natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court’s Statement of Assurance (SoA) estimated the level of error for the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) at 2.9 % (2.2 % without cross‐compliance errors) in 2014. 
Izjavom o jamstvu koju je objavio Sud procijenjeno je da stopa pogreške za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) 2014. godine iznosi 2,9 % (2,2 % bez pogrešaka vezi s uvjetom višestruke sukladnosti).
Close to half of the errors were area‐related. 
Gotovo polovica tih pogrešaka odnosila se na površinu.
The system also increasingly plays a role in checking compliance with various environmental obligations. 
Sustav ima sve veću ulogu i u provjeri usklađenosti s različitim obvezama u pogledu zaštite okoliša.
In the 28 Member States, there are currently 44 national or regional LPISs in operation, containing over 135 million reference parcels. 
U 28 država članica trenutačno su u uporabi 44 nacionalna ili regionalna LPIS-a, koji sadržavaju više od 135 milijuna referentnih parcela.
II We examined whether the LPISs were well managed by Member States and adequately monitored by the Commis‐ sion. 
II Ispitali smo jesu li države članice dobro upravljale LPIS-ima te je li Komisija prikladno pratila upravljanje LPIS-ima.
Audit visits were made to the Commission and five Member States (covering six LPISs). 
Revizijskim posjetima obuhvatili smo Komisiju i pet država članica (uključujući šest LPIS-a).
We also sent a survey to all the Member States. 
Poslali smo i upitnik svim državama članicama.
III We concluded that the LPIS is a useful tool for determining the eligibility of agricultural land but its management could be further improved. 
III Zaključili smo da je LPIS koristan alat za utvrđivanje prihvatljivosti poljoprivrednog zemljišta, no upravljanje tim sustavom moglo bi se još poboljšati.
Over recent years our SoA results showed that action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings in the Member States affected. 
Rezultati naše izjave o jamstvu tijekom posljednjih godina pokazali su da su se nedostatci LPIS-a u predmetnim državama članicama rješavali s pomoću akcijskih planova i financijskih ispravaka.
Some room for improvement remains, in particular: ‐ We identified some weaknesses in LPIS processes affecting the Member States’ ability to reliably check the eligibility of land. 
Međutim, i dalje ima prostora za poboljšanja, ponajprije zbog sljedećih razloga: – Utvrdili smo određene nedostatke u procesima u vezi s LPIS-om koji utječu na sposobnost država članica da na pouzdan način provjeravaju prihvatljivost zemljišta.
While LPIS ortho‐imagery was mostly up‐to‐date, photo‐interpretation was not always reliable or conclusive. 
Iako su ortofotografije u okviru LPIS-a većinom bile ažurne, tumačenje fotografija nije uvijek bilo pouzdano ni uvjerljivo.
In some of the LPISs additional information concerning ownership and lease rights was included in order to ensure that each parcel had been declared by the right farmer. 
U neke su LPIS-e bile uvrštene dodatne informacije o pravima na vlasništvo i zakup kako bi se zajamčilo da je svaku parcelu prijavio odgovarajući poljoprivrednik.
In addition, Member States did not analyse the cost‐effectiveness of their LPISs in order to better design the related checks. ‐ We found that Member States had made progress in upgrading their LPISs to meet the 2014‐2020 CAP require‐ ments. 
Osim toga, države članice nisu analizirale isplativost svojih LPIS-a u pogledu boljeg osmišljavanja povezanih provjera. – Utvrdili smo da su države članice postigle napredak u nadograđivanju svojih LPIS-a kako bi se zadovoljili zahtjevi ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020.
However, LPISs had not yet been completely adapted for greening. 
Međutim, LPIS-i još nisu potpuno prilagođeni potrebama ekologizacije.
Some efforts by the Commission to simplify the CAP had had mixed results. ‐ Through improved LPIS‐related guidance, regular audits and follow‐up of Member States’ action plans and fi‐ nancial corrections, the Commission’s performance of its monitoring role has improved. 
Određeni napori koje je Komisija uložila u pojednostavnjenje ZPP-a urodili su neujednačenim rezultatima. – Uspješnost Komisije u obavljanju zadataka praćenja povećala se zahvaljujući poboljšanim smjernicama u vezi s LPIS-om, redovitim revizijama i praćenju akcijskih planova i financijskih ispravaka koje provode države članice.
However, the reliability of the yearly quality assessment (QA) exercise on the effectiveness of the LPISs in the Member States was under‐ mined by weaknesses in the applied methodology and insufficient checks and follow‐up by the Commission. 
Međutim, pouzdanost postupka godišnje procjene kvalitete u pogledu djelotvornosti LPIS-a u državama članicama bila je narušena nedostatcima u primijenjenoj metodologiji i činjenicom da je Komisija na nedostatan način provjeravala i pratila poduzete mjere.
Executive summary 09 IV Following our audit observations, we recommend that: (a) Based on a quantified cost‐benefit analysis and an assessment of risks, the Member States should strengthen their efforts to increase data reliability (by enhancing the update process, clarifying the use of the pro‐rata op‐ tion and checking whether land is at the farmer’s disposal). (b) With the support of the Commission, the Member States should develop and set up a framework for assessing the cost of running and updating their LPISs to measure the performance of their LPISs and the cost‐effective‐ ness of system improvements. (c) The Member States should ensure that, using their LPISs, they reliably identify and register, and then effectively monitor, ecological focus areas, permanent grassland and new categories of land. (d) The Commission should re‐examine the current LPIS legal framework in order to simplify and streamline some of the rules for the next CAP period. (e) The Commission should carry out a cost‐benefit analysis in order to determine whether the representative‐ ness of QA samples could be improved so that a better coverage of the population of parcels in the LPIS can be achieved. (f) The Commission should improve its monitoring of QA results by analysing any inconsistencies in QA reporting, following them up, providing feedback to the Member States and ensuring that remedial action plans are pre‐ pared and executed when needed. 
Sažetak 09 IV Na temelju revizijskih opažanja preporučujemo sljedeće: (a) Države članice trebale bi, na temelju kvantificirane analize troškova i koristi te procjene rizika, uložiti više napora kako bi se povećala pouzdanost podataka (poboljšanjem procesa ažuriranja, pojašnjenjem primjene sustava proporcionalnosti i provjerom činjenice raspolaže li poljoprivrednik predmetnim zemljištem). (b) Države članice trebale bi uz potporu Komisije osmisliti i uspostaviti okvir za procjenu troškova vođenja i ažuriranja LPIS-a kako bi se mjerile uspješnost LPIS-a i isplativost poboljšanja sustava. (c) Države članice trebale bi zajamčiti da uporabom LPIS-a mogu na pouzdan način utvrditi i evidentirati ekološki značajne površine, trajne travnjake i nove kategorije zemljišta te da ih potom mogu djelotvorno pratiti. (d) Komisija bi trebala preispitati trenutačni pravni okvir LPIS-a kako bi se za sljedeće razdoblje ZPP-a određena pravila pojednostavnila i racionalizirala. (e) Komisija bi trebala obaviti analizu troškova i koristi kako bi se utvrdilo može li se poboljšati reprezentativnost uzoraka za procjenu kvalitete radi postizanja bolje pokrivenosti skupine parcela u LPIS-u. (f) Komisija bi trebala poboljšati svoje praćenje rezultata procjene kvalitete analizom nedosljednosti u izvješćima o procjeni kvalitete, praćenjem poduzetih mjera, davanjem povratnih informacija državama članicama i jamčenjem da se izrađuju i po potrebi izvršavaju planovi korektivnih mjera.
Introduction 10 Background 01 The Common Agricultural Policy (CAP) finances, via the European Agricultural Guarantee Fund (‘EAGF’), direct payments to farmers and measures to respond to market instabilities or environmental challenges (‘Pillar 1’). 
Uvod 10 Osnovne informacije 01 U okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) financiraju se, s pomoću Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), izravna plaćanja poljoprivrednicima i mjere za pružanje odgovora na nestabilnosti na tržištu i probleme u vezi sa zaštitom okoliša („1. stup“).
The CAP also co‐fi‐ nances rural development programmes within the EU Member States (‘Pillar 2’) via the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
U okviru ZPP-a, s pomoću Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), sufinanciraju se i programi ruralnog razvoja unutar država članica EU-a („2. stup“).
The reformed CAP for the 2014‐2020 period strives to achieve better targeted, more equitable and more environmentally friendly – ‘greener’ – direct aid payments. 
Reformiranim ZPP-om za razdoblje 2014. – 2020. nastoji se postići plaćanje izravnih potpora koje je bolje usmjereno, ravnomjernije i ekološki prihvatljivije („zelenije“).
02 To ensure that payments are regular, the CAP relies on the Integrated Admin‐ istration and Control System (IACS), a set of comprehensive administrative and on‐the‐spot checks on subsidy applications, which is managed by the Member States. 
02 Kako bi se zajamčila pravilnost plaćanja, ZPP se temelji na integriranom administrativnom i kontrolnom sustavu (IAKS), tj. nizu sveobuhvatnih administrativnih i terenskih provjera zahtjeva za subvencije, kojim upravljaju države članice.
The Land Parcel Identification System (LPIS) is a key component of the IACS. 
Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) ključna je sastavnica IAKS-a.
It is an IT system based on ortho‐imagery (aerial or satellite photographs) which records all agricultural parcels in the Member States. 
Riječ je o sustavu IT-a koji se temelji na ortofotografijama (fotografijama snimljenima iz zraka ili satelitskim fotografijama) i koji služi za evidentiranje svih poljoprivrednih parcela u državama članicama.
It serves two main purposes: to clearly locate all eligible agricultural land contained within reference parcels and to calculate their maximum eligible area (MEA). 
Sustav ima sljedeće dvije glavne namjene: precizno lociranje sveg prihvatljivog poljoprivrednog zemljišta unutar referentnih parcela i izračun njihove najveće prihvatljive površine.
The LPIS is used for cross‐checking during the administrative control procedures and as a basis for on‐the‐spot checks by the paying agency4. 
Agencija za plaćanja upotrebljava LPIS za unakrsne provjere tijekom postupaka administrativne kontrole i kao osnovu za terenske provjere4.
03 The LPISs were originally devised for checks relating to area‐based aid, which currently5 represents payments of up to 40 billion euro for CAP Pillar 16 and of around 5.5 billion euro for CAP Pillar 27. 
03 LPIS-i su prvotno bili namijenjeni za provjere u vezi s potporama po površini, za koje su trenutačno5 izdvojena plaćanja u visini do 40 milijardi eura za 1. stup ZPP-a6 te približno 5,5 milijardi eura za 2. stup ZPP-a7.
Some Member States have also used their LPISs to check whether farmers have respected some of the environmental rules under cross‐compliance or area‐related rural development schemes, such as agri‐environment and less‐favoured area support. 
Neke države članice koristile su se LPIS-om kako bi provjerile poštuju li poljoprivrednici određena pravila u vezi sa zaštitom okoliša u okviru višestruke sukladnosti ili programa ruralnog razvoja temeljenih na površini, primjerice potpore u vezi s poljoprivrednim i ekološkim uvjetima te potpore za slabije razvijena područja.
During the 2014‐2020 CAP, part of the direct aid to farmers is to be paid for agricultural practices beneficial for the climate and the environment. 
Tijekom razdoblja ZPP-a 2014. – 2020. dio izravnih potpora poljoprivrednicima treba se isplaćivati za poljoprivredne prakse koje su korisne za klimu i okoliš.
Some of these new greening obligations (see paragraph 35 in Part II) are to be monitored using the LPIS. 
Neke od tih obveza u vezi s ekologizacijom (vidi 35. odlomak u dijelu II.) potrebno je pratiti s pomoću LPIS-a.
4 For the 2007‐2013 CAP period, the core LPIS legislation is Article 17 of Council Regulation (EC) No 73/2009 of 19 January 2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, amending Regulations (EC) No 1290/2005, (EC) No 247/2006, (EC) No 378/2007 and repealing Regulation (EC) No 1782/2003 (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br.
16) and Article 6 of Commission Regulation (EC) No 1122/2009 of 30 November 2009 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 73/2009 as regards cross‐compliance, modulation and the integrated administration and control system, under the direct support schemes for farmers provided for that Regulation, as well as for the implementation of Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards cross‐compliance under the support scheme provided for the wine sector; for the 2014‐2020 period, it is Article 70 of Regulation (EU) No 1306/2013 and Articles 5 and 6 of Regulation (EU) No 640/2014. 
1122/2009 od 30. studenoga 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 u pogledu višestruke sukladnosti, modulacije i integriranog administrativnog i kontrolnog sustava, u okviru programa izravne potpore za poljoprivrednike predviđenih u navedenoj Uredbi, kao i za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br.
5 According to the figures taken from the general EU budget for 2015. 
5 Prema podatcima iz općeg proračuna EU-a za 2015.
6 Payment appropriations cover largely budget lines 05 03 01 01, single payment scheme, 28 342 million euro; 05 03 01 02, single area payment scheme, 7 806 million euro and integral partsof05030103to 05 03 03, Other direct aids, totalling 4 328 million euro overall (redistributive payment, specific programme for outermost regions, area aid for cotton and partially specific support (Article 68)). 
6 Odobrena sredstva za plaćanja odnose se većinom na proračunske linije 05 03 01 01, program jedinstvenih plaćanja, 28 342 milijuna eura; 05 03 01 02, program jedinstvenih plaćanja po površini, 7 806 milijuna eura i integralne dijelove linija 05030103do050303,druge izravne potpore, u ukupnom iznosu od 4 328 milijuna eura (preraspodjela plaćanja, poseban program za najudaljenije regije, potpora po površini za pamuk i djelomično posebna potpora (članak 68.)).
7 The area‐related rural development schemes within budget line 05 04 Rural development account for roughly half of the payment appropriations of 11 162 million euro. 
7 Na programe ruralnog razvoja temeljene na površini u okviru proračunske linije 05 04 Ruralni razvoj odnosi se približno polovica odobrenih sredstava za plaćanja u visini od 11 162 milijuna eura.
Introduction 11 LPIS specifications 04 The LPIS operates on the basis of reference parcels. 
Uvod 11 Specifikacije LPIS-a 04 Djelovanje LPIS-a temelji se na referentnim parcelama.
A reference parcel is a uniquely identified and geographically delimited agricultural area8. 
Referentnu parcelu čini geografski određena poljoprivredna površina s jedinstvenom identifikacijskom oznakom8.
Farmers are expected to carefully examine each map and to identify and exclude from their applications all unfarmed land, and ineligible features on parcels, such as build‐ ings, farmyards, scrub, roadways, forests, lakes, etc. 
Od poljoprivrednika se očekuje da pažljivo ispitaju svaku kartu i utvrde sve poljoprivredne površine koje se ne obrađuju, kao i neprihvatljiva obilježja na parcelama, npr. zgrade, dvorišta gospodarstava, grmlje, ceste, šume, jezera itd. te da ih isključe iz svojih zahtjeva.
05 The LPIS’s technical specifications vary from one Member State to another as vari‐ ous types of reference parcel exist (see Table 1). 
05 Tehničke specifikacije LPIS-a razlikuju se od jedne države članice do druge jer postoje različite vrste referentnih parcela (vidi tablicu 1.).
A brief description of the main types is given below. 
U nastavku slijedi kratak opis glavnih vrsta.
Characteristics of the reference parcel types Source: European Court of Auditors and European Commission (JRC). 8 See Articles 2(25) and 5(1) of Regulation (EU) No 640/2014 as well as Article 4(1)(e) of Regulation (EU) No 1307/2013. Agricultural parcel Cadastral parcel Farmer's block Physical / Topographical block Main features Main data source - Single crop group - Single farmer Farmer’s application - One or more farmers - Based on ownership - One or more crop groups Cadastre, land register - Single farmer - One or more crop groups - No natural boundaries Farmer’s application - One or more farmers - Area bordered by certain features (ditches, hedges, walls, etc.) - One or more crop groups Administrative classification Table 1 
Uredbe (EU) br. 1307/2013. Poljoprivredna parcela Katastarska čestica Poljoprivredni blok Fizički/topografski blok Glavna obilježja Glavni izvor podataka – jedna skupina usjeva – jedan poljoprivrednik zahtjev poljoprivrednika – jedan poljoprivrednik ili više njih – na temelju vlasništva – jedna skupina usjeva ili više njih katastar, zemljišna knjiga – jedan poljoprivrednik – jedna skupina usjeva ili više njih – bez prirodnih granica zahtjev poljoprivrednika – jedan poljoprivrednik ili više njih – površina ograničena određenim obilježjima (kanali, živice, zidovi itd.) – jedna skupina usjeva ili više njih administrativno razvrstavanje Izvor: Europski revizorski sud i Europska komisija (ZIC).
Introduction 12 06 Belgium, Germany, and the United Kingdom have an LPIS for each region. 
Uvod 12 06 Belgija, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina imaju LPIS za svaku regiju.
All other EU Member States have one each covering the whole country. 
Sve ostale države članice EU-a imaju po jedan LPIS koji pokriva cijelu zemlju.
There are currently 44 LPISs in total, containing over 135 million reference parcels (see Figure 1). 
Trenutačno postoje ukupno 44 LPIS-a, koji sadržavaju više od 135 milijuna referentnih parcela (vidi sliku 1.).
07 The LPISs are managed by the Member States, which are responsible for the quality of the data entered in their systems. 
07 LPIS-ima upravljaju države članice i one su odgovorne za kvalitetu podataka unesenih u sustav.
The Commission plays a monitoring role. 
Komisija ima zadaću praćenja.
It provides guidance and support to the Member States, audits the effective‐ ness of their LPISs, may apply financial corrections if there are failures in the LPIS checks and follows‐up on action plans. 
Ona pruža smjernice i potporu državama članicama, obavlja reviziju djelotvornosti LPIS-a, može primjenjivati financijske ispravke ako se pokažu nedostatci pri provjeri LPIS-a te prati mjere poduzete na temelju akcijskih planova.
The Commission has also established the LPIS quality assessment (LPIS QA), which requires Member States to annually test the quality of their LPISs. 
Komisija također uspostavlja postupak za procjenu kvalitete LPIS-a, kojim se od država članica traži da provode godišnje ispitivanje kvalitete LPIS-a.
LPISs by type across the EU Figure 1 Source: European Court of Auditors based on the 2014 and 2015 LPIS Quality Assessment Reports. 
LPIS-i u EU-u prema vrsti Slika 1. Izvor: Europski revizorski sud na temelju izvješća o procjeni kvalitete LPIS-a za 2014. i 2015. godinu.
Agricultural parcel Cadastral parcel Farmer’s block Physical / Topographical block 
Poljoprivredna parcela Katastarska čestica Poljoprivredni blok Fizički/topografski blok
Audit scope, objectives and 13 approach 08 The purpose of this audit was to determine whether the Land Parcel Identifica‐ tion System implemented under the Common Agricultural Policy was fit for purpose. 
Opseg i ciljevi revizije 13 te revizijski pristup 08 Cilj je ove revizije bio odrediti je li sustav za identifikaciju zemljišnih parcela koji se primjenjuje u okviru zajedničke poljoprivredne politike prilagođen svojoj svrsi.
09 We sought to answer the overall audit question: Is the Land Parcel Identification System (LPIS) well managed? 
09 Revizijom smo nastojali odgovoriti na sljedeće pitanje: Upravlja li se sustavom za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS) na dobar način?
10 In order to answer this question, we checked whether the LPIS allowed Member States to reliably check the measurement and eligibility of land claimed by the farmers (Part I), and whether the systems were being adapted to meet the re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP, in particular those concerning greening obliga‐ tions and the need to simplify the implementation of the policy (Part II). 
10 Kako bismo odgovorili na to pitanje, provjerili smo je li se LPIS-om državama članicama omogućilo da pouzdano provjere mjerenje i prihvatljivost zemljišta koje su poljoprivrednici prijavili u svojim zahtjevima (Dio I.) te jesu li sustavi bili prilagođeni kako bi zadovoljili zahtjeve ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020., ponajprije zahtjeve u vezi s obvezama ekologizacije te potrebu pojednostavnjenja provedbe politike (Dio II.).
Finally, we examined whether the Commission was adequately fulfilling its monitoring role (Part III). 
Na kraju, ispitali smo je li Komisija na prikladan način obavljala svoju zadaću praćenja (Dio III.).
11 We carried out the audit between July 2015 and April 2016. 
11 Reviziju smo proveli od srpnja 2015. do travnja 2016. godine.
It included visits to the European Commission and to five Member States (Austria, Germany (Saarland and North Rhine‐Westphalia), Ireland, Poland and the United Kingdom (Scot‐ land)). 
Posjetili smo Europsku komisiju i pet država članica (Austriju, Njemačku (Saarland i Sjevernu Rajnu – Vestfaliju), Irsku, Poljsku i Ujedinjenu Kraljevinu (Škotsku)).
These Member States were selected on the basis of the amounts paid out there, their reference parcel system and on recent audit coverage by both us and the Commission. 
Te su države odabrane na temelju iznosa isplaćenih u predmetnim državama, njihovih sustava referentnih parcela i revizija koje su nedavno obavili Sud i Komisija.
In each Member State, we carried out interviews, analysed procedures and data, and tested a sample of parcels to check the reliability of the data stored in the system. 
U svakoj državi članici obavili smo razgovore, analizirali postupke i podatke te ispitali uzorak parcela kako bismo provjerili pouzdanost podataka unesenih u sustav.
In total, over 400 reference parcels were checked on‐screen9 in the presence of the national authorities, of which more than 100 were visited on‐the‐spot10. 
Ukupno smo na računalu, u nazočnosti predstavnika nacionalnih tijela, provjerili više od 400 referentnih parcela9, od kojih smo na terenu posjetili više od 10010.
This sample was selected on a risk basis to identify possible areas for improvement of the LPISs. 
Taj je uzorak odabran na temelju rizika kako bi se utvrdila moguća područja za poboljšanje LPIS-a.
12 Furthermore, we sent a survey to the Member States covering all 44 different LPISs, in order to obtain key data and information on their set‐up and implemen‐ tation. 
12 Nadalje, državama članicama poslali smo upitnik kojim su bila obuhvaćena sva 44 LPIS-a kako bismo dobili ključne podatke i informacije o uspostavljanju i primjeni sustava.
In addition, we conducted a documentary analysis of previous audit find‐ ings by us and the Commission, as well as a review of previous studies. 
Osim toga, obavili smo analizu dokumenata u vezi s prethodnim revizijskim nalazima koje su utvrdili Sud i Komisija, kao i pregled prethodnih studija.
Further desk reviews were carried out to analyse additional information on the LPISs implemented by Member States or regions that were not visited during the audit. 
Obavili smo i dodatne preglede dokumentacije kako bismo analizirali dodatne informacije o LPIS-ima koji se primjenjuju u državama članicama ili regijama koje nismo posjetili tijekom ove revizije.
Finally, we held interviews with Commission officials and examined relevant documents in this context. 
Na kraju, vodili smo razgovore s dužnosnicima Komisije te smo u tom kontekstu ispitali relevantne dokumente.