natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The signatory countries agreed to contribute to this target by reducing their own annual inputs of nitrogen and phosphorus by 89 260 tonnes/year and 14 374 tonnes/year respectively, broken down by sub-basin, while the remaining necessary reductions would be made mainly from shipping and non-signatory countries21. 
Države potpisnice složile su se oko toga da će postizanju te ciljne vrijednosti doprinijeti smanjenjem vlastitih unosa dušika za 89 260 tona godišnje i fosfora za 14 374 tona godišnje uz odgovarajuću raspodjelu tih vrijednosti po podsljevovima, dok bi se preostala potrebna smanjenja postigla uglavnom u pomorskom prometu i državama koje nisu potpisnice21.
18 SWD(2014) 49 final of 20 February 2014 accompanying the Commission report to the Council and the European Parliament entitled ‘The first phase of implementation of the marine strategy framework directive (2008/56/ EC) –—The European Commission’s assessment and guidance’. 
18 SWD(2014) 49 final od 20. veljače 2014., prilog izvješću Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod nazivom „Prva faza provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ) – Ocjena Europske komisije i smjernice”.
19 SANBALT model developed by the MARE research programme in Sweden (Professor Wulff et al. of the Baltic Nest Institute, 2007). 
19 Model SANBALT koji je izrađen u okviru istraživačkog programa „MARE” u Švedskoj (udruga Baltic Nest Institute: profesor Wulff i dr., 2007.).
20 Helcom ministerial meeting declaration, Copenhagen, October 2013. 
20 Izjava sa sastanka ministara u okviru Helsinške komisije, Kopenhagen, listopad 2013.
21 Non-signatory countries which significantly contribute to nutrient inputs into the Baltic Sea are: Belarus, the Czech Republic and Ukraine. 
21 Države koje nisu potpisnice, a koje u znatnoj mjeri doprinose unosu hranjivih tvari u Baltičko more su Bjelarus, Češka i Ukrajina.
The expected reductions from these countries are derived from the Gothenburg Protocol. reduction into the Baltic Sea 
Očekivana smanjenja u tim zemljama temelje se na Protokolu iz Göteborga. more u državama članicama
Observations 15 21 The degree of effort required of the various countries very much depends on their location (whether they border Baltic Sea sub-basins that are more or less affected by eutrophication) and on the reductions made in the past22. 
Opažanja 15 21 Razina napora koje različite države trebaju uložiti uvelike ovisi o tome gdje su smještene (nalaze li se podsljevovi Baltičkog mora koji su u određenoj mjeri pogođeni eutrofikacijom na njihovom području) te o smanjenjima u prošlosti22.
This means that the reductions required of Denmark, Finland and Sweden were limited and highly concentrated in the sub-basins with the greatest need for reductions, whereas significant reductions were required from Lithuania, Poland and Russia (see Annex I). 
To znači da su u Danskoj, Finskoj i Švedskoj smanjenja bila potrebna u ograničenoj mjeri te su najvećim dijelom bila usmjerena na podsljevove u kojima su ona bila najpotrebnija, dok su u Litvi, Poljskoj i Rusiji bila potrebna znatna smanjenja (vidjeti prilog I.).
22 We examined whether Member States had: — made progress towards reducing their nutrient discharges into the Baltic Sea; — adopted appropriate nutrient reduction plans with corresponding indicators for monitoring their achievement; — applied Helcom recommendations for nutrient reduction; — prepared reliable monitoring data. 
22 Ispitali smo jesu li države članice: - ostvarile napredak u pogledu smanjenja svog ispuštanja hranjivih tvari u Baltičko more, - donijele odgovarajuće planove za smanjenje količine hranjivih tvari s odgovarajućim pokazateljima za praćenje provedbe tih planova, - primijenile preporuke Helsinške komisije o smanjenju količine hranjivih tvari, - pripremile pouzdane podatke o praćenju.
Limited progress in the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 23 Recent data on total annual inputs into the Baltic Sea during the 1995-2012 pe-riod23 shows a downward trend in nitrogen (9 %) and phosphorus (14 %) inputs. 
Ograničeni napredak u smanjenju unosa hranjivih tvari u Baltičko more 23 Nedavno prikupljeni podatci o ukupnim godišnjim unosima u Baltičko more tijekom razdoblja 1995.–2012.23 pokazuju trend smanjenja unosa dušika (9 %) i fosfora (14 %).
Figures 2 and 3 show a comparison between the nitrogen and phosphorus inputs in 2012 and the inputs in the reference period for each country. 
Na slikama 2. i 3. prikazan je unos dušika i fosfora 2012. u odnosu na unos u referentnom razdoblju po državama.
Three countries show a downward trend for both nutrients (Denmark, Poland and Sweden), while two have increased their inputs for both nutrients (Latvia and Russia). 
U trima državama vidljiv je trend smanjenja unosa obaju hranjivih tvari (Danska, Poljska i Švedska), dok je u dvjema došlo do povećanja unosa (Latvija i Rusija).
For the other countries, a downward trend was observed for only one of the nutrients. 
U ostalim je državama trend smanjenja unosa zabilježen samo za jednu od hranjivih tvari.
Detailed data is presented in Annex II. 
Detaljni podatci navedeni su u prilogu II.
23 Data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
23 Podatci predstavljeni na 48. sastanku voditelja delegacija u okviru Helsinške komisije 10. i 11. lipnja 2015., Tallinn.
The data manager considers data on nutrient inputs in 2012 to be affected by uncertainty (test value). 
Prema upravitelju podatcima podatci o unosima hranjivih tvari iz 2012. godine nisu pouzdani (ispitna vrijednost).
Observations 16 Comparison between inputs of nitrogen in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Comparison between inputs of phosphorus in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 14 12 10 8 6 4 2 0 Source: ECA on the basis of data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
Opažanja 16 Unos dušika 2012. godine u odnosu na unos u referentnom razdoblju u tisućama tona 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Unos u razdoblju 1997. – 2003. (referentno razdoblje) Unos 2012. g. Unos fosfora 2012. godine u odnosu na unos u referentnom razdoblju u tisućama tona 14 12 10 8 6 4 2 0 Izvor: Europski revizorski sud na temelju podataka predstavljenih na 48. sastanku voditelja delegacija u okviru Helsinške komisije 10. i 11. lipnja 2015., Tallinn.
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Figure 3 Figure 2 
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Unos u razdoblju 1997. – 2003. (referentno razdoblje) Unos 2012. g. Slika 3.
Observations 17 24 However, the 2012 Helcom data shows that none of the signatory countries have so far made the required reductions in all the sea sub-basins particularly affected by eutrophication (Baltic Proper, Gulf of Finland and Gulf of Riga), while part of their nutrient input reductions concern the sub-basins for which reductions were not required (Danish Straits and Bothnian Sea) (see Annex III). 
Opažanja 17 24 Međutim, podatci Helsinške komisije za 2012. godinu pokazuju da nijedna država potpisnica još nije provela tražena smanjenja u svim morskim podsljevovima koji su posebno pogođeni eutrofikacijom (središnji dio Baltičkog mora, Finski zaljev i Riški zaljev) te da se smanjenja unosa hranjivih tvari koja su postigle dijelom odnose na podsljevove u kojima smanjenja nisu bila potrebna (Danski tjesnaci i Botničko more) (vidjeti prilog III.).
25 According to Helcom’s latest analysis, a downward trend in nitrogen and phosphorus loads from point pollution sources has been observed while the inputs of nitrogen and phosphorus from agricultural activities either remained stable or increased from 1994 to 200824. 
25 Prema najnovijoj analizi Helsinške komisije zabilježen je trend smanjenja opterećenja dušikom i fosforom iz točkastih izvora onečišćenja, dok su unosi dušika i fosfora uzrokovani poljoprivrednim djelatnostima u razdoblju 1994.–2008. ostali stabilni ili su porasli24.
More recent information presented to the European Parliament and the Council in the last report on the implementation of the nitrates directive (2008-2011 period)25 shows a reduction in the nutrients in agricultural land and a slight reduction in the nitrate concentration in surface waters26. 
Novije informacije predstavljene Europskom parlamentu i Vijeću u posljednjem izvješću o provedbi Direktive o nitratima (razdoblje 2008.–2011.)25 pokazuju da je došlo do smanjenja količine hranjivih tvari u poljoprivrednim zemljištima te blagog smanjenja koncentracije nitrata u površinskim vodama26.
However, this improvement appears to have not yet influenced the eutrophication of coastal waters and has not yet resulted in a reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea. 
Međutim, čini se da ta poboljšanja još nisu utjecala na eutrofikaciju priobalnih voda i da još nisu dovela do smanjenja unosa hranjivih tvari u Baltičko more.
It should be noted that a reduced application of nutrients to the land may take several years to result in a reduced nutrient input into the sea. 
Potrebno je napomenuti da može biti potrebno nekoliko godina kako bi smanjena primjena hranjivih tvari na zemljištu dovela do smanjenja unosa hranjivih tvari u more.
Member States’ nutrient reduction plans lack ambition and appropriate indicators 26 In all three Member States visited, the nutrient reduction plan was a high-level policy paper which did not set quantified nutrient reduction targets broken down by type of pollution source, by activity and by geographical area. 
Planovi država članica za smanjenje količine hranjivih tvari nedovoljno su ambiciozni i ne sadržavaju odgovarajuće pokazatelje 26 Planovi za smanjenje količine hranjivih tvari u svim su trima državama članicama bili dokumenti na visokoj političkoj razini u kojima nisu utvrđene kvantificirane ciljne vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari raščlanjene po vrsti izvora onečišćenja, djelatnosti i zemljopisnom području.
The other five Member States have adopted similar nutrient reduction plans. 
Preostalih pet država članica usvojilo je slične planove za smanjenje količine hranjivih tvari.
Poland expressed reservations about its country-level nutrient reduction targets and has not yet officially adopted a specific plan27. 
Poljska je izrazila zadrške u pogledu ciljnih vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari na razini države te još nije službeno usvojila poseban plan27.
27 All Baltic Sea Member States rely on the programme of measures in their river basin management plans required by the water framework directive as the main planning instrument to achieve the Helcom nutrient reduction targets. 
27 Kao glavnim instrumentom planiranja za postizanje ciljnih vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari koje je odredila Helsinška komisija sve države članice na Baltičkom moru koriste se programima mjera u okviru svojih planova upravljanja slijevom koji su predviđeni Okvirnom direktivom o vodama.
Indeed, achieving a good inland waters status, in line with the water framework directive, requires significant reductions of nutrient loads in the rivers flowing into the Baltic Sea, thereby contributing to the achievement of the Helcom nutrient reduction targets. 
Naime, kako bi se postiglo dobro stanje kopnenih voda koje je u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, potrebna su znatna smanjenja opterećenja hranjivim tvarima u rijekama koje se ulijevaju u Baltičko more, čime se pridonosi postizanju ciljnih vrijednosti smanjenja hranjivih tvari koje je odredila Helsinška komisija.
24 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011. 
24 HELCOM, „Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation” (Peta zbirka podataka o opterećenju Baltičkog mora onečišćenjem, PLC-5), 2011.
25 COM(2013) 683 final of 4 October 2013 ‘Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–2011’. 
25 COM(2013) 683 final od 4. listopada 2013. „Izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja nitratima iz poljoprivrednih izvora na osnovi izvješća država članica u razdoblju od 2008. do 2011.”.
26 The nutrient-content of agricultural land has decreased in all Baltic Sea Member States except Germany and Poland. 
26 Udio hranjivih tvari u poljoprivrednim zemljištima smanjio se u svim državama članicama na Baltičkom moru osim u Njemačkoj i Poljskoj.
The concentration of nitrates in surface water has decreased or is stable in all Baltic Sea Member States, except Latvia, although more recent data indicates a decrease in this Member State too. 
Koncentracija nitrata u površinskim vodama smanjila se ili je stabilna u svim državama članicama na Baltičkom moru osim u Latviji, iako je prema novijim podatcima i u toj državi članici došlo do smanjenja.
27 The national implementation programme for the Baltic Sea action plan (NIP BSAP) was prepared by the Chief Inspectorate for Environmental Protection in 2010 and updated in 2013, but has not yet been adopted by the Polish government. 
27 Glavni inspektorat za zaštitu okoliša pripremio je 2010. godine nacionalni program za provedbu Akcijskog plana za Baltičko more (NIP BSAP) te ga ažurirao 2013., no poljska vlada još nije usvojila taj program.
Observations 18 28 For some Member States, simply achieving the good status required by the water framework directive is not sufficient to achieve the Helcom targets for phosphorus. 
Opažanja 18 28 U slučaju nekih država članica, kako bi se postigle ciljne vrijednosti Helsinške komisije za fosfor, nije dovoljno samo postići dobro stanje predviđeno Okvirnom direktivom o vodama.
In the case of Poland, according to experts and the Polish environmental authorities28, reaching the Helcom targets requires the concentration of phosphorus in the waters of the Oder and Vistula rivers to be reduced to 0.07-0.08 mg/l, which is roughly the natural level, meaning that no phosphorus at all can be discharged into the rivers. 
U slučaju Poljske, prema mišljenju stručnjaka i poljskih tijela nadležnih za zaštitu okoliša28, kako bi se postigle ciljne vrijednosti Helsinške komisije koncentraciju fosfora u vodama rijeka Odre i Visle potrebno je smanjiti na 0,07–0,08 mg/l, što su vrijednosti koje približno odgovaraju prirodnoj razini i znače da se fosfor uopće ne smije ispuštati u rijeke.
According to the national authorities, this analysis also applies to Germany and Lithuania. 
Prema nacionalnim nadležnim tijelima ova analiza vrijedi i za Njemačku i Litvu.
Therefore, additional Efforts To Reduce Phosphorus Loads Into The Sea Will Be Necessary For Meeting Helcom targets. 
Stoga će za postizanje ciljnih vrijednosti Helsinške komisije biti potrebni dodatni napori u pogledu smanjenja opterećenja mora fosforom.
29 Regarding nutrient loads, the 2009 river basin management plans and corresponding programmes of measures29 examined by the Court include mainly basic measures for the implementation of EU-specific directives where they had not yet been fully implemented. 
29 Kad je riječ o opterećenju hranjivim tvarima, planovi upravljanja slijevom iz 2009. i odgovarajući programi mjera29 koje je Sud ispitao uključuju uglavnom osnovne mjere za provedbu direktiva na razini EU-a u područjima u kojima one još nisu u cijelosti provedene.
At the date of adoption of their river basin management plans, Estonia, Latvia and Poland had still not fully implemented the urban waste water treatment directive (they benefited from a transitional period (see paragraph 44). 
U vrijeme usvajanja svojih planova upravljanja slijevom Estonija, Latvija i Poljska još nisu u cijelosti bile provele Direktivu o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (imale su mogućnost iskorištavanja prijelaznog razdoblja (vidjeti odlomak 44.)).
These river basin management plans also include measures for the control of diffuse pollution (see paragraph 10) which however were already in place before the adoption of the plans. 
U predmetne planove upravljanja slijevom također su uključene mjere za kontrolu raspršenog onečišćenja (vidjeti odlomak 10.), ali te su mjere već postojale prije nego što su usvojeni planovi.
Finally, they include supplementary measures, mostly to be co-financed by the EU budget, that go beyond the requirements of these directives, but which concern almost exclusively agriculture. 
Konačno, planovi uključuju i dodatne mjere, koje se uglavnom sufinanciraju iz proračuna EU-a i nadilaze zahtjeve tih direktiva, ali se te mjere gotovo isključivo odnose na poljoprivredu.
30 These river basin management plans had several shortcomings: — Incomplete identification of pollution sources and classification of the water status; in particular, insufficient quantification of nutrient inputs at the level of bodies of water or river sub-basins. 
30 Predmetni planovi upravljanja slijevom imali su nekoliko nedostataka: - Nepotpuno utvrđivanje izvora onečišćenja i određivanje stanja vode, posebno nedostatna kvantifikacija unosa hranjivih tvari na razini vodenih tokova ili podsljevova.
This implies that the plans are weak bases for setting objectives and targeting measures. — A failure to systematically define remedial measures at body-of-water or sub-basin level, a lack of specific output targets for various measures (number of hectares in which the measure shall be applied) and no breakdowns of overall estimated costs at the level of individual measures. 
To ukazuje na to da ti planovi čine loše temelje za utvrđivanje ciljeva i usmjeravanje mjera. - Nesustavno utvrđivanje korektivnih mjera na razini vodenog toka ili podsli-jeva, nedostatak posebnih ciljnih vrijednosti izlaznih proizvoda za različite mjere (broj hektara na kojima se mjera primjenjuje) te nedostatak raščlambe ukupnih procijenjenih troškova po pojedinačnim mjerama.
This data is necessary to ensure the cost-effectiveness of the measures in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea and in managing financial resources, in particular funding from the EU. — Lack of targets and indicators as regards the nutrient reductions expected from the various measures, broken down by type of pollution source, sector of activity and geographical area, i.e. basins, sub-basins and bodies of water30. 
Ti su podatci potrebni kako bi se zajamčila isplativost mjera u smanjenju unosa hranjivih tvari u Baltičko more i upravljanju financijskim izvorima, posebice financiranjem iz EU-a. - Nedostatak ciljnih vrijednosti i pokazatelja u vezi sa smanjenjem količine hranjivih tvari koje se očekuje na temelju provedbe različitih mjera, raščlanjenih prema vrsti izvora onečišćenja, sektoru djelatnosti i zemljopisnom području, tj. sljevovima, podsljevovima i vodenim tokovima30.
The Commission31 and the Court32 have already highlighted similar weaknesses in other river basin management plans. 
Komisija31 i Sud32 već su naglasili slične nedostatke u drugim planovima upravljanja slijevom.
28 The Oder and the Vistula are part of the Baltic Sea catchment area and represent about 93 % of the Polish territory. 
28 Područje rijeka Odre i Visle dio je baltičkog slijeva te čini 93 % poljskog teritorija.
The expert opinion is a result of a study drawn up in 2012 at the request of the Chief Inspectorate for Environmental Protection, ‘Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water’, (Garcia et al, 2012, p. 180). 
Mišljenje stručnjaka temelji se na studiji iz 2012. koja je provedena na zahtjev Glavnog inspektorata za zaštitu okoliša, „Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water” (Provjera pragova za procjenu stanja okoliša u rijekama i jezerima u pogledu fizičko-kemijskih elemenata uzimajući u obzir karakteristične uvjete za određene vrste voda), str. 180. (Garcia i dr., 2012.).
29 Kymijoki-Suomenlahti, Western RBD (Finland), Daugava, Lielupe, Venta and Gauja (Latvia) and Vistula and Oder (Poland) flowing into the sea sub-basins of the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the Baltic Proper. 
29 Kymijoki-Suomenlahti, zapadno područje slijeva (Finska), Zapadna Dvina, Lielupe, Venta i Gauja (Latvija) te Visla i Odra (Poljska), koji utječu u morske podsljevove Finskog zaljeva, Riškog zaljeva i središnjeg dijela Baltičkog mora.
30 Targets and indicators for nutrient reductions were defined in Denmark, in one of the Baltic Sea Länder in Germany and in one river basin management plan in Finland. 
30 Kad je riječ o smanjenju količine hranjivih tvari, ciljne vrijednosti i pokazatelji utvrđeni su u Danskoj, jednoj od njemačkih saveznih država na Baltičkome moru te u jednom planu upravljanja slijevom u Finskoj.
In Latvia, all river basin management plans indicate the expected nutrient reduction from urban waste water. 
U Latviji je u svim planovima upravljanja slijevom navedeno očekivano smanjenje količine hranjivih tvari iz komunalnih otpadnih voda.
31 SWD(2012) 379 final of 14 November 2012 accompanying the report from the Commission to the European Parliament and the Council on the implementation of water framework directive (2000/60/EC) river basin management plans. 
31 SWD(2012) 379 final od 14. studenoga 2012., prilog izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi planova upravljanja slijevom u sklopu Okvirne direktive o vodama (2000/60/EZ).
32 Court’s Special Report No 4/2014 and Special Report No 23/2015. 
32 Tematsko izvješće Suda br. 4/2014 i tematsko izvješće br.
Observations 19 31 We also noted that, while Member States are required to assess their progress towards fulfilment of the water framework directive on the basis of the percentage of bodies of water with a good status in each river basin, they are not required to set underlying targets, such as the reduction of nutrient loads (or others not relevant for this audit, such as the reduction of specific pollutant loads). 
Opažanja 19 31 Također smo utvrdili da su države članice obvezne procjenjivati svoj napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama na temelju postotka vodenih tokova u dobrom stanju u svakom slijevu, ali nisu obvezne utvrditi povezane ciljne vrijednosti, kao što je smanjenje opterećenja hranjivim tvarima (ili druge ciljne vrijednosti koje nisu relevantne za ovu reviziju, kao što je smanjenje određenih opterećenja onečišćujućim tvarima).
Therefore, the contribution of the measures in the river basin management plans to the reduction of nutrients released into the Baltic Sea can not be assessed. 
Stoga nije moguće procijeniti doprinos smanjenju hranjivih tvari koji je ostvaren zahvaljujući mjerama iz planova upravljanja slijevom.
Member States visited only partially take into account Helcom recommendations in their plans or legal framework 32 Regarding urban waste water treatment, Helcom has made recommendations to its signatory countries which go beyond the requirements of the EU directives. 
Posjećene države članice samo djelomično uzimaju u obzir preporuke Helsinške komisije u svojim planovima ili pravnim okvirima 32 Kad je riječ o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, preporuke koje je Helsinška komisija izradila za države potpisnice Helsinške konvencije nadilaze zahtjeve direktiva EU-a.
The most significant ones are presented in Box 1. 
Najvažnije preporuke navedene su u okviru 1.