natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Several mid‐term evaluations draw attention to the lack of targets in RDPs, which makes it dif‐ ficult to assess progress towards the water objectives. 
Nekoliko srednjoročnih evaluacija skreće pozornost na nepostojanje ciljnih vrijednosti u planovima za ruralni razvoj, što otežava procjenu napretka u smjeru ciljeva vezanih za vode.
58 Water quality (gross nutrient balances), water quality (pollution by nitrates and pesticides), water quality (% territory designated as nitrate‐vulnerable zone), water use (% irrigated utilised agricultural land), protective forests concerning primarily soil and water. 
58 Kvaliteta vode (bruto bilanca hranjivih tvari), kvaliteta vode (onečišćenje nitratima i pesticidima), kvaliteta vode (% teritorija koji je označen kao područje ugroženo nitratima), uporaba vode (% navodnjavanog obrađenog poljoprivrednog zemljišta), zaštitne šume, koje su u prvom redu namijenjene zaštiti tla i voda.
59 Handbook on Common Monitoring and Evaluation Framework. 
59 Priručnik za zajednički okvir praćenja i evaluacije.
Guidance document, DG Agriculture and Rural Development, September 2006. 
Dokument sa smjernicama, GU za poljoprivredu i ruralni razvoj, rujan 2006. godine.
A good example of quantifying impact in a mid‐term evaluation Italy (Lombardy) — For measure 214 (agri‐environment payments), the evaluator used models to calculate, at parcel level, the nitrogen surplus and exposure toxicity ratio measured in groundwater as a consequence of the use of pesticides. 
Dobri primjeri izmjerenih učinaka u srednjoročnim evaluacijama Italija (Lombardija) – Za mjeru 214. (agro-okolišna plaćanja), ocjenjivač je pomoću modela na razini parcela izračunao višak dušika i omjer izloženosti i toksičnosti izmjerene u podzemnim vodama zbog uporabe pesticida.
At regional level, the overall reduction in nitrogen surplus due to measure 214 was 2,6 kg/ha, and there was a 3,9 % reduction in the exposure toxicity ratio. 
Na regionalnoj je razini sveukupno smanjenje viška dušika zbog mjere 214. iznosilo 2,6 kg/ha, dok je smanjenje omjera izloženosti i toksičnosti iznosilo 3,9 %.
The effect was more pronounced in areas where uptake of the measure had been more successful. 
Učinak mjere bio je izraženiji u područjima gdje je primjena mjere bila uspješnija.
Monitoring programmes were sup‐ posed to be operational by 2006 and to consist of a surveillance monitor‐ ing programme (covering the entire district) and an operational monitor‐ ing programme (more frequent and denser monitoring geared to identify problem areas). 
Programi za praćenje trebali su postati operativni do 2006. godine i obuhvatiti program nadzornog praćenja (za cijelo područje) i program operativnog praćenja (češće i detaljnije praćenje usmjereno na otkrivanje problematičnih područja).
Member States may also choose to establish programmes of investigative monitoring (e.g. for specific substances). 
Države članice mogu se odlučiti i za uspostavu programa istraživačkog praćenja (npr. za određene tvari).
Box 14 
Okvir 14.
Observations 43 73 Following an assessment of the Mem‐ ber States’ monitoring programmes in 2012, the EEA reported: ‘There are examples of very good high‐quality reporting. 
Opažanja 43 73 Nakon procjene programa država članica za praćenje u 2012. godini, Europska agencija za okoliš u izvješću je navela sljedeće: „Postoje primjeri vrlo dobrih i kvalitetnih izvješća.
However, there are also cases where reporting contains gaps or contradictions’60. 
Međutim, postoje i slučajevi u kojima u izvješćima ima nedorečenosti ili proturječja60.”
In another report, the Commission states: ‘A clear gap in monitoring emerges from the informa‐ tion reported to the Commission. [...] 
U jednom drugom izvješću, Komisija navodi sljedeće: „Jasan nedostatak u praćenju proizlazi iz informacija koje se dostavljaju Komisiji. [...]
In some Member States ecological and chemical water status is unknown for more than 50 % of the water bodies’61. 
U pojedinim državama članicama ekološko i kemijsko stanje voda nije poznato za preko 50 % vodnih tijela61.”
In some Member States, monitoring networks were set up late and/or have methodological weaknesses. 
U pojedinim su državama članicama mreže za praćenje kasno uspostavljene i/ili imaju metodološke nedostatke.
The audit found that, in some Member States, monitoring focuses on col‐ lecting information on the status of water bodies, with little concern for monitoring the pressures on water (see Box 15). 
Revizijom je utvrđeno da se praćenje u pojedinim državama članicama usredotočuje na prikupljanje informacija o stanju vodnih tijela ne vodeći mnogo računa o praćenju opterećenja za vode (vidjeti okvir 15.).
At local level, there have been some scientific studies or experimental networks linking agri‐ cultural practices with water quality (see Box 16). 
Na lokalnoj razini postoje određene znanstvene studije ili pokusne mreže koje stvaraju poveznice između poljoprivredne prakse i kvalitete vode (vidjeti okvir 16.).
60 EEA Report No 8/2012 ‘European waters — assessment of status and pressures’. 
8/2012 „Europske vode – procjena stanja i opterećenja.
Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the Implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC). 
Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Okvirne direktive o vodama (2000/60/EZ).
River Basin Management Plans. 
Planovi za upravljanje riječnim sljevovima.
One of the indicators supplied relates to the cumulative impact of household, industrial and farming activities on water status. 
Jedan od postojećih pokazatelja odnosi se na sveukupni učinak djelatnosti kućanstava, industrije i poljoprivrede na stanje voda.
Still in France, an indicator on the volume of water drawn from groundwater and surface water bodies by different sectors of activity quantifies the water used for irrigation, but this indicator (i) has no quantified ob‐ jective and (ii) does not allow abstracted volumes to be compared with what is sustainable at times of water scarcity. 
Također u Francuskoj, jednim pokazateljem količine vode koja se crpi iz podzemnih i površinskih vodnih tijela u različitim sektorima djelatnosti mjeri se voda korištena za navodnjavanje, ali taj pokazatelj i. nema mjerljivi cilj i ii. ne omogućuje usporedbu zahvaćenih količina s održivim zahvaćanjem u vremenima nestašica vode.
Good examples of monitoring networks The Netherlands has two specific monitoring grids linking agriculture with water. 
Dobri primjeri mreža za praćenje U Nizozemskoj postoje dvije posebne mreže za praćenje koje stvaraju poveznice između poljoprivrede i vode.
The first network assesses concentrations of a number of substances on agricultural holdings and links these with a database contain‐ ing information about management type, manure and substances used, etc. 
Jedna od njih procjenjuje koncentracije cijelog niza tvari na poljoprivrednim gospodarstvima i povezuje ih s bazom podataka s informacijama o načinima upravljanja, stajskim gnojivom i sredstvima koja se koriste itd.
The other network uses existing testing points in agricultural areas to assess the influence of agriculture on water quality (phosphorus and nitrogen content). 
Druga mreža koristi postojeće točke za ispitivanje u poljoprivrednim područjima za procjenu utjecaja poljoprivrede na kvalitetu voda (udio fosfora i dušika).
Denmark has a monitoring programme aimed at documenting the effect of national aquatic environment plans and other agricultural sector programmes on the leaching of nutrients into the aquatic environment. 
U Danskoj postoji program za praćenje usmjeren na evidentiranje učinka nacionalnih planova za vodeni okoliš i ostalih programa za poljoprivredni sektor na izluživanje hranjivih tvari u vodeni okoliš.
Six representative catchment areas are monitored through direct measurements, interviews with farmers about their farming practices and modelling of the relationship between agriculture and the loss of nutrients into the environment. 
Šest reprezentativnih slivnih područja prati se izravnim mjerenjima, razgovorima s poljoprivrednicima o poljoprivrednoj praksi i izradom modela odnosa poljoprivrede i gubitka hranjivih tvari u okoliš.
Box 16 Box 15 
Okvir 16. Okvir 15.
Observations 44 74 Monitoring under the WFD has thus increased knowledge about the status of European waters and the pressures affecting them, but it is still incom‐ plete and results must be interpreted with care owing to data gaps and methodological shortcomings. 
Opažanja 44 74 Praćenje u sklopu Okvirne direktive o vodama stoga je produbilo saznanja o stanju europskih voda i opterećenjima koja im prijete, ali još uvijek nije cjelovito te se rezultati moraju tumačiti uz oprez zbog nepotpunosti podataka i metodoloških nedostataka.
In most cases, there is no monitoring by Mem‐ ber States of the individual measures in RBMP programmes (see Table 2). 
U većini slučajeva države članice ne provode praćenje pojedinačnih mjera u programima iz planova za upravljanje riječnim sljevovima (vidjeti tablicu 2.).
75 As regards monitoring the nitrate content of surface water and ground‐ water, the Nitrates Directive62 requires Member States to ‘draw up and imple‐ ment suitable monitoring programmes to assess the effectiveness of action programmes’. 
75 U pogledu praćenja udjela nitrata u površinskim i podzemnim vodama, Direktiva o nitratima62 obvezuje države članice da „izrađuju i provode odgovarajuće programe praćenja kako bi ocijenile učinkovitost programa djelovanja”.
Every 4 years they are required to report on nitrate concen‐ trations in groundwater and surface water, the eutrophication of surface water, the impact of action pro‐ grammes on water quality and agricul‐ tural practices, revisions of nitrate‐vul‐ nerable zones and action programmes and anticipated future trends in water quality63. 
Svake četiri godine dužne su podnijeti izvješće o koncentracijama nitrata u podzemnim i površinskim vodama, eutrofikaciji površinskih voda, učinku programa djelovanja na kvalitetu voda, kao i o poljoprivrednoj praksi, preispitivanju područja ugroženih nitratima i programa djelovanja te očekivanim budućim kretanjima kvalitete vode63.
These reports by the Member States are used as the basis for a sum‐ mary report by the European Com‐ mission on the implementation of the Directive. 
Ta izvješća država članica koriste se kao osnova za sažeto izvješće Europske komisije o provedbi Direktive.
However, there have been delays in the Member States’ reporting under the Nitrates Directive. 
Međutim, postoje određena kašnjenja država članica u izvješćivanju koje je propisano Direktivom o nitratima.
The sum‐ mary EU report for 2008–11 was not published until 4 October 201364. 
Sažeto izvješće EU-a za razdoblje od 2008. do 2011. godine objavljeno je tek 4. listopada 2013. godine64.
76 The individual Member States’ re‐ ports for 2008–11 show differences in quality and approach. 
76 Pojedinačna izvješća država članica za razdoblje od 2008. do 2011. godine razlikuju se u kvaliteti i pristupu.
In its summary report, the Commission states: ‘There was a large variety in both the format and the quality of the report content among Member States, with conse‐ quent challenges in developing a con‐ sistent aggregate synthesis at the EU level. 
U sažetom izvješću Komisija navodi sljedeće: „Među državama članicama postojale su velike razlike kako u pogledu formata tako i kvalitete sadržaja izvješća, što je otežalo izradu dosljedne objedinjene sinteze na razini EU-a.
Likewise, in a number of cases, digital data provided together with the written reports by Member States, presented inconsistencies and difficul‐ ties of interpretation, which required clarifications from Member States’. 
Isto su tako u nekoliko slučajeva digitalni podatci priloženi pisanim izvješćima država članica bili nedosljedni i bilo ih je teško tumačiti te su ih države članice trebale pojašnjavati.”
Not only are data not always available for all Member States, in some cases there is no data comparability between Member States. 
Osim što podatci nisu uvijek dostupni za sve države članice, u pojedinim se slučajevima ne mogu uspoređivati između država članica.
62 Article 5(6) of the nitrates directive (91/676/EEC). 
62 Članak 5. stavak 6. Direktive o nitratima (91/676/EEZ).
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water‐nitrates/ 64 Commission staff working document SWD(2013) 405 final accompanying the Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–11. 
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water-nitrates/ 64 Radni dokument službi Komisije SWD(2013) 405 final priložen Izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora, temeljen na izvješćima država članica za razdoblje od 2008. do 2011. godine.
Observations 45 WISE, the ‘gateway to European water information’, needs to be further improved 77 The Water Information System for Europe (WISE) was created in 2003 as both a reporting tool for Member States and an online portal giving access to water information at EU level. 
Opažanja 45 Potrebno je dodatno poboljšati sustav WISE, „pristupnik informacijama o europskim vodama” 77 Sustav WISE (informacijski sustav za europske vode, eng. Water Information System for Europe) izrađen je 2003. godini kao alat za izvješćivanje država članica i kao internetski portal na kojem su dostupne informacije o vodama na razini EU-a.
WISE is fed by a variety of data flows coming both from mandatory data collected by the Commission’s DG Environment as part of its obliga‐ tions under the Water Framework, Urban Wastewater, Bathing Water and Dinking Water Directives, and from voluntary data collected by the EEA on a yearly basis65. 
Sustav WISE prikuplja informacije putem nekoliko podatkovnih tokova koji potječu ili iz obveznih podataka koje prikuplja Komisijin GU za okoliš na temelju obveza koje proizlaze iz Okvirne direktive o vodama te Direktiva o urbanim otpadnim vodama, o vodi za kupanje i o vodi za piće, ili iz dobrovoljnih podataka koje Europska agencija za okoliš prikuplja na godišnjoj razini65.
WISE does not contain data reported by the Member States under the nNtrates dDrective66 or data collected by DG Agriculture through the CMEF. 
U sustavu WISE ne nalaze se podatci koje države članice dostavljaju na temelju obveza iz Direktive o nitratima66, kao ni podatci koje GU za poljoprivredu prikuplja putem ZOPE-a.
From 2003 to 2011, the data collected and collated by WISE focused on water quality rather than water quantity or the risk of water scarcity4. 
Podatci prikupljeni i uspoređeni putem sustava WISE od 2003. do 2011. godine bili su usredotočeni na kvalitetu vode, a ne na količinu vode ili rizik od nestašice vode4.
78 Despite its potential to provide com‐ prehensive information about water in Europe, WISE is experiencing some difficulties. 
78 Unatoč mogućnosti pružanja sveobuhvatnih informacija o vodama u Europi, sustav WISE nailazi na određene poteškoće.
Not all the data flows in WISE are fully integrated. 
Neki podatkovni tokovi u sustavu WISE nisu u potpunosti integrirani.
Due to data confidentiality issues and differences in scale, data frequency (e.g. yearly averages versus four‐yearly averages) and data processing by Member States (some countries provide aggregated data), it is not always possible to col‐ late the data so as to exploit them fully. 
Zbog pitanja tajnosti podataka, opsega, učestalosti podataka (npr. godišnji prosjeci naspram četverogodišnjih prosjeka) i obrade podataka u državama članicama (neke zemlje dostavljaju sjedinjene podatke), nije uvijek moguće usporediti podatke kako bi se mogli u potpunosti iskoristiti.
The Commission’s efforts to develop indicators linking water quality and quantity with agricultural practices have not yet been successful 79 Since 2002, the Commission has been working on the development of a set of agri‐environmental indicators (AEIs) to track the integration of environ‐ mental concerns into the CAP at EU, Member State and regional levels67. 
Komisijina nastojanja da izradi pokazatelje koji povezuju kvalitetu i količinu vode i poljoprivrednu praksu još nisu polučila uspjeh 79 Komisija od 2002. godine radi na izradi niza agro-okolišnih pokazatelja kojima bi se pratilo uključivanje pitanja u vezi s okolišem u ZPP na razini EU-a, država članica i regija67.
In practice, data availability is a problem for most of these indicators (see Table 5). 
Dostupnost podataka u praksi predstavlja problem za većinu tih pokazatelja (vidjeti tablicu 5.).
None of the AEIs make the link with individual agricultural practices. 65 EEA indicators related to agriculture and water are: gross nutrient balance; use of freshwater resources; oxygen‐consuming substances in rivers; nutrients in freshwater; nutrients in transitional, coastal and marine waters; chlorophyll in transitional, coastal and marine waters; pesticides in groundwater (EEA Environmental Indicator Report 2012). 
65 Pokazatelji vezani za poljoprivredu i vodu koje koristi Europska agencija za okoliš su: bruto bilanca hranjivih tvari; korištenje slatkovodnih resursa; tvari koje troše kisik u rijekama; hranjive tvari u slatkoj vodi; hranjive tvari u prijelaznim, obalnim i morskim vodama; klorofil u prijelaznim, obalnim i morskim vodama; pesticidi u podzemnim vodama (Izvješće Europske agencije za okoliš o ekološkim pokazateljima u 2012. godini).
66 Where nitrates are concerned, the EEA and DG Environment have worked in recent years towards streamlining data from the State of the Environment reports and collected under the nitrates directive and the WFD. 
66 U pogledu nitrata, Europske agencije za okoliš i GU za okoliš posljednjih godina rade na usavršavanju podataka iz izvješća o stanju okoliša te podataka koji se prikupljaju na temelju Direktive o nitratima i Okvirne direktive o vodama.
The aim is to reduce the burden of reporting for Member States while improving the comparability and consistency of data from different sources. This work is currently suspended. 
Cilj je smanjiti opterećenje za države članice u pogledu izvješćivanja i istodobno poboljšati usporedivost i dosljednost podataka iz različitih izvora.
Observations 46 Overview of AEIs identifying major pressures on water quality and water quantity AEI indicator heading Gross nitrogen balance Risk of pollution by phosphorus Water quality — nitrate pollution Water quality — pesticide pollution Irrigation Water abstraction Pesticide risk Main indicator/sub‐indicator Responsible body Problems encountered Methods for calculating gross nitrogen balance are not consistent across countries, data are not comparable between countries. 
Opažanja 46 Pregled agro-okolišnih pokazatelja koji otkrivaju glavna opterećenja za kvalitetu i količinu vode Naziv agrookolišnog pokazatelja Bruto bilanca dušika Rizik od onečišćenja fosforom Kvaliteta vode – onečišćenje nitratima Kvaliteta vode – onečišćenje pesticidima Navodnjavanje Zahvaćanje vode Rizik od pesticida Glavni pokazatelj / potpokazatelj Nadležno tijelo Uočeni problemi Metode za izračun bruto bilance dušika nisu usklađene u svim zemljama, podatci iz različitih država ne mogu se uspoređivati.
Methods for calculating gross phosphorus balance are not consistent across countries, data are not comparable between countries. 
Metode za izračun bruto bilance fosfora nisu usklađene u svim zemljama, podatci iz različitih država ne mogu se uspoređivati.
Not yet ready, due to limited data availability and methodological difficulties. 
Još nije spremno zbog ograničene dostupnosti podataka i metodoloških problema.
Available data not detailed enough to establish whether the trend is different in areas that benefit from CAP measures versus areas that do not. 
Dostupni podatci nisu dovoljno detaljni kako bi se utvrdilo jesu li kretanja različita u onim područjima koja imaju pogodnosti mjera ZPP‐a u odnosu na ona koja nemaju.
No differentiation based on region, soil type, etc., although this would be useful in order to determine the causes of these trends. 
Ne razlikuju se regije, vrste tla i sl., iako bi to bilo korisno radi utvrđivanja uzroka tih kretanja.
Limited information available. 
Dostupne su ograničene informacije.
Lack of reliable data on pesticides in groundwater. 
Nema pouzdanih podataka o pesticidi‐ ma u podzemnim vodama.
No information on water metering in order to measure efficiency. 
Nema informacija o mjerenju potrošnje vode radi mjerenja učinkovitosti.
Information is not reported at river basin level. 
Ne do‐ stavljaju se informacije na razini vodnog područja.
No link to water use (water abstraction and state of water in the area). 
Nema poveznice s korištenjem vode (zahvaćanje vode i stanje vode u određenom području).
Data is only available for between half and two thirds of the Member States. 
Podatci su dostupni samo za između polovice i dvije trećine država članica.
No data available for this indicator. 
Nema dostupnih podataka za ovaj pokazatelj.
Data on sales of pesticides were to be made available from 2013, and data on pesticide use in 2015. 
Podatci o prodaju pesticida trebali su biti dostavljeni 2013., a podat‐ ci o uporabi pesticida od 2015.godine.
Potential surplus of nitrogen on agricultural land (kg/ha/year) Eurostat Potential surplus of phosphorus on agricultural land (kg/ha/year) Vulnerability to phosphorus leaching/run-off Eurostat DG Environment Rivers and groundwater with nitrate concentrations above 50 mg NO3/l Nitrate concentrations above 25 mg NO3/l are a warning threshold Eurostat EEA Share (%) of irrigable area in utilised agricultural area (UAA) (and its trend) Eurostat Annual water abstraction by source and sector Water use by supply category and user EEA/Eurostat Index of risk of damage from pesticide toxicity and exposure DG SANCO/Eurostat Note: A number of other AEIs have indirect links with water. 
Mogući višak dušika na poljoprivred‐ nim zemljištima (kg/ha/godina) Eurostat Mogući višak fosfora na poljoprivred‐ nim zemljištima (kg/ha/godina) Ugroženost izluživanjem/otjecanjem fosfora Eurostat GU za okoliš Rijeke i podzemne vode s koncentra‐ cijama nitrata iznad 50 mg NO3/l Koncentracije nitrata iznad 25 mg NO3/l su prag za upozorenje Eurostat Europska agencija za okoliš Udjel (%) navodnjavane površine u obrađenom poljoprivrednom zemljištu (i kretanje) Eurostat Godišnje zahvaćanje vode po izvori‐ štima i sektorima Korištenje vode po vodoopskrbnim kategorijama i korisnicima Europska agencija za okoliš/ Eurostat Indeks rizika od štete uzrokovane toksičnosti i izloženosti pesticidima GU za zdravlje i potrošače Napomena: Postoji cijeli niz drugih agro-okolišnih pokazatelja koji imaju neizravne poveznice s vodama.
These include mineral fertiliser consumption in agriculture, consumption of pesticides, cropping patterns, livestock patterns, soil cover, manure management, specialisation of farms, and intensification/exten‐ sification of farms. 
To su u prvom redu potrošnja mineralnog gnojiva u poljoprivredi, potrošnja pesticida, obrasci uzgoja nasada, obrasci uzgoja stoke, zemljišni pokrov, gospodarenje stajskim gnojivom, specijalizacija poljoprivrednih gospodarstava i intenzifikacija/ekstenzifikacija poljoprivrednih gospodarstava.
Table 5 
Tablica 5.
Conclusions and 47 recommendations 80 The Commission and the Member States have set ambitious policy tar‐ gets for improving water management in the EU in the medium to long term. 
Zaključci i preporuke 80 Komisija i države članice postavile su ambiciozne ciljne vrijednosti u području politike za poboljšanje gospodarenja voda u EU-u u srednjem, odnosno dugom roku.
Agriculture, as one of the major users and polluters of water, has a key role to play in this. 
Poljoprivreda kao jedan od najvećih potrošača i onečišćivača vode u tome treba odigrati važnu ulogu.
This was recognised both in the drafting of the water framework directive and in the more recent po‐ litical agreement on the future of the common agricultural policy (CAP). 
Na to je stavljen naglasak kako prilikom izrade Okvirne direktive o vodama tako i u nešto novijem političkom sporazumu o budućnosti zajedničke poljoprivredne politike (ZPP).