice bili najdjelotvorniji za kontrolu troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za ruralni razvoj.
The audit revealed that EU Member States could make significant savings in rural development project grants while ensuring better value for money. 
Revizijom je utvrđeno da bi države članice EU-a mogle ostvariti znatne uštede u dodjeli bespovratnih sredstava za projekte ruralnog razvoja i istodobno ostvariti veću vrijednost za uloženi novac.
The auditors identified workable, cost‐ effective approaches for Member States to control the costs of rural development grants that could be more widely applied. 
Revizori su utvrdili da postoje praktični i isplativi pristupi s pomoću kojih države članice mogu kontrolirati troškove u vezi s bespovratnim sredstvima za ruralni razvoj te da bi njihova primjena trebala biti rasprostranjenija.
Member States’ control systems were geared towards check‐ ing the prices of the items or works in the grant applications, without paying equal attention to whether the items themselves were appropriate. 
Kontrolni sustavi država članica bili su usmjereni na provjeru cijena stavki ili radova u zahtjevima za bespovratna sredstva i nisu posvećivali jednaku pozornost utvrđivanju prikladnosti tih stavki.
Some types of price checks were time consuming or gave little assurance that the costs approved were reasonable. 
Pojedine vrste provjera cijena bile su dugotrajne i nisu dovoljno jamčile da su odobreni troškovi opravdani.
At the start of the programming period the Commission did not offer enough guidance or spread good practice. 
Na početku programskog razdoblja Komisija nije ponudila dovoljno smjernica niti je podijelila dobre primjere iz prakse.
Around half of the €100 billion EU rural develop‐ ment expenditure programmed for 2007–13 was awarded in the form of grants towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, rural businesses, associations and local authorities. 
Otprilike polovica iznosa od 100 milijardi eura planiranih rashoda EU‐a za ruralni razvoj tijekom razdoblja od 2007. do 2013. godine dodijeljena je u obliku bespovratnih sredstava za troškove ula‐ ganja i druge projekte koje su pokrenuli poljopri‐ vrednici, poduzeća u ruralnim područjima, udruge i lokalna tijela.
Our activities 25 • Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being ad‐ dressed? 
Naše aktivnosti 25 • Pogreške u rashodima za ruralni razvoj: što ih uzrokuje i kako ih se nastoji otkloniti?
(23/2014) — examined the compliance of rural development implementation with the applicable laws and regulations and identified the main causes of the high error rate for rural development. 
(23/2014) – ispitivala se usklađenost provedbe programa ruralnog razvoja sa zakonima i propisima koji se primjenjuju i utvrđivali su se glavni uzroci visoke stope pogreške u području ruralnog razvoja.
The audit found that most of the errors in rural development policy are due to breaches of conditions set by Member States. 
Revizijom je utvrđeno da je većina pogrešaka u politici ruralnog razvoja uzrokovana nepridržavanjem uvjeta koje su postavile države članice.
Their control authorities could and should have detected and corrected most of the errors affecting investment measures in rural development. 
Njihova tijela zadužena za kontrolu mogla su i trebala otkriti i ispraviti većinu pogrešaka u investicijskim mjerama u području ruralnog razvoja.
Their control systems are deficient because checks are not exhaustive and are based on insufficient informa‐ tion. 
U njihovim kontrolnim sustavima postoje nedostatci jer provjere nisu iscrpne i ne temelje se na dostatnim informacijama.
The average error rate for rural development spending in the last 3 years was 8.2 %. 
Prosječna stopa pogreške za rashode u području ruralnog razvoja tijekom posljednje tri godine iznosila je 8,2 %.
Invest‐ ment measures accounted for two thirds of the error rate, and area‐related aid accounted for the other third. 
Dvije trećine navedene stope pogreške odnosile su se na investicijske mjere, dok se preostala trećina odnosila na potporu po površini.