natgillin/translations-raw huggingface dataset:
74 In all five Member States we visited, these ‘result’ indicators are of a statistical nature, reporting for example on the energy consumption of all buildings in a Member State, not just on buildings renovated with EU-funded projects. 
74 U svih pet država članica koje je Sud posjetio ti pokazatelji „rezultata” zapravo su statističke naravi i njima se evidentira, na primjer, potrošnja energije svih zgrada u državi članici, a ne samo zgrada obnovljenih u okviru projekata financiranih sredstvima EU-a.
These indicators, therefore, do not report on energy savings resulting from EU-funded energy efficiency investments. 
Stoga se tim pokazateljima ne izvješćuje o uštedama energije ostvarenima ulaganjima u energetsku učinkovitost koja su financirana sredstvima EU-a.
75 Three out of the five Member States we visited collected data on the amount of energy saved by individual projects, including those concerning residential buildings. 
75 Od pet država članica koje je Sud posjetio njih tri prikupljale su podatke o količini energije ušteđene pojedinačnim projektima, uključujući onima koji su se odnosili na
However, the Commission did not ask Member States to provide data for monitoring the average cost per unit of energy saved. 
Međutim, Komisija od država članica nije zatražila da dostave podatke za potrebe praćenja prosječnog troška po jedinici ušteđene energije.
76 The Commission and Member States stated in their planning documents that energy efficiency investments also generate other benefits than energy savings (e.g. health improvements, urban rehabilitation, quality of life, reduction of energy poverty, energy bills, air pollution). 
76 Komisija i države članice navele su u svojim planskim dokumentima da se ulaganjima u energetsku učinkovitost ostvaruju i druge koristi osim ušteda energije (npr. poboljšanje zdravlja, urbana obnova, kvaliteta života, smanjenje energetskog siromaštva, računa za energiju i onečišćenja zraka).
However, none of the Member States we visited used indicators to measure these additional benefits. 
Međutim, nijedna od država članica koje je Sud posjetio nije upotrebljavala pokazatelje kojima se mjere te dodatne koristi.
Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness 77 None of the indicators used in the five Member States we visited measures the cost-effectiveness of the energy efficiency investments in buildings. 
Pokazateljima se ne može pratiti isplativost 77 Nijednim od pokazatelja koje su upotrebljavale države članice koje je Sud posjetio ne mjeri se isplativost ulaganja u energetsku učinkovitost u zgradama.
Following similar findings in our previous audit we recommended the monitoring of the cost per unit of energy saved and of the payback period planned and achieved40. 
S obzirom na slične nalaze iz njegove prethodne revizije, Sud preporučuje praćenje troška po jedinici ušteđene energije te planiranog i ostvarenog razdoblja povrata40.
This could help in identifying benchmarks and thresholds for selecting projects (see paragraph 58) as well as in assessing the performance of operational programmes in delivering their intended results, when allocating the performance reserve (see paragraph 82). 
To bi moglo pomoći u utvrđivanju referentnih vrijednosti i pragova za odabir projekata (vidjeti odlomak 58.) te u procjeni uspješnosti operativnih programa u ostvarivanju njihovih planiranih rezultata pri dodjeli pričuve za uspješnost (vidjeti odlomak 82.).
78 However, the Commission did not fully agree to our recommendation, as it considered that the comparability of the recommended indicators would be limited, given the fact that these indicators depend on many factors (e.g. energy prices, climate). 
78 Međutim, Komisija se nije u potpunosti složila s preporukom Suda jer je smatrala da bi usporedivost preporučenih pokazatelja bila ograničena s obzirom na činjenicu da ti pokazatelji ovise o mnogim čimbenicima (npr. o cijenama energije, klimi).
The Commission did not design its 2014-2020 monitoring system for monitoring the cost-effectiveness of the investments, i.e. by collecting data on the cost per unit of energy saved. 
Komisija nije strukturirala svoj sustav praćenja za razdoblje 2014. – 2020. na način da se njime prati isplativost ulaganja, tj. prikupljaju podatci o trošku po jedinici ušteđene energije.
Therefore, despite the claimed increased result-orientation of Cohesion policy spending in 2014-2020, our recommendation has not been implemented yet. 
Stoga, unatoč tome što se tvrdi da je potrošnja sredstava kohezijske politike u razdoblju 2014. – 2020. u većoj mjeri usmjerena na rezultate, preporuka Suda još uvijek nije provedena.
79 On the basis of the figures reported by the Commission, we calculated the average cost per renovated household (see Figure 12) However, the Commission considers that these figures do not report on the real cost of the investments and do not capture the full range of benefits provided. 
79 Sud je na temelju podataka koje je pripremila Komisija izračunao prosječan trošak po obnovljenom kućanstvu (vidjeti sliku 12.). Međutim, Komisija smatra da se tim podatcima ne prikazuje stvarni trošak ulaganja te da se ne obuhvaćaju sve dobivene koristi.
Figure 12 – Average cost per household with improved energy rating and number of renovated households per Member State 39 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Number of households with improved energy rating Average cost per household with improved energy rating (in euro) Source: ECA based on data provided by the European Commission (we calculated the average cost per household with improved energy rating by dividing the expenditure for energy efficiency renovation of residential buildings (reported in Annex) by the number of households with improved energy rating reported under Common Output Indicator 31 by 31 December 2018). 
21/2012. Slika 12. – Prosječan trošak po kućanstvu s poboljšanim energetskim razredom i broj obnovljenih kućanstava po državi članici 41 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Broj kućanstava s poboljšanim energetskim razredom Prosječni trošak po kućanstvu s poboljšanim energetskim razredom (u eurima) Izvor: Sud, na temelju podataka koje je dostavila Europska komisija (Sud je prosječan trošak po kućanstvu s poboljšanim energetskim razredom izračunao tako što je rashode za energetsku obnovu stambenih zgrada (navedene u Prilogu) podijelio s brojem kućanstava s poboljšanim energetskim razredom prijavljenim za zajednički pokazatelj ostvarenja 31 do 31. prosinca 2018).
The graph does not show the average cost per household for the eight Member States (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK) which reported no households with improved energy rating. 
U grafikonu se ne prikazuje prosječan trošak po kućanstvu za osam država članica (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK) koje nisu prijavile kućanstva s poboljšanim energetskim razredom.
The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved 80 To ensure that the necessary actions to promote cost-effective investments in energy efficiency are in place, the Commission required Member States to fulfil a specific ex ante conditionality by the start of the 2014-2020 programming period. 
Pričuvu za uspješnost za mjere energetske učinkovitosti Komisija je dodijelila na temelju rashoda i ostvarenja, a ne na temelju ušteđene energije 80 Kako bi zajamčila da se uspostave potrebne mjere za promicanje isplativih ulaganja u energetsku učinkovitost, Komisija je od država članica zahtijevala da ispune jedan konkretni ex ante uvjet do početka programskog razdoblja 2014. – 2020.
The actions to put in place for fulfilling this conditionality consisted of measures to ensure: (a) minimum requirements are in place related to the energy performance of buildings; (b) a system of certification of the energy performance of buildings; (c) strategic planning on energy efficiency; Average costperhousehold(ineuro) Number of households 
Mjere koje je trebalo uspostaviti za ispunjenje tog uvjeta bile su: (a) uspostava minimalnih zahtjeva povezanih s energetskim svojstvima zgrada; (b) sustav certificiranja energetskih svojstava zgrada; (c) strateško planiranje u pogledu energetske učinkovitosti; (d) isporuka pojedinačnih brojila krajnjim kupcima.
81 Except for Italy, all Member States we visited had put in place these actions from the start of the 2014-2020 programming period. 
81 Sve države članice koje je Sud posjetio, osim Italije, uspostavile su te mjere na samom početku programskog razdoblja 2014. – 2020.
Italy put in place the actions (a) and (b) in 2017, i.e. three years after the start of the 2014-2020 programming period. 
uspostavila 2017. godine, tj. tri godine nakon početka programskog razdoblja 2014. – 2020.
82 To ensure the result orientation of the operational programmes, the EU set aside a performance reserve (equal to 6 % of the Cohesion policy funding) and allocated it in August 2019 to priorities that had achieved their milestones. 
82 Kako bi zajamčio usmjerenost operativnih programa na rezultate, EU je izdvojio pričuvu za uspješnost (koja iznosi 6 % sredstava kohezijske politike) i u kolovozu 2019. tu je pričuvu dodijelio prioritetnim mjerama koje su ostvarile svoje ključne etape.
Where there are two indicators both must achieve at least 85 % of their milestone value. 
U slučajevima u kojima postoje dva pokazatelja, oba pokazatelja moraju dosegnuti najmanje 85 % vrijednosti svoje ključne etape.
Where there are three (or more) indicators two must achieve at least 85 % and the other must achieve at least 75 % of its milestone value. 
U slučajevima u kojima postoje tri (ili više) pokazatelja, dva pokazatelja moraju dosegnuti najmanje 85 % vrijednosti svoje ključne etape, a preostali pokazatelj mora dosegnuti najmanje 75 % vrijednosti svoje ključne etape.
83 As identified in our previous reports41, such milestones are expressed in terms of spending and output indicators. 
83 Kao što je utvrđeno u prijašnjim izvješćima Suda41, te ključne etape iskazane su u obliku pokazatelja potrošnje i pokazatelja ostvarenja.
The five operational programmes we examined expressed the milestones for energy efficiency measures in terms of expenditure and number of households with improved energy rating. 
U pet operativnih programa koje je Sud ispitao ključne etape za mjere energetske učinkovitosti iskazane su u obliku rashoda i broja kućanstava s poboljšanim energetskim razredom.
84 Except for Lithuania, the Commission decided whether or not to allocate the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, not on energy saved in residential buildings or on the cost-effectiveness of the investments. 
84 Osim u slučaju Litve, Komisija je odluku o tome hoće li dodijeliti pričuvu za uspješnost mjerama energetske učinkovitosti donijela na temelju utrošenih sredstava i ostvarenja, umjesto na temelju energije ušteđene u stambenih zgradama, ili na temelju isplativosti ulaganja.
85 In Ireland, the reported indicators “number of households with improved energy consumption classification” and “total amount of eligible expenditure” reported to the Commission are not reliable. 
85 Pokazatelji „broj kućanstava s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije” i „ukupni iznos prihvatljivih rashoda” koje je Irska prijavila Komisiji nisu pouzdani.
Following our audit and Commission observations, the Irish authorities reported that energy ratings did not improve for 52 % of households renovated by the Better Energy Warmer Home Schemes in 2017. 
Nakon revizije koju je proveo Sud i primjedbi Komisije irska tijela utvrdila su da se energetski razredi 52 % kućanstava obnovljenih 2017. godine u okviru programa „Better Energy Warmer Home” nisu poboljšali.
The Irish authorities are currently reviewing the projects for households renovated in 2014, 2015, 2016 and 2018 to verify how many did not have their energy rating improved. 
Irska tijela upravo preispituju projekte za kućanstva obnovljena 2014., 2015., 2016. i 2018. kako bi provjerila u koliko slučajeva energetski razred nije poboljšan.
86 For Lithuania, in August 2019 the Commission, based on a national system audit report, considered that there was a serious deficiency in the quality and reliability of the whole monitoring system and the data on common and specific indicators. 
86 Komisija je u kolovozu 2019. godine, na temelju izvješća o reviziji nacionalnog sustava, utvrdila da u Litvi postoje ozbiljni nedostatci u kvaliteti i pouzdanosti cijelog sustava praćenja i podataka o zajedničkim i pojedinačnim pokazateljima.
This was not specific to energy efficiency measures. 
To nije bilo 41 Tematsko izvješće br.
Therefore, the Commission has not yet 41 Special report 15/2017 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=43174), opinion 6/2018 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=47745), briefing paper “Delivering performance in Cohesion” (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50385). 
15/2017 (https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=43174), mišljenje br.
40 allocated the performance reserve to any of the measures in the Lithuania’s operational programme. 
ograničeno na mjere energetske učinkovitosti. Stoga Komisija još nije dodijelila pričuvu za uspješnost nijednoj mjeri iz litavskog operativnog programa.
41 Conclusions and recommendations 87 We examined five operational programmes in Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania, which allocated some €2.9 billion of their European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Zaključci i preporuke 87 Sud je ispitao pet operativnih programa u Bugarskoj, Češkoj, Irskoj, Italiji (Apuliji) i Litvi, u kojima je za područje energetske učinkovitosti iz njihova dijela proračuna Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda izdvojeno otprilike 2,9 milijardi eura.
We assessed whether this budget was used cost-effectively and whether the Commission and Member States had applied our recommendations from special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Sud je procijenio iskorištava li se taj proračun na isplativ način te jesu li Komisija i države članice primijenile preporuke Suda iz tematskog izvješća br. 21/2012 o energetskoj učinkovitosti u javnim zgradama.
88 As in our previous report, we conclude that cost-effectiveness does not guide EU spending on energy efficiency in buildings. 
88 Kao i u svojem prethodnom izvješću, Sud zaključuje da se potrošnja sredstava EU-a na energetsku učinkovitost u zgradama ne temelji na isplativosti.
The funded investments are still not focused on achieving the greatest potential energy savings for the budget invested. 
Financirana ulaganja i dalje nisu usmjerena na ostvarivanje najvećih mogućih ušteda energije u odnosu na uložena proračunska sredstva.
Project selection procedures more focused on cost-effectiveness could lead to higher energy savings per euro invested. 
Postupci odabira projekata koji bi bili usmjereniji na isplativost mogli bi dovesti do većih ušteda energije po uloženom euru.
89 As these funds are spent under shared management both the Commission and the Member States are responsible for using the funds to achieve the greatest impact. 
89 Budući da se ta sredstva troše u okviru podijeljenog upravljanja, i Komisija i države članice odgovorne su za uporabu sredstava na način da se njima ostvari najveći učinak.
However, the Commission considers that project selection is the exclusive responsibility of Member States. 
Međutim, Komisija smatra da su za odabir projekata isključivo odgovorne države članice.
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
S obzirom na sve ambicioznije ciljne vrijednosti EU-a u pogledu energetske učinkovitosti i izgledna ograničenja proračuna važnije je nego ikada prije zajamčiti isplativost potrošnje.
90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints. 
90 Sud je utvrdio da se potrebe koje su države članice navele u svojim nacionalnim akcijskim planovima za energetsku učinkovitost zbog vremenskih ograničenja nisu mogle primjereno uzeti u obzir pri osmišljavanju operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission. 
Kad je riječ o razdoblju 2021. – 2027., države članice bile su obvezne dostaviti Komisiji nacionalne energetske i klimatske planove najkasnije do 31. prosinca 2019. te nacionalne dugoročne strategije obnove najkasnije do 10. ožujka 2020.
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes. 
Te strateške dokumente potrebno je dostaviti pravodobno kako bi ih države članice mogle uzeti u obzir u programima u okviru kohezijske politike.
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42 
91 Kad je riječ o procjenama potreba u operativnim programima, Sud je utvrdio sljedeće: o u svih pet operativnih programa koje je Sud ispitao utvrđena je potreba za povećanjem energetske učinkovitosti u fondu zgrada, osobito u stambenim 44
o None of the five operational programmes examined described the barriers hampering energy efficiency investments. 
45 zgradama, no nisu kvantificirane potencijalne uštede energije ni povezane potrebe za ulaganjima (odlomci 23. – 28.); o ni u jednom od pet ispitanih operativnih programa nisu opisane prepreke koje otežavaju ulaganja u energetsku učinkovitost.
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments. 
Međutim, Litva i Češka poduzele su inicijative kako bi uklonile određene prepreke (odlomci 29. – 32.); o iako se ulaganjima u energetsku učinkovitost ostvaruje ušteda troškova za vlasnika zgrade i/ili najmoprimca, čime se ekonomski opravdava uporaba povratnih financijskih instrumenata, u četirima od pet operativnih programa koje je Sud ispitao i dalje se upotrebljavaju bespovratna sredstva kao jedini oblik financiranja tih ulaganja.
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver. 
Samo je Litva uspostavila uspješan financijski instrument EU-a, u okviru kojeg su se odobravali povlašteni zajmovi za pomoć u obnovi otprilike 4 000 višestambenih zgrada (odlomci 33. – 35.); o iako je Komisija izdala smjernice da se dubinske obnove potiču pružanjem viših stopa potpore za tu vrstu obnove, od pet država članica koje je Sud posjetio njih tri nisu prilagodile stope potpora i dodijelile su 100 % bespovratnih sredstava neovisno o očekivanim uštedama energije koje bi se trebale ostvariti projektima.
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42). 
Litva i Češka prilagodile su stopu potpore kako bi maksimalno iskoristile privatna sredstva (odlomci 36. – 42.).
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 43 
1. preporuka – Potrebno je poboljšati planiranje i usmjeravanje ulaganja Prije odobravanja programa u okviru kojih se predlaže trošenje sredstava kohezijske politike na mjere energetske učinkovitosti Komisija bi trebala procijeniti sljedeće: (a) jesu li utemeljene na analizi mjera nužnih za uspostavu financijskih instrumenata ili tržišnih mehanizama, kao što su ugovori o energetskom učinku, i promicanje isplative uporabe bespovratnih sredstva EU-a za dubinske obnove kojima se nadilaze minimalni zahtjevi energetskih svojstava i uzimaju u obzir posebni tržišni uvjeti; (b) jesu li usklađene s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i nacionalnim dugoročnim strategijama obnove; (c) jesu li u njima navedene procijenjene uštede energije koje proizlaze iz uporabe financijskih sredstava EU-a. Rok provedbe: prije odobravanja programa za razdoblje 2021. – 2027.
92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver. 
92 Kad je riječ o odabiru projekata, Sud je utvrdio sljedeće: o u svih pet posjećenih država članica projekti su se morali temeljiti na energetskom pregledu i trebalo je dostaviti energetski certifikat zgrada prije i nakon radova (odlomci 45. – 48.); o sve države članice koje je Sud posjetio, osim Irske, zahtijevale su da projekti imaju određenu razinu ambicije, a to su postigle postavljanjem minimalnog energetskog razreda na koji zgrade trebaju prijeći nakon radova i/ili minimalnih postotaka ušteda energije koje se trebaju ostvariti projektima.
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64). 
Međutim, nisu utvrđene gornje granice troška po jedinici ušteđene energije, što je dovelo do projekata koji su bili preskupi u odnosu na očekivanu uštedu energije (odlomci 49. – 58.); o Države članice koje je Sud posjetio, osim Italije (Apulije), dodjeljivale su proračunska sredstva projektima prema redoslijedu podnošenja prijava u okviru postupaka „otvorenih poziva”, koji onemogućuju uzimanje u obzir relativnih troškova i koristi projekata te davanje prednosti projektima za koje je vjerojatno da će se njima veće uštede energije ili druge koristi ostvariti uz niže troškove (odlomci 59. – 64.).