natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction 16 (iv) Missing links. 
Uvod 16 (iv) Nepostojeće infrastrukturne veze.
These are parts of the future network of inland waterways of international importance that do not exist at present. 
Riječ je o dijelovima buduće mreže unutarnjih plovnih putova od međunarodne važnosti koji trenutačno ne postoje.
An example of a relevant missing link is the Seine-Scheldt connection between France and Belgium, which is currently being addressed by the Member States concerned and by the TEN-T (see Figure 4). 
Primjer važne nepostojeće infrastrukturne veze je spoj Sena – Schelde između Francuske i Belgije, kojim se trenu‐ tačno bave zainteresirane države članice i mreža TEN‐T (vidjeti sliku 4.).
The missing link between the Seine and the Scheldt Source: European Commission. 
Nepostojeća infrastrukturna veza između Sene i Schelde Prioritetna os br.30 Unutarnji plovni putovi mreže TEN-T Izvor: Europska komisija.
Figure 4 
Slika 4.
Introduction 17 The role of the European Commission and the Member States 11 The European Commission implements its transport policies mainly through two Commission directorates-general: DG Mobility and Transport, which sets the transport policies and finances transport infrastructure projects under the TEN-T programme; and DG Regional and Urban Policy, which provides financial support to Member States and regions through the ERDF and Cohesion Funds (CF) that can be used for transport development. 
Uvod 17 Uloga Europske komisije i država članica 11 Prometne politike Europske komisije uglavnom provode njezine dvije glav‐ ne uprave: Glavna uprava za mobilnost i promet, koja utvrđuje prometne politike i financira projekte promet‐ ne infrastrukture u okviru programa TEN‐T, te Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, koja putem EFRR‐a i kohezijskih fondova pruža država‐ ma članicama i regijama financijsku potporu koja se može upotrijebiti za prometni razvoj.
12 The EU funding provided under the TEN-T instrument is directly managed by the Innovation and Networks Executive Agency (INEA)9. 
12 Financijskim sredstvima EU‐a koja se dodjeljuju u okviru instrumenta za TEN‐T izravno upravlja Izvršna agencija za inovacije i mreže (INEA)9.
The Commission publishes annual and multiannual calls for proposals and Member States submit project proposals that the Commission then selects according to pre-defined project selection criteria. 
Komisi‐ ja objavljuje godišnje i višegodišnje pozive na podnošenje prijedloga, a države članice podnose prijedloge projekata koje Komisija potom odabire prema unaprijed utvrđenim kriterijima za odabir projekata.
The trans-European network guidelines10 require the completion of a TEN-T comprising rivers and canals with a minimum draught of 2.50 metres, a minimum bridge clearance of 5.25 metres and a minimum length of vessels of 80 metres (see Annex I). 
Smjernicama za transeuropsku mrežu10 propisano je do‐ vršenje transeuropske prometne mreže koja će uključivati one rijeke i kanale kojima mogu ploviti plovila s gazom od najmanje 2,50 metara, na kojima je najmanja visina mostova 5,25 metara i kojima mogu ploviti plovila duljine od najmanje 80 metara (vidjeti prilog I.).
The inland waterway transport projects financed by the INEA under the 2007–13 framework amount to 747 million euro, which corresponds to 7.9 % of the total TEN-T funding. Projects consisted of studies, generally funded at 50 %, or works that were funded mostly at 10 %–20 % by the TEN-T budget. 
Vrijednost projekata za unutarnje plov‐ ne putove koje je financirala ta izvršna agencija na temelju okvira za razdoblje od 2007. do 2013. godine iznosila je 747 milijuna eura, odnosno 7,9 % ukupnih financijskih sredstava mreže TEN‐T. Projektima su bile obuhvaćene studije, koje su se iz proračuna mreže TEN‐T uglavnom financirale u visini od 50 %, i radovi koji su se u većini slučaje‐ va financirali u visini od 10 % do 20 %.
Most infrastructure projects consisted of improving the fairways to improve navigability, increasing bridge heights and constructing lock chambers. 
Većina infrastrukturnih projekata uklju‐ čivala je poboljšanja plovnih putova radi unaprjeđenja plovnosti, povećanja visine mostova i izgradnju komora brodskih prevodnica.
13 As regards IWT projects funded under the European Regional Development Fund (ERDF) and the CF, Member States are responsible for selecting and implementing the specific projects. 
13 Kada je riječ o projektima za unutarnje plovne putove koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni raz‐ voj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF), države članice odgovorne su za odabir i provedbu pojedinačnih projekata.
The Commission and the Member States have to ensure that assistance from the funds is consistent with the activities, policies and priorities of the European Union and complements the Commission’s other financial instruments11. 
Komisija i države članice moraju osi‐ gurati da pomoć iz fondova odgovara aktivnostima, politikama i prioritetima Europske unije i da nadopunjuje ostale financijske instrumente Komisije11.
With regard to the field of transport, the ERDF and the CF regulations12 provided for the funding of transport investments, including improvements to the trans-European network, and supported the aim of achieving a more balanced distribution of freight across the various modes of transport (modal split). 
Kada se govori o području prometa, u uredbama o EFRR‐u i KF‐u12 predvi‐ đena su financijska sredstva za ulaga‐ nja u promet, uključujući unaprjeđenja transeuropske mreže, te se podržava cilj postizanja uravnoteženije raspo‐ djele prijevoza tereta između različitih načina prijevoza (modalna raspodjela).
At the time of the audit, the budget allocated to inland waterways for the 2007–13 period was 531 million euro, which corresponds to 0.2 % of the total SFs allocated to Member States and to 0.7 % of the 76 674 million euro allocated for transport. 
U vrijeme revizije, izdvojena proračun‐ ska sredstva za unutarnje plovne pu‐ tove za razdoblje od 2007. do 2013. go‐ dine iznosila su 531 milijun eura, odnosno 0,2 % ukupnih sredstava iz strukturnih fondova dodijeljenih drža‐ vama članicama i 0,7 % od 76 674 mi‐ lijuna eura izdvojenih za područje prometa.
Projects financed under the ERDF/CF operational programmes for transport consisted mainly of works. 
Projekti koji su se financirali u okviru operativnih programa EFRR‐a/ KF‐a za područje prometa većinom su se sastojali od radova.
Projects financed under regional or transnational operational programmes consisted generally of smaller-sized works, such as bridges to connect two Member States, and projects aimed at strengthening the cooperation of national authorities from different Member States. 
Projekti koji su se financirali u okviru regionalnih ili transnacionalnih operativnih progra‐ ma uglavnom su se sastojali od radova manjeg opsega, poput mostova za povezivanje dviju država članica, i projekata čiji je cilj jačanje suradnje nadležnih nacionalnih tijela iz različitih država članica.
9 INEA is the successor of the Trans-European Network for Transport Executive Agency (TEN-T EA), from which it took over the implementation of the legacy of TEN-T. It is also in charge of the Marco Polo programmes that were previously implemented by the former Executive Agency for Competitiveness and Innovations (EACI). 
9 Agencija INEA sljednica je Izvršne agencije za transeuropsku prometnu mrežu (TEN‐T EA), od koje je preuzela provedbu preostalih dijelova programa mreže TEN‐T. Zadužena je i za provedbu programa Marco Polo koje je prethodno provodila bivša Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije (EACI).
10 Article 15 of Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on Union guidelines for the development of the trans-European transport network and repealing Decision No 661/2010/EU (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str.
11 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
11 Uredba Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
12 Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1783/1999 (SL L 210, 31.7.2006., str.
1) and Council Regulation (EC) No 1084/2006 of 11 July 2006 establishing a Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
1.) i Uredba Vijeća (EZ) br. 1084/2006 od 11. srpnja 2006. o osnivanju Kohezijskog fonda i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
Audit scope and approach 18 14 The objective of the Court’s audit was to examine whether the inland waterway freight transport strategies have been implemented effectively by the Commission and the Member States. 
Opseg revizije i revizijski 18 pristup 14 Cilj revizije koju je proveo Sud bio je ispitati jesu li Komisija i države člani‐ ce djelotvorno provele strategije za teretni prijevoz unutarnjim plovnim putovima.
The following main audit questions were assessed. (i) Have the projects co-funded by the EU budget contributed effectively to increasing the modal share of inland waterway freight transport and improving navigability conditions? (ii) Were the EU inland waterway transport strategies coherent and based on relevant and comprehensive analyses? 
Procjenjivala su se sljedeća glavna revizijska pitanja: (i) Jesu li projekti koji su sufinancira‐ ni iz proračuna EU‐a djelotvorno pridonijeli povećanju modalnog udjela teretnog prijevoza unutar‐ njim plovnim putovima i poboljša‐ nju uvjeta plovnosti? (ii) Jesu li strategije EU‐a za prijevoz unutarnjim plovnim putovima bile usklađene i utemeljene na relevan‐ tnim i sveobuhvatnim analizama?
15 The audit covered the policy and strategy papers from 2001 onwards, when for the first time the Commission set out in a White Paper the need for developing environmentally friendly modes of transport. 
15 Revizijom su obuhvaćeni dokumen‐ ti u vezi s predmetnom politikom i strateški dokumenti od 2001. godi‐ ne nadalje, kada je Komisija po prvi put u jednoj od svojih bijelih knjiga naglasila potrebu za razvojem ekološki prihvatljivih načina prijevoza.
The audit examined relevant documents made available by the Commission, the UNECE and other third parties, performed interviews, analyses of reports, reviews of evaluations and assessments of project data. 
Revizi‐ jom su ispitani relevantni dokumenti koje su na raspolaganje stavili Komisi‐ ja, Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) i ostale treće strane, te su obavljeni razgovori, analize izvješća, pregled evaluacija i procjena podataka o projektima.
Moreover, the audit reviewed the main indicators for modal share and navigability and based its review on information provided by the Commission, by other relevant organisations such as the UNECE and by third parties. 
Osim toga, revizijom su pregledani glavni pokazatelji u vezi s modalnim udjelom i plovnošću, a taj se pregled temeljio na informacijama koje su dostavile Komisija, druge relevantne organizacije poput UNECE‐a i treće strane.
It also involved on-site verification of the achievements of 12 projects co-financed by the SFs and the TEN-T budget in Belgium, the Czech Republic, Germany and Hungary during the 2007–13 programming period. 
Provedene su i terenske provje‐ re onoga što je ostvareno s pomoću 12 projekata koji su sufinancirani iz strukturnih fondova i proračuna tran‐ seuropske prometne mreže u Belgiji, Češkoj, Njemačkoj i Mađarskoj tijekom programskog razdoblja od 2007. do 2013. godine.
Two of these projects concerned studies, nine projects related to infrastructure works and one project was mixed, as it included both of these (see Annex II). 
Dva od tih projekata od‐ nosila su se na studije, devet ih je bilo povezano s infrastrukturnim radovima, a jedan projekt bio je mješovit i obu‐ hvaćao je obje navedene sastavnice (vidjeti prilog II.).
When the audit was planned, the countries audited covered 88 % of the expenditure for mature IWW infrastructure projects, i.e. projects that were likely to be completed by the end of 2013 (see Table 2). 
U trenutku planira‐ nja revizije, udio rashoda u zemljama obuhvaćenim revizijom u rashodima za razrađene infrastrukturne projekte za unutarnje plovne putove, odnosno za projekte za koje je bilo izgledno da će se dovršiti do kraja 2013. godine, iznosio je 88 % (vidjeti tablicu 2.)
16 The Court also analysed the information provided by DG Regional and Urban Policy, DG Mobility and Transport and the INEA. 
16 Sud je također analizirao informacije koje su dostavile Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Glavna uprava za mobilnost i promet te agen‐ cija INEA.
Amounts (in million euro) of mature TEN‐T, ERDF and Cohesion Funds projects at the date of the audit planning Total AT BE CZ DE EU1 FR HU IT NL PL RO SK 0.0 0.6 0.0 0.6 253.2 0.0 3.3 138.0 93.5 0.0 6.8 0.0 0.0 2.0 9.6 0.0 47.9 3.4 7.4 0.0 16.5 4.5 7.4 5.1 2.9 0.0 0.0 0.1 5.5 0.0 5.5 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 306.7 3.4 16.2 138.0 110.0 4.5 14.2 5.1 2.9 2.0 9.6 0.1 Works Studies Both Total 1 EU stands for international projects that involve more than one Member State. 
Vrijednost (u milijunima eura) razrađenih projekata mreže TEN‐T, EFRR‐a i Kohezijskog fonda u trenutku planiranja revizije Ukupno AT BE CZ DE EU1 FR HU IT NL PL RO SK 253,2 0,0 3,3 138,0 93,5 0,0 6,8 0,0 0,0 2,0 9,6 0,0 47,9 3,4 7,4 0,0 16,5 4,5 7,4 5,1 2,9 0,0 0,0 0,1 5,5 0,0 5,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 306,7 3,4 16,2 138,0 110,0 4,5 14,2 5,1 2,9 2,0 9,6 0,1 Radovi Studije Oboje Ukupno 1 EU se odnosi na međunarodne projekte koji uključuju više od jedne države članice.
Source: ECA analysis based on Commission data. 
Izvor: Analiza koju je Sud proveo na temelju podataka Komisije.
Table 2 
0,0 0,6 0,0 0,6 Tablica 2.
In addition, it analysed whether EU-financed projects supported the inland waterway transport objectives, i.e. whether the project objectives were consistent with the inland waterway transport objectives, whether projects were implemented according to the plans and whether they improved the navigability conditions and had the expected impact on inland waterway transport. 
Osim toga, Sud je analizirao je li se projek‐ tima koje je financirao EU pridonijelo ciljevima prijevoza unutarnjim plov‐ nim putovima, odnosno jesu li ciljevi pojedinačnih projekata bili u skladu s ciljevima prijevoza unutarnjim plov‐ nim putovima, jesu li se projekti pro‐ vodili u skladu s planovima te jesu li doveli do poboljšanja uvjeta plovnosti i ostvarili očekivani učinak na prijevoz unutarnjim plovnim putovima.
There was no significant increase in the modal share of inland waterway freight transport 18 In 2001, the Commission set out the objective of shifting traffic from roads to environmentally friendly modes of transport (see Box 7). 
Nije ostvareno znatno pove‐ ćanje modalnog udjela teret‐ nog prijevoza unutarnjim plovnim putovima 18 Komisija je 2001. godine postavila cilj premještanja prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza (vidjeti okvir 7.).
Since then, the modal share of inland waterway has not increased substantially and fluctuated around 6 %. 
Otada se modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima nije znatno povećao i kre‐ tao se oko 6 %.
While inland waterway transport accounted for 6.4 % of all land transport modes in 2001, it dropped to 5.7 % in 2006 and increased until the year 2012, when the modal share accounted for 6.7 % (see Figure 5). 
Dok je 2001. godine prijevoz unutarnjim plovnim putovima zauzimao udio od 6,4 % svih kopne‐ nih načina prijevoza, 2006. godine taj se udio smanjio na 5,7 %, a potom se povećavao do 2012. godine, kada je iznosio 6,7 % (vidjeti sliku 5.).
Inland waterway transport modal share (EU 27) since 2001 6.8 % 6.6 % 6.4 % 6.2 % 6.0 % 5.8 % 5.6 % 5.4 % 5.2 % Source of data: Eurostat. 
Modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima (skupina država EU27) od 2001. godine 6,8 % 6,6 % 6,4 % 6,2 % 6,0 % 5,8 % 5,6 % 5,4 % 5,2 % Izvor podataka: Eurostat.
Observations 20 19 The Court, however, noted an exception to this situation in Belgium, the Netherlands and France, where the modal share showed a noticeable increase13. 
Opažanja 20 19 Sud je, međutim, u Belgiji, Nizozem‐ skoj i Francuskoj uočio odstupanje od takvog stanja, u kojima je zabilježeno primjetno povećanje modalnog udje‐ la13.
In other Member States modal share basically remained steady or declined (see Annex III). 
U ostalim državama članicama mo‐ dalni udio u osnovi je ostao ili stabilan ili se smanjio (vidjeti prilog III.).
Only a few isolated bottle‐ necks were addressed, with‐ out consideration for corri‐ dor and maintenance aspects 20 The Court examined whether bottlenecks were addressed during the period under review. 
Pozornost je bila usmjerena na pronalaženje rješenja za samo nekoliko izdvojenih uskih grla te se nije vodilo računa o koridorima i aspek‐ tima održavanja 20 Sud je ispitao je li tijekom razdoblja obuhvaćenog revizijom pozornost bila usmjerena na pronalaženje rješenja za uska grla.
Neither the Member States nor the Commission have issued a progress report on the elimination of bottlenecks, with the exception of TEN-T priority projects 18 (Waterway axis Rhine/ Meuse-Main-Danube) and 30 (Inland Waterway Seine-Scheldt). 
Ni države članice ni Komisija nisu objavile izvješće o napretku u vezi s uklanjanjem uskih grla, uz iznimku dvaju prioritetnih projekata mreže TEN‐T, i to projekta 18 (os plovnog puta Rajna/Maas – Majna – Dunav) i projekta 30 (unutarnji plovni put Sena – Schelde).
Therefore the Court made a comparative analysis of the reports published by the UNECE in the years 2006 and 2012 that included an inventory of the existing bottlenecks. 
Stoga je Sud izvršio usporednu analizu izvješća koja je UNECE objavio 2006. i 2012. godine i u kojima je naveden popis postojećih uskih grla.
Too few bottlenecks were eliminated 21 Since 2006, only a small number of bottlenecks have been eliminated. 
Uklonjeno je premalo uskih grla 21 Od 2006. godine uklonjen je tek mali broj uskih grla.
The analysis of the list of bottlenecks published by the UNECE in different years, i.e. in 2006 and 2012, indicates that only five of the 47 bottlenecks listed in the 2006 list were removed by 201214. 
Analiza popisa uskih grla koje je UNECE objavio 2006. i 2012. godine pokazuje da je do 2012. uklonjeno samo pet od 47 grla s popi‐ sa iz 2006. godine14.
Based on this rate of progress, it would take around 60–70 years to eliminate all the listed bottlenecks. 
Na temelju takve brzine napretka, bilo bi potrebno pri‐ bližno 60 do 70 godina za uklanjanje svih popisanih uskih grla.
22 This poor progress was mainly due to the fact that Member States paid little attention to this mode of transport, as illustrated by the Court’s review of national strategy papers. 
22 Takav slabi napredak uglavnom pro‐ izlazi iz činjenice da su države članice tom načinu prijevoza posvećivale tek malo pozornosti, kao što je vidljivo iz pregleda nacionalnih strateških dokumenata koji je obavio Sud.
The Court also compared the modal share and percentage of funds allocated to IWT to assess the priority level given to this mode of transport. 
Sud je također usporedio pripadajući modalni udio s postotkom sredstava izdvoje‐ nih za prijevoz unutarnjim plovnim putovima kako bi procijenio razinu prednosti koja se daje tom načinu prijevoza.
Following the Commission’s calls for proposals, relatively few IWT projects were proposed for TEN-T financing. 
Nakon Komisijina poziva na podnošenje prijedloga, za financiranje putem mreže TEN‐T bilo je predloženo relativno malo projekata za prijevoz unutarnjim plovnim putovima.
Compared to other transport modes, the project proposals focused on rail transport. 
U us‐ poredbi s drugim vrstama prijevoza, prijedlozi projekata bili su usmjereni na željeznički prijevoz.
For IWT they were less than proportional to its modal share (see Table 3) in most Member States with substantial TEN-T expenditure on IWT, except for the Netherlands, and for France and Belgium, which absorbed most of the multinational actions for the Seine-Scheldt connection. 
Za prijevoz unu‐ tarnjim plovnim putovima takvih je projekata bilo manje od onoga što bi bilo razmjerno pripadajućem modal‐ nom udjelu (vidjeti tablicu 3.) u većini država članica sa znatnim rashodima za prijevoz unutarnjim plovnim putovi‐ ma iz mreže TEN‐T osim u Nizozemskoj, Francuskoj i Belgiji, u kojima je pro‐ vedena većina međunarodnih mjera u vezi sa spojem Sena – Schelde.
13 In Belgium, there is clear evidence that traffic was moved from road to IWW, as there was a decrease in road transport and a simultaneous increase in IWT. 
13 U Belgiji postoje jasni dokazi da se promet premjestio s cesta na unutarnje plovne putove, budući da je došlo do istovremenog smanjenja cestovnog prijevoza i povećanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima.
14 The UNECE list of bottlenecks of 2012 also included 20 additional bottlenecks that were not included in the 2006 list. 
14 Popis uskih grla koji je UNECE objavio 2012. godine sadržavao je i 20 dodatnih uskih grla koja nisu bila uvrštena u popis iz 2006. godine.
Observations 21 Total cost of TEN‐T project proposals in the Member States with highest transport volumes and comparison with the IWT modal share Member State Belgium2 Bulgaria Czech Republic Germany France2 Luxembourg Hungary Netherlands Austria Romania Slovakia Project proposals for roads (million euro) A Project proposals for rail (million euro) B Project proposals for IWW (million euro) C Percentage of IWT project proposals C/(A+B+C) Modal share of IWT (year 2012) 24.3 %3 16.4 % 0.1 % 12.3 %4 4.2 % 3.4 % 4.4 % 38.7 % 4.6 % 22.5 % 2.6 % EU1 170.8 9 866.8 5 399.5 35.0 % 209.4 2 712.4 12.4 % 448.4 9 482.2 218.3 2.2 % 0.0 21 302.7 347.3 1.6 % 811.1 0.0 0.0 % 0.0 39.3 8.0 16.9 % 229.4 496.7 561.4 42.3 % 785.7 9 552.3 175.5 1.7 % 0.0 0.0 0.5 100.0 % 27.7 51.4 2.8 3.4 % 1 International projects that involve more than one Member State. 
Opažanja 21 Ukupni trošak prijedloga projekata mreže TEN‐T u državama članicama u kojima se prevozi najveća količina robe i usporedba s modalnim udjelom prijevoza unutarnjim plovnim putovima Država članica Belgija2 Bugarska Češka Njemačka Francuska2 Luksemburg Mađarska Nizozemska Austrija Rumunjska Slovačka Prijedlozi projekata za ceste (u milijuni‐ ma eura) A Prijedlozi projekata za željeznice (u milijunima eura) B Prijedlozi projekata za unutarnje plovne putove (u milijuni‐ ma eura) C Postotak prijed‐ loga projekata za prijevoz unutarnjim plovnim putovima C/(A+B+C) Modalni udio pri‐ jevoza unutarnjim plovnim putovima (2012. godine) EU1 170,8 9 866,8 5 399,5 35,0 % 209,4 2 712,4 414,0 12,4 % 24,3 %3 16,4 % 0,1 % 12,3 %4 4,2 % 3,4 % 4,4 % 38,7 % 4,6 % 22,5 % 2,6 % 0,0 9,9 0,0 0,0 % 105,2 768,0 0,0 0,0 % 448,4 9 482,2 218,3 2,2 % 0,0 21 302,7 347,3 1,6 % 811,1 0,0 0,0 % 0,0 39,3 8,0 16,9 % 229,4 496,7 561,4 42,3 % 785,7 9 552,3 175,5 1,7 % 0,0 0,0 0,5 100,0 % 27,7 51,4 2,8 3,4 % 1 Međunarodni projekti koji uključuju više od jedne države članice.
2 Project proposals for this Member State do not include the proposals listed under ‘EU’ for the completion of the Seine–Scheldt IWW connection. 3 Provisional figure. 
2 Prijedlozi projekata za ovu državu članicu ne obuhvaćaju prijedloge uvrštene pod „EU” za dovršenje spoja unutarnjeg plovnog puta Sena – Schelde.
4 Figure estimated by Eurostat. 
4 Vrijednost koju je procijenio Eurostat.
Source of data: European Commission — INEA and Eurostat. 
Izvor podataka: Europska komisija – agencija INEA i Eurostat.