natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex I ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects 2007-2013, in million euro Annex II ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects, 2014-2020, in million euro Annex III ESIF funds allocations to road networks for the period 2014-2020 Abbreviations and glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Prilozi Prilog I Konačni iznosi sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i Kohezijskog fonda za cestovne projekte u razdoblju 2007. – 2013. (u milijunima eura) Prilog II Konačni iznosi sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i Kohezijskog fonda za cestovne projekte u razdoblju 2014. – 2020. (u milijunima eura) Prilog III Financijska sredstva iz ESI fondova dodijeljena za cestovne mreže za razdoblje 2014. – 2020.
Executive summary I Sustainable and efficient transport is important in linking regions and countries, thus connecting markets and people and contributing to economic activity, development and growth. 
Sažetak I Održiv i učinkovit promet važan je za povezivanje regija i zemalja, čime se povezuju tržišta i pojedinci te se doprinosi gospodarskoj aktivnosti, razvoju i rastu.
In this, roads play a significant role, as they account for the largest share of transport in the EU both for passenger and freight traffic. 
Ceste imaju važnu ulogu u tom pogledu jer se na njima odvija najveći dio prometa u EU-u, i u slučaju putničkog i u slučaju teretnog prijevoza.
II To give an impetus to the development of EU transport, in 2013 a Regulation on trans-European transport network (TEN-T) was adopted, which introduced the concepts of TEN-T "comprehensive" and "core" networks. 
II S ciljem poticanja razvoja prometa u EU-u 2013. godine donesena je Uredba o transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T), kojom su uvedeni koncepti „sveobuhvatne” i „osnovne” mreže TEN-T.
The comprehensive network, to be finished by 2050, aims to ensure the accessibility and connectivity of all EU regions. 
Svrha je sveobuhvatne mreže, koja bi trebala biti dovršena do 2050., zajamčiti pristupačnost i povezanost svih regija EU-a.
The core network to be finished by 2030, consists of those parts of the comprehensive network which are of the highest strategic importance for achieving the TEN-T objectives. 
Osnovna mreža, koja bi trebala biti dovršena do 2030., sastoji se od onih dijelova sveobuhvatne mreže koji imaju najveću stratešku važnost za postizanje ciljeva mreže TEN-T.
III In order to help Member States develop their part of the TEN-T, in the 2007-2020 period the EU allocated approximately Ű78 billion for roads, out of which around Ű40 billion for TEN-T roads. 
III Kako bi se državama članicama olakšao razvoj njihovih dijelova mreže TEN-T, EU je u razdoblju 2007. – 2020. za ceste dodijelio iznos od otprilike 78 milijardi eura, od čega je otprilike 40 milijardi eura namijenjeno za ceste na mreži TEN-T.
Most of it has come from the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund. 
Većina tih sredstava izdvojena je iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda.
Smaller amounts are also available from the Connecting Europe Facility (CEF). 
Manji iznosi dostupni su i iz Instrumenta za povezivanje Europe (CEF).
IV In this audit we assessed progress towards completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in achieving this objective. 
IV Sud je u okviru ove revizije procijenio napredak u dovršavanju potpuno funkcionalne osnovne cestovne mreže TEN-T i ulogu Komisije u postizanju tog cilja.
V We decided to carry out this audit as it is relevant for a number of reasons: the road network carries the biggest share of inland traffic; the TEN-T core network should be completed by 2030; the Commission has started the review of the TEN-T Regulation and the EU has invested a lot of funding in roads. 
V Sud je odlučio provesti ovu reviziju jer je relevantna iz niza razloga: na cestovnoj mreži odvija se najveći dio kopnenog prometa, osnovna mreža TEN-T trebala bi biti dovršena do 2030., Komisija je započela s preispitivanjem Uredbe o mreži TEN-T te je EU uložio veliku količinu financijskih sredstava u ceste.
VI The development of the TEN-T core road network is progressing. 
VI Razvoj osnovne cestovne mreže TEN-T napreduje.
However, most central/eastern European Member States are still lagging behind. 
Međutim, većina država članica u središnjoj/istočnoj Europi i dalje zaostaje.
Since 2007, EU funding has contributed to this progress. 
Od 2007. godine postizanju tog napretka doprinosi se financijskim sredstvima EU-a.
As a result, in the programming period 2007-2013 around 2 400 km of new TEN-T roads were built and additional 2 000 km are expected to be built in the programming period 2014-2020. 
Zahvaljujući tome u programskom razdoblju 2007. – 2013. izgrađeno je otprilike 2 400 km novih cesta na mreži TEN-T te se očekuje da će se u programskom razdoblju 2014. – 2020. izgraditi dodatnih 2 000 km.
This has helped to bring positive results for those travelling on the network, such as shortened travel times and more kilometres driven on motorway. 
To je doprinijelo ostvarivanju pozitivnih rezultata za one koji putuju tom mrežom, kao što su kraća vremena putovanja i više kilometara prijeđenih na autocestama.
VII The Commission has played an important role at strategy level: based on its proposal the comprehensive and core networks, including nine core network corridors, 4 were introduced. 
VII Komisija ima važnu ulogu na strateškoj razini: na temelju njezina prijedloga uvedene su sveobuhvatna i osnovna mreža, kao i devet koridora osnovne mreže.
Furthermore, in the current programming period, the CEF funding focused on the core network, including cross-border sections. 
Nadalje, u tekućem programskom razdoblju financijska sredstva iz CEF-a usmjerena su 4 na osnovnu mrežu, uključujući prekogranične dionice.
With regard to ESIF funding (ERDF and Cohesion Fund), the Commission has intervened at Member State level by requiring conditions to be met before granting EU funds and by negotiating partnership agreements and operational programmes to make Member States prioritise the TEN-T network. VIII However, this action was not always translated into the same level of prioritisation when it comes to focus investment specifically in the core network. 
Kad je riječ o financijskim sredstvima iz ESI fondova (EFRR i Kohezijski fond), Komisija je intervenirala na razini država članica uvođenjem zahtjeva da se prije odobravanja dodjele financijskih sredstava EU-a ispune određeni uvjeti i vođenjem pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima kako bi države članice dale prednost mreži TEN-T. VIII Međutim, te mjere nisu uvijek dovele do davanja jednake razine prednosti kad je bila riječ o tome da je ulaganja potrebno posebno usmjeriti na osnovnu mrežu.
Out of available ESIF funding for 2014-2020, Member States only earmarked 34 % for the TEN-T core road network although in most of major beneficiaries the level of core network completion was low when their allocations were negotiated. 
Od raspoloživih financijskih sredstava iz ESI fondova za razdoblje 2014. – 2020. države članice izdvojile su tek 34 % sredstava za osnovnu cestovnu mrežu TEN-T, iako je u većini glavnih zemalja korisnica stopa dovršenja osnovne mreže bila niska u vrijeme kad se pregovaralo o dodjeli financijskih sredstava.
IX We found that seamless traveling along the TEN-T core road network was hampered by the fact that some cross-border sections were incomplete and there was an insufficiently coordinated approach to secure parking areas and alternative clean fuel infrastructure. 
IX Sud je utvrdio da je neometano putovanje osnovnom cestovnom mrežom TEN-T otežano činjenicom da određene prekogranične dionice nisu dovršene te da se na zaštićena parkirališta i infrastrukturu za alternativna goriva ne primjenjuje dovoljno koordiniran pristup.
X We also found that shortcomings in the CommissionŐs monitoring undermine its ability to take timely corrective action, if needed. 
X Sud je također utvrdio da se nedostatcima u praćenju koje Komisija obavlja umanjuje njezina mogućnost da pravodobno poduzme korektivne mjere u slučaju da su one potrebne.
The CommissionŐs monitoring does not always cover the entire core network and it lacks intermediate targets that would allow it to assess progress accurately and make reliable forecasts as to its likely completion by 2030. 
Praćenjem koje Komisija obavlja nije uvijek obuhvaćena cjelokupna osnovna mreža jer nedostaju prijelazne ciljne vrijednosti koje bi joj omogućile procjenu napretka i izradu pouzdanih prognoza vjerojatnosti dovršenja te mreže do 2030. godine.
Furthermore, the data are not timely; their reliability is affected by the lack of a uniform approach and there are no result indicators. 
Nadalje, podatci se ne dostavljaju pravodobno, a nedostatak ujednačenog pristupa nepovoljno utječe na njihovu pouzdanost te ne postoje pokazatelji rezultata.
XI Insufficient maintenance by Member States puts the state of the core road network at risk in the medium to long term. 
XI Nedostatnim održavanjem na razini država članica ugrožava se stanje osnovne cestovne mreže u srednjem i dugom roku.
National maintenance budgets are steadily decreasing rather than evolving in line with the increasing length of infrastructure and ageing of crucial links. 
Nacionalni proračuni za održavanje postojano se smanjuju umjesto da svojim iznosom prate sve veći broj kilometara infrastrukture i starenje ključnih dionica.
Although this can have an impact on the full functionality of the core network by 2030, the Commission does not have tools to verify whether Member States have a solid system in place ensuring proper maintenance of their networks. 
Iako to može utjecati na ostvarivanje potpune funkcionalnosti osnovne mreže do 2030. godine, Komisija ne raspolaže alatima koji bi joj omogućili da provjeri jesu li države članice uspostavile pouzdane sustave za jamčenje odgovarajućeg održavanja svojih mreža.
XII On the basis of these conclusions, we recommend that the Commission: o Prioritises investment in the core network by ensuring that Member States have appropriate planning, indicating the schedule and budgetary availability, to have the entire TEN-T core network complete by 2030 while paying particular attention to cross-border sections; 5 
XII Sud je na temelju tih zaključaka preporučio Komisiji da: o utvrdi ulaganja u osnovnu mrežu kao prioritet na način da zajamči da države članice izrađuju odgovarajuće planove, u kojima su naznačeni raspored i dostupna 5
o Enhances monitoring arrangements to be able to monitor progress in the development of the TEN-T core network and undertake corrective actions by introducing intermediate targets, systematic and uniform approach and a system to allow monitoring of results; o Strengthens its approach to maintenance by taking appropriate measures to enhance long-term maintenance planning by Member States. 6 
proračunska sredstva, kako bi se cjelokupna osnovna mreža TEN-T dovršila do 2030., pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti prekograničnim dionicama; o poboljša mehanizme praćenja kako bi mogla pratiti napredak u razvoju osnovne mreže TEN-T i poduzimati korektivne mjere na način da uvede prijelazne ciljne vrijednosti, sustavan i ujednačen pristup te sustav koji omogućava praćenje rezultata; o ojača svoj pristup održavanju poduzimanjem odgovarajućih mjera za unaprjeđenje dugoročnih planova država članica za održavanje. 6
Introduction Road transport in the EU 01 Sustainable and efficient transport is important in linking regions and countries, thus connecting markets and people and contributing to economic activity, development and growth. 
Uvod Cestovni promet u EU-u 01 Održiv i učinkovit promet važan je za povezivanje regija i zemalja, čime se povezuju tržišta i pojedinci te se doprinosi gospodarskoj aktivnosti, razvoju i rastu.
Cohesion and competitiveness also require seamless connections between all EU Member States. 
Neometana povezanost među svim državama članicama EU-a potrebna je i za koheziju i konkurentnost.
In this, roads play a significant role, as they account for the largest share of transport in the EU: according to Eurostat, roads carried 76.7 % in tonne-kilometres of all inland freight transport in the EU in 2017. 
Ceste imaju važnu ulogu u tom pogledu jer se na njima odvija najveći dio prometa u EU-u: prema podatcima Eurostata, mjereno u tonskim kilometrima, 2017. godine na cestama je ostvareno 76,7 % ukupnog kopnenog prijevoza tereta u EU-u.
Roads are even more important for passenger traffic: passenger cars accounted for 83.3 % in passenger-kilometres of inland passenger transport in the EU in 2017, and motor coaches, buses and trolley buses for a further 8.8 %1. 
Ceste su još važnije za prijevoz putnika: 83,3 % ukupnog prijevoza putnika u EU-u 2017. mjerenog u putničkim kilometrima ostvareno je u osobnim automobilima, a dodatnih 8,8 % u gradskim i putničkim autobusima te trolejbusima1.
Trans-European transport policy 02 To give an impetus to the development of EU transport infrastructure, in 1996 the Parliament and Council issued guidelines for the development of trans-European transport network (TEN-T)2. 
Transeuropska prometna politika 02 U svrhu poticanja razvoja prometne infrastrukture u EU-u Parlament i Vijeće objavili su 1996. godine smjernice za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T)2.
The purpose of the guidelines was to facilitate the integration of road, air, rail, inland waterway and sea transport into a TEN-T that would contribute to the smooth functioning of the internal market and strengthen economic and social cohesion by ensuring sustainable mobility of people and freight. 
Svrha tih smjernica bila je olakšati integraciju cestovnog, zračnog i željezničkog prijevoza te prijevoza unutarnjim plovnim putovima i pomorskog prijevoza u mrežu TEN-T kojom bi se doprinijelo neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te ojačala gospodarska i socijalna kohezija jamčenjem održive mobilnosti osoba i tereta.
In order to achieve these objectives, the guidelines identified projects of common interest. 
Kako bi se postigli ti ciljevi, u smjernicama su utvrđeni projekti od zajedničkog interesa.
03 In 2013, the legislators adopted a TEN-T Regulation3, which introduced the concepts of TEN-T "comprehensive" and "core" networks, to be developed by Member States, and moved from an approach based on individual priority projects to that of a multimodal EU-wide network linking road, rail, inland waterway, maritime and air. 
03 Zakonodavci su 2013. donijeli Uredbu o mreži TEN-T3, kojom su uvedeni koncepti „sveobuhvatne” i „osnovne” mreže TEN-T koje države članice trebaju razviti te kojom je pristup koji se temelji na pojedinačnim prioritetnim projektima zamijenjen multimodalnom mrežom na razini EU-a kojom se povezuje cestovni i željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima te pomorski i zračni promet.
The core network to be finished by 2030, consists of https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php. 
Osnovna mreža, koja bi trebala biti dovršena do 2030., https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php.
Decision No 1692/96/EC of the European Parliament and of the Council of 23 July 1996 on Community guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 228, 9.9.1996, p. 1). 
1692/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže (SL L 228, 9.9.1996., str.
Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on Union guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (SL L 348, 20.12.2013., str.
those parts of the comprehensive network which are of the highest strategic importance for achieving the TEN-T objectives. 
sastoji se od onih dijelova sveobuhvatne mreže koji imaju najveću stratešku važnost za postizanje ciljeva mreže TEN-T.
To be considered complete, core network roads have to be of motorway or express road standard. 
Da bi se smatrale dovršenima, ceste osnovne mreže moraju se prema normama koje ispunjavaju moći kategorizirati u autoceste ili brze ceste.
The TEN-T Regulation also sets two additional technical requirements: availability of safe and secure parking areas and alternative clean fuel infrastructure as a substitute for fossil oil sources. 
Uredbom o mreži TEN-T utvrđuju se i dva dodatna tehnička zahtjeva: dostupnost sigurnih i zaštićenih parkirališta te infrastrukture za alternativna čista goriva koja služe kao zamjena za izvore fosilnih goriva.
The comprehensive network has a total length of approximately 136 700 km, of which the core road network makes up 49 700 km. 
Ukupna duljina sveobuhvatne mreže iznosi otprilike 136 700 km, od čega osnovna mreža čini 49 700 km.
04 To ensure coordinated development of the core network regardless of national borders, there are nine core multimodal corridors covering the most important traffic routes across the EU. 
04 U svrhu jamčenja koordiniranog razvoja osnovne mreže koji ne ovisi o nacionalnim granicama utvrđeno je devet osnovnih multimodalnih koridora kojima su obuhvaćene najvažnije prometne rute u EU-u.
As regards roads, these core corridors (some of which overlap), represent approximately two thirds of the core road network (around 34 000 km) (see Picture 1). 
Kad je riječ o cestama, ti osnovni koridori (od kojih se neki preklapaju) čine otprilike dvije trećine osnovne cestovne mreže (oko 34 000 km, vidjeti sliku 1.).
Picture 1 Đ TEN-T core network corridors 8 Atlantic, BalticĐAdriatic, Mediterranean, North SeaĐBaltic, North SeaĐMediterranean, OrientĐEast Mediterranean, RhineĐAlpine, RhineĐDanube, ScandinavianĐMediterranean Source: European Commission. 
Slika 1. – Koridori osnovne mreže TEN-T Atlantski, baltičko-jadranski, mediteranski, Sjeverno more – Baltik, Sjeverno more – Sredozemlje, Bliski istok – istočni Mediteran, rajnsko-alpski, rajnsko-dunavski, skandinavsko-mediteranski Izvor: Europska komisija. 8
05 At the end of 2019, the European Commission adopted the European Green Deal4, a programme to achieve no net emissions of greenhouse gases by 2050. 
05 Krajem 2019. Europska komisija donijela je europski zeleni plan4, program čiji je cilj svesti neto emisije stakleničkih plinova do 2050. na nulu.
To contribute to this carbon neutrality, the European Green Deal proposes shifting 75 % of inland freight that is now carried on roads to rail and inland waterways. 
Kako bi se doprinijelo postizanju te ugljične neutralnosti, u europskom zelenom planu predlaže se da se 75 % kopnenog prijevoza tereta koji se trenutačno odvija na cestama zamijeni željezničkim prijevozom i prijevozom unutarnjim plovnim putovima.
In addition to the planned boost to the multimodal transport, the Commission plans to consider anew the question of effective road pricing and increase the production and deployment of sustainable alternative transport fuels. 
Osim planiranog poticanja multimodalnog prijevoza, Komisija namjerava ponovno razmotriti pitanje djelotvornog određivanja cijena cestovnih naknada te povećati proizvodnju i uporabu održivih alternativnih goriva u prometu.
EU funding for the road network 06 In order to help Member States develop their part of the TEN-T, EU funding is available through several instruments. 
Financijska sredstva EU-a za cestovnu mrežu 06 Kako bi se državama članicama pomoglo u razvoju dijelova mreže TEN-T na njihovu teritoriju, financijska sredstva EU-a dostupna su iz nekoliko instrumenata.
EU grants for roads in the 2007-2020 period amount to approximately Ű78 billion and are used to finance newly built roads and reconstructed or upgraded roads. 
Bespovratna sredstva EU-a za ceste u razdoblju 2007. – 2020. iznose otprilike 78 milijardi eura i upotrebljavaju se za financiranje izgradnje novih cesta te obnovu ili nadogradnju postojećih cesta.
Most of it has come from the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund, however their focus is different: while the Cohesion Fund exclusively targets the TEN-T, both core and comprehensive, the ERDF does not prioritise investments in the TEN-T. 
Većina tih sredstava izdvojena je iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF), međutim, ta dva fonda usmjerena su na različita područja: dok je Kohezijski fond isključivo usmjeren na osnovnu i sveobuhvatnu mrežu TEN-T, u okviru EFRR-a ulaganja u mrežu TEN-T nisu prioritet.
Smaller amounts are also available from the Connecting Europe Facility (CEF) (previously TEN-T Programme) to finance mostly the core network (see Table 1). 
Manji iznosi dostupni su i iz Instrumenta za povezivanje Europe (CEF, bivši program TEN-T), i to ponajprije za financiranje osnovne mreže (vidjeti tablicu 1.).
The budget allocated to roads has decreased between the two programming periods due to the shift towards more sustainable modes of transport. 
Proračun dodijeljen za ceste smanjio se između dvaju programskih razdoblja zbog prijelaza na održivije načine prijevoza.
At the time of the audit, the budget allocations for the 2021-2027 multiannual financial framework had not yet been adopted. 
U vrijeme provedbe ove revizije dodjela proračunskih sredstava u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. još nije bila usvojena.
Table 1 Đ EU funding allocated to road projects, 2007-2020, (in million Ű) Source: ECA, based on Commission and INEA. 
Tablica 1. – Financijska sredstva EU-a dodijeljena za cestovne projekte, 2007. – 2020. (u milijunima eura) 10 Instrument 2007. – 2013.
9 Instrument 2007-2013 2014-2020 Total ERDF and Cohesion Fund 46 544 29 282 75 826 TEN-T 524 NA 524 CEF NA 2 060 2 060 Total 47 068 31 342 78 410 4 COM(2019) 640 final of 11 December 2019. 
2014. – 2020. Ukupno EFRR i Kohezijski fond 46 544 29 282 75 826 TEN-T 524 — 524 CEF — 2 060 2 060 Ukupno 47 068 31 342 78 410 Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije i INEA-e.
07 EU funding instruments are subject to different management procedures: (a) The ERDF and Cohesion Fund, are implemented under shared management. 
07 Na instrumente EU-a za financiranje primjenjuju se različiti postupci upravljanja: (a) EFRR i Kohezijski fond primjenjuju se u okviru podijeljenog upravljanja.
The Commission (Directorate-General for Regional and Urban Policy) negotiates, approves and monitors implementation of the partnership agreements and operational programmes (OPs) proposed by Member States, including the assessment of conditions that Member States have to fulfil to receive EU funding (ex-ante conditionality). 
Komisija (Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku) pregovara o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima koje predlažu države članice, odobrava ih i prati njihovu provedbu, uključujući procjenu uvjeta koje države članice moraju ispuniti kako bi dobile sredstva EU-a (ex ante uvjeti).
At national or regional level, a managing authority is responsible for managing OPs, which includes project selection, monitoring and reporting on project implementation. 
Upravljačka tijela odgovorna su za upravljanje operativnim programima na nacionalnoj ili regionalnoj razini, što uključuje odabir projekata, njihovo praćenje i izvješćivanje o njihovoj provedbi.
In the case of major projects (those whose total eligible cost exceeds Ű75 million), the Commission approves individually the EUŐs contribution. (b) The CEF (also, formerly, the TEN-T Programme) is implemented by the Commission under direct management. 
U slučaju velikih projekata (projekata čiji ukupni prihvatljivi trošak premašuje 75 milijuna eura) Komisija odobrava iznos doprinosa EU-a na pojedinačnoj osnovi. (b) Instrument CEF (poznat i kao bivši program TEN-T) primjenjuje Komisija u okviru izravnog upravljanja.
The Commission issues calls for proposals to receive EU co-funding and evaluates them with the support of the Innovation and Networks Executive Agency (INEA), under the supervision of the Directorate-General for Mobility and Transport. 
Komisija objavljuje pozive na podnošenje prijedloga za sufinanciranje sredstvima EU-a i ocjenjuje ih uz potporu Izvršne agencije za inovacije i mreže (INEA), pod nadzorom Glavne uprave za mobilnost i promet.