natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Commission15, the combination of a thorough risk assessment leading to adequate preventive and detective measures by managing authorities, on the one hand, and coordinated and timely investigations by competent bodies (usually the police or prosecutors), on the other hand, could significantly reduce fraud risk in the field of cohesion policy and provide suitable deterrence against fraud. 
Prema navodima Komisije15 kombinacijom temeljite procjene rizika koja rezultira primjerenim mjerama za sprječavanje i otkrivanje prijevara koje poduzimaju upravljačka tijela s jedne strane te koordiniranih i pravodobnih istraga koje provode nadležna tijela (obično policija ili tužiteljstvo) s druge strane mogao bi se znatno smanjiti rizik od prijevara u području kohezije te bi to moglo imati odgovarajući destimulativni učinak.
This audit was structured around these two broad areas. 
Revizija je strukturirana oko ta dva široka područja.
13 15 Commission’s guidance for Member States and programme authorities on fraud risk assessment and effective and proportionate anti-fraud measures, page 11 (EGESIF 14-0021 of 16 June 2014). 
14 15 Smjernice Komisije za države članice i tijela zadužena za provedbu programa – Procjena rizika od prijevara i učinkovite i razmjerne mjere za borbu protiv prijevara, str. 11. (EGESIF 14. – 002.1 od 16. lipnja 2014.).
Audit scope and approach 12 We decided to audit the work of managing authorities in fighting fraud in cohesion policy because of the key role they play, and will continue to play in the 2021-2027 programming period. 
Opseg revizije i revizijski pristup 12 Sud je odlučio provesti reviziju rada upravljačkih tijela u borbi protiv prijevara u kohezijskoj politici zbog ključne uloge koju ta tijela imaju i koju će i dalje imati u programskom razdoblju 2021. – 2027.
We assessed whether managing authorities have properly fulfilled their responsibilities at each stage of the anti-fraud management process: fraud prevention, fraud detection and fraud response (including reporting on fraud and recovery of funds unduly paid). 
Sud je procijenio jesu li upravljačka tijela postupala u skladu sa svojim odgovornostima u svakoj fazi procesa upravljanja borbom protiv prijevara: sprječavanju prijevara, otkrivanju prijevara i poduzimanju odgovarajućih mjera u pogledu prijevara (uključujući prijavljivanje prijevara i ostvarivanje povrata nepropisno isplaćenih sredstava).
To this end, we assessed whether managing authorities have: (a) developed anti-fraud policies, performed a thorough risk assessment and implemented adequate preventive and detective measures; and (b) properly responded to detected fraud in coordination with the investigation and prosecution bodies and with AFCOSs, considering the design of these services in the Member States we visited. 
U tu svrhu Sud je procijenio jesu li upravljačka tijela: (a) izradila politike za borbu protiv prijevara, provela temeljitu procjenu rizika i uvela primjerene mjere za sprječavanje i otkrivanje prijevara i (b) poduzela odgovarajuće mjere u pogledu otkrivenih prijevara u koordinaciji s istražnim tijelima i tijelima kaznenog progona te AFCOS-ima, pri čemu je Sud uzeo u obzir strukturu tih službi u državama članicama koje je posjetio.
13 We looked at the role played by managing authorities and AFCOSs in the Member States in cohesion policy. 
13 Sud je razmotrio ulogu koju upravljačka tijela i AFCOS-i imaju u kohezijskoj politici u državama članicama.
We audited the managing authorities for the operational programmes funded by the three main European Structural and Investment Funds concerning EU cohesion policy: the CF, the ESF and the ERDF. 
Sud je proveo reviziju operativnih programa upravljačkih tijela koji se financiraju iz triju glavnih europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za kohezijsku politiku EU-a: KF-a, ESF-a i EFRR-a.
We decided to exclude the European Territorial Cooperation objective (ETC) of the ERDF, as the projects financed by the corresponding OPs involve partners from different countries under the supervision of authorities in different Member States. 
Odlučio je isključiti cilj europske teritorijalne suradnje u okviru EFRR-a jer u projektima koji se financiraju iz pripadajućih OP-ova obično sudjeluju partneri iz različitih zemalja pod nadzorom tijela iz različitih država članica.
14 We reviewed how managing authorities had considered the Member States’ legal and strategic anti-fraud framework for the management of the anti-fraud process, in particular when a national anti-fraud strategy was available. 
14 Sud je proveo reviziju načina na koji su upravljačka tijela pri upravljanju procesom borbe protiv prijevara uzela u obzir pravni i strateški okvir država članica za borbu protiv prijevara, posebno u slučajevima u kojima im je bila na raspolaganju nacionalna strategija za borbu protiv prijevara.
We invited all managing authorities to participate in a survey on fraud prevention and detection measures and obtained replies from authorities in 23 Member States. 
Sud je pozvao sva upravljačka tijela na sudjelovanje u anketi o mjerama za sprječavanje i otkrivanje prijevara i dobio odgovore tijela iz 23 država članica.
15 We visited seven Member States: Bulgaria, France, Hungary, Greece, Latvia, Romania and Spain. 
15 Sud je posjetio sedam država članica: Bugarsku, Francusku, Mađarsku, Grčku, Latviju, Rumunjsku i Španjolsku.
For the selection of these Member States, we considered the fraud detection rates and the number of fraud cases presented in the 2016 PIF report, as well as their correlation with other available fraud risk indicators. 
Pri odabiru tih država članica imao je na umu stope otkrivanja prijevara i broj slučajeva prijevare koji je naveden u izvješću o zaštiti financijskih interesa za 2016., ali i njihovu korelaciju s drugim dostupnim pokazateljima rizika od prijevara.
During our visits, we met with representatives of the authorities responsible for implementing a total of 43 OPs (22 OPs for 2007-2013 and 21 OPs for 2014-2020) and with key actors in the fight against fraud (prosecution and judicial bodies, investigative bodies, anti-fraud agencies, competition authorities). 
Tijekom svojih posjeta Sud se sastao s predstavnicima tijela odgovornih za provedbu ukupno 43 OP-ova (22 OP-a za 2007. – 2013. i 21 OP za 2014. – 2020.) i ključnim dionicima u borbi protiv prijevara (tijelima kaznenog progona 15 i sudskim tijelima, istražnim tijelima, agencijama za borbu protiv prijevara, tijelima za zaštitu tržišnog natjecanja).
In the Member States we visited we audited a 14 judgemental sample of OPs selected to be representative of all funds (ERDF, ESF and, where applicable, CF) and a range of intervention types. 
U državama članicama koje je posjetio Sud je obavio reviziju uzorka OP-ova koji su na temelju prosudbe odabrani kao reprezentativni za sve fondove (EFRR, ESF i, u relevantnim slučajevima, KF) i za niz različitih vrsta intervencija.
16 We reviewed the case files of a sample of 138 irregularities reported to the Commission as fraudulent from the 22 OPs we tested for 2007-2013. 
16 Iz 22 OP-ova ispitanih za razdoblje 2007. – 2013. Sud je pregledao spise za uzorak od 138 nepravilnosti koje su Komisiji prijavljene kao prijevare.
Wherever the size of the population allowed, we applied the random method known as monetary unit sampling to select the irregularities to be reviewed. 
Kad god je to bilo moguće s obzirom na veličinu statističkog skupa, Sud je primijenio metodu nasumičnog odabira koja se naziva uzorkovanje po novčanoj jedinici kako bi odabrao nepravilnosti koje će pregledati.
We did not assess the work of investigation, prosecution and judicial bodies – although we did look at the managing authorities’ coordination and communication with those bodies. 
Sud nije procjenjivao rad istražnih tijela, tijela kaznenog progona i sudskih tijela, no razmatrao je koordinaciju i komunikaciju upravljačkih tijela s tim tijelima.
17 The findings in this report complement those in special report 01/2019: “Fighting fraud in EU spending: action needed”, published on 10 January 2019, which covered the design and implementation of the Commission’s Anti-Fraud Strategy. 
1/2019: „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”, koje je objavljeno 10. siječnja 2019. i u kojem je bilo riječi o oblikovanju i provedbi strategije Komisije za borbu protiv prijevara.
In that report, we mainly focused on the role of OLAF, but also looked at the work done on anti-fraud policies by the Commission DGs responsible for the implementation of EU cohesion policy (see paragraph 04). 15 
U tom izvješću Sud je stavio najveći naglasak na ulogu OLAF-a, ali je i preispitao aktivnosti glavnih uprava Komisije odgovornih za provedbu kohezijske politike EU-a u pogledu politika borbe protiv prijevara (vidi odlomak 04.). 16
Observations Anti-fraud policy, fraud prevention and detection measures Managing authorities generally have no specific anti-fraud policy 18 The Commission has provided guidelines for Member States and managing authorities to help them comply with their legal obligation to put in place anti-fraud measures that are proportionate and effective. — At the level of the Member States, the Commission recommends the adoption of national anti-fraud strategies for the protection of the ESI Funds, with the objective of ensuring homogenous and effective implementation of anti-fraud measures, especially where Member States’ organisational structures are decentralised. — At the level of operational programmes, the Commission recommends that managing authorities develop a structured approach to tackling fraud, organised around the four key elements in the anti-fraud management process: prevention, detection, correction and prosecution16. — The Commission has further defined concrete criteria for evaluating the way managing authorities have complied with their legal obligations for setting up proportionate and effective anti-fraud measures17. 
Opažanja Politika za borbu protiv prijevara, mjere za sprječavanje i otkrivanje prijevara Upravljačka tijela u pravilu nemaju konkretnu politiku za borbu protiv prijevara 18 Komisija je državama članicama i upravljačkim tijelima pružila smjernice kao pomoć za ispunjavanje pravnih obveza pri uspostavi razmjernih i djelotvornih mjera za borbu protiv prijevara. — Na razini država članica Komisija je preporučila donošenje nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara radi zaštite ESI fondova, kako bi se zajamčila ujednačena i djelotvorna provedba mjera za borbu protiv prijevara, osobito u slučajevima u kojima su organizacijske strukture država članica decentralizirane. — Na razini operativnih programa Komisija je preporučila upravljačkim tijelima da razviju strukturirani pristup borbi protiv prijevara, čija će okosnica biti četiri glavna elementa u procesu upravljanja borbom protiv prijevara: sprječavanje, otkrivanje, ispravak i kazneni progon16. — Komisija je osim toga odredila i konkretne kriterije za evaluaciju načina na koji upravljačka tijela ispunjavaju svoje pravne obveze u pogledu uspostave razmjernih i djelotvornih mjera za borbu protiv prijevara17.
16 Commission’s Guidance for Member States and programme authorities on fraud risk assessment and effective and proportionate anti-fraud measures (EGESIF 14-0021 of 16 June 2014), OLAF’s Handbook on the role of Member State auditors in fraud prevention and detection (October 2014) and Guidance on a common methodology for the assessment of management and control systems in the Member States (EGESIF 14-0010-final of 18 December 2014). 
16 Smjernice Komisije za države članice i tijela zadužena za provedbu programa – Procjena rizika od prijevara i učinkovite i razmjerne mjere za borbu protiv prijevara (EGESIF 14-0021 od 16. lipnja 2014.), OLAF-ov priručnik „The role of Member States’ auditors in fraud prevention and detection” („Uloga revizora država članica u sprječavanju i otkrivanju prijevara”) (listopad 2014.) i Smjernice o zajedničkoj metodologiji za ocjenjivanje sustava upravljanja i kontrole u državama članicama EU-a (EGESIF 14-0010-final od 18. prosinca2014.).
17 Article 30 and Annex IV of Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014 of 3 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (OJ L 138, 13.5.2014, p. 
17 Članak30.iPrilogIV.DelegiranojUredbiKomisije(EU)br.480/2014 od3.ožujka2014. o dopuniUredbe(EU)br.1303/2013 EuropskogparlamentaiVijeća(SLL138, 13.5.2014., str.
5) and defining key requirements of management and control systems and their classification with regard to their effective functioning - specifically key requirement 7 (effective implementation of proportionate anti-fraud measures). 16 
5.) u kojima se utvrđuju ključni zahtjevi u pogledu sustava upravljanja i kontrole i njihova klasifikacija s obzirom na njihovo djelotvorno funkcioniranje, konkretnije ključni zahtjev 7. („učinkovito provođenje razmjernih mjera za suzbijanje prijevara”). 17
19 The Commission recommends that managing authorities use a formal anti-fraud policy18 to communicate their determination to combat and address fraud. 
19 Komisija je preporučila upravljačkim tijelima da primjenjuju službenu politiku za borbu protiv prijevara18 kako bi pokazala odlučnost u borbi protiv prijevara i njihovu suzbijanju.
This policy should, in particular, include strategies for the development of an anti-fraud culture and the allocation of responsibilities for tackling fraud. 
Tom bi se politikom osobito trebale utvrditi strategije za razvoj kulture suzbijanja prijevara i podijeliti odgovornosti u borbi protiv prijevara.
We consider that managing authorities should have prepared a formal anti-fraud policy or a similar single, stand-alone document specifying their fraud prevention, detection and response measures and making clear to their own staff, the beneficiaries of EU funding and other authorities that measures to tackle fraud are in place and being implemented. 
Sud smatra da su upravljačka tijela trebala sastaviti službenu politiku za borbu protiv prijevara ili sličan jedinstven, zaseban dokument u kojem bi se navele mjere za sprječavanje i otkrivanje prijevara te mjere koje je potrebno poduzeti u pogledu prijevara i kojim se njihovu osoblju, korisnicima sredstava EU-a i drugim tijelima daje na znanje da su mjere za borbu protiv prijevara utvrđene i da se provode.
20 We found during our visits that very few of these policies actually constitute formal reference documents summarising the measures to be implemented at each stage of the anti-fraud management process in response to identified fraud risks. 
20 Tijekom obavljenih posjeta Sud je utvrdio da je vrlo mali broj tih politika zapravo službeni referentni dokument u kojem se sažeto opisuju mjere koje se provode u svakoj fazi procesa upravljanja borbom protiv prijevara kao odgovor na utvrđene rizike od prijevara.
We only found examples of formalised anti-fraud policies in Latvia, at specific intermediate bodies in Spain, and in France (where the policy has not been made public). 
Sud je primjere formalno utvrđenih politika za borbu protiv prijevara pronašao samo u Latviji, u određenim posredničkim tijelima u Španjolskoj i u Francuskoj (u kojoj predmetna politika nije objavljena).
In all other cases, to obtain a full description of anti-fraud measures we needed to consult multiple management documents and manuals of procedures. 
U svim drugim slučajevima morao je pregledati nekoliko dokumenata o upravljanju i priručnika o postupcima kako bi dobio potpuni opis mjera za borbu protiv prijevara.
We consider that the absence of formalised anti-fraud policies limits Member States’ ability to supervise and coordinate anti-fraud measures and evaluate their effectiveness. 
Sud smatra da nepostojanje formalno utvrđenih politika za borbu protiv prijevara ograničava sposobnost država članica da nadziru i koordiniraju mjere za borbu protiv prijevara i ocjenjuju njihovu djelotvornost.
This is particularly relevant in that only ten Member States have adopted a national anti-fraud strategy19 based on the Commission’s recommendation (see paragraph 18). 
Ovo je osobito važno u kontekstu toga da je samo deset država članica donijelo nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara19 na temelju preporuke Komisije (vidi odlomak 18.).
Furthermore, Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014 (complementing the CPR for 2014-2020) does not mention shortcomings 18 In this sense, the concept of a formal anti-fraud policy corresponds to the ’fraud risk management programme’ defined by the Association of Certified Fraud Examiners (ACFE) in its ”Fraud examiners manual” or in the ”Fraud Risk Management Guide” it developed with the Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO), and to the “formal counter fraud and corruption strategies” defined by the Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA) in its “Code of practice on managing the risk of fraud and corruption”. 
18 U tom je smislu koncept službene politike za borbu protiv prijevara istovjetan „programu za upravljanje rizikom od prijevara” koji je Udruženje ovlaštenih istražitelja prijevara (ACFE) definiralo u svojoj publikaciji „Fraud examiners manual” („Priručnik za istražitelje prijevara”) odnosno u publikaciji „Fraud Risk Management Guide” („Vodič za upravljanje rizikom od prijevara”) koji je sastavilo u suradnji s Odborom sponzorskih organizacija Povjerenstva Treadway (COSO). Istovjetan je i „službenim strategijama za borbu protiv prijevara i korupcije” koje je Ovlašteni institut za javne financije i računovodstvo (CIPFA) definirao u svojoj publikaciji „Code of practice on managing the risk of fraud and corruption” („Kodeks dobre prakse u upravljanju rizikom od prijevara i korupcije”).
19 National anti-fraud strategies exist in ten of the 28 Member States: Bulgaria, Czechia, Greece, France, Croatia, Italy, Latvia, Hungary, Malta and Slovakia. 
19 Deset od 28 država članica ima nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara: Bugarska, Češka, Grčka, Francuska, Hrvatska, Italija, Latvija, Mađarska, Malta i Slovačka.
Romania also has a strategy, but it is now out-of-date (Source: 2017 PIF report, page 12). 
Rumunjska također ima strategiju, no zastarjela je (izvor: izvješće o zaštiti financijskih interesa EU-a za 2017., str.
The Member States that have not adopted a national strategy are: Belgium, Denmark, Germany, Estonia, Ireland, Spain, Cyprus, Lithuania, Luxembourg, Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Slovenia, Finland, Sweden and United Kingdom. 
Države članice koje nisu donijele nacionalnu strategiju su sljedeće: Belgija, Danska, Njemačka, Estonija, Irska, Španjolska, Cipar, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Slovenija, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.
17 in the implementation of proportionate and effective anti-fraud measures in the context of determining ‘serious deficiencies’ that could lead on their own to the suspension of payments to or the financial correction of operational programmes20. 
480/2014 (o dopuni Uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2014. – 2020.) nema govora o nedostatcima u provedbi razmjernih i djelotvornih mjera za borbu protiv prijevara u kontekstu utvrđivanja „ozbiljnih nedostataka” koji bi sami po sebi mogli dovesti do obustave isplata ili financijskih ispravaka u operativnim programima20.
As a result, the use of anti-fraud measures is given less weight than other areas in the assessment of management and control systems. 
Slijedom toga, pri procjeni sustava upravljanja i kontrole mjerama za borbu protiv prijevara pridala se manja važnost nego drugim područjima.
The Commission’s proposal for the CPR for 2021-2027 does not consider anti-fraud measures as one of the enabling conditions21 which Member States must meet before they can obtain EU cohesion funding. 
U prijedlogu Komisije za Uredbu o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. –2027. mjere za borbu protiv prijevara nisu navedene među preduvjetima koji omogućuju provedbu ciljeva21, a koje države članice trebaju ispuniti prije nego što im se mogu isplatiti sredstva EU-a za koheziju.
Managing authorities systematically assess fraud risks, but this process could be further improved Managing authorities systematically identify fraud risks 22 The most significant change compared to the 2007-2013 programming period is that managing authorities now have to assess fraud risks in line with the requirements of the 2014-2020 control framework (see paragraph 05). 
Upravljačka tijela sustavno provode procjenu rizika od prijevara, no taj bi se proces mogao dodatno poboljšati Upravljačka tijela sustavno utvrđuju rizike od prijevara 22 Najvažnija promjena u usporedbi s programskim razdobljem 2007. – 2013. obveza je upravljačkih tijela da provedu procjenu rizika od prijevara u skladu sa zahtjevima iz okvira za kontrolu za razdoblje 2014. – 2020. (vidi odlomak 05.).
The purpose of this exercise is for managing authorities to determine the suitability of existing internal controls to address the risks associated with different fraud scenarios and identify areas where additional controls are necessary. 
Svrha je te procjene da upravljačka tijela utvrde može li se postojećim unutarnjim kontrolama odgovoriti na rizike povezane s različitim scenarijima prijevare te u kojim su područjima potrebne dodatne kontrole.
23 Among other anti-fraud topics, the EGESIF guidelines for Member States and managing authorities (see paragraph 18) address the task of fraud risk assessment including a practical “ready-to-use” tool to perform the assessment22. 
23 Među ostalim temama u području borbe protiv prijevara, u smjernicama EGESIF-a za države članice i upravljačka tijela (vidi odlomak 18) ima riječi o zadatku procjene rizika od prijevara, uz praktičan gotov alat za provedbu te procjene22.
In most cases, the authorities 20 Article 30 and Annex IV. 
21 Članak 11. i Prilog III.
21 Article 11 and Annex III of Commission’s proposal for a CPR for 2021-2027, COM(2018) 375 of 29 May 2018. 
Prijedlogu Komisije za Uredbu o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. – 2027., COM(2018) 375 od 29. svibnja 2018.
22 In the guidance document, the Commission developed a fraud risk assessment model based on 31 standard inherent risks, further subdivided into 40 risks and 128 recommended mitigating controls, all of them structured around four generic management processes (selection of applicants, implementation and verification of operations, certification and payments, and direct procurement by managing authorities). 
22 U smjernicama je Komisija razvila model procjene rizika od prijevara koji se temelji na 31 standardnom inherentnom riziku, koji se dalje dijele na 40 rizika i 128 preporučenih ublažavajućih kontrola, a okosnica su im četiri opća postupka upravljanja (odabir podnositelja zahtjeva, provedba i provjera operacija, ovjeravanje i plaćanja te izravna dodjela ugovora u sklopu nabave upravljačkih tijela).
However, the document does not cover financial instruments or risks in relation to state aid. 
Međutim, tim dokumentom nisu obuhvaćeni financijski instrumenti ni rizici povezani s državnim potporama.
18 applied the model fraud risk assessment developed by the Commission or their own adaptation of that model. 
U većini slučajeva tijela su primijenila model procjene rizika od prijevara koji je razvila Komisija ili svoju inačicu tog modela.
24 On 28 November 2018, the Commission published the results of a study23 on the fraud and corruption prevention practices implemented by Member States in response to the specific provisions in place for the 2014-2020 programming period that it had outsourced in December 2016. 
24 Komisija je 28. studenoga 2018. objavila rezultate studije23 o praksama sprječavanja prijevara i korupcije koje države članice provode kao odgovor na konkretne odredbe utvrđene za programsko razdoblje 2014. – 2020.
The study concluded that the new legislative requirements, in particular as regards the fraud risk assessment process, had helped to make Member States’ efforts to tackle fraud more formalised and systematic. 
U studiji je iznesen zaključak da su novi zakonodavni zahtjevi, osobito oni u pogledu procesa procjene rizika od prijevara, pomogli državama članicama da njihova borba protiv prijevara bude formalnije utvrđena i sustavnija.