natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the study also concluded that some authorities may underestimate their self-assessed levels of risk (see Box 1). 
Međutim, u studiji je također iznesen zaključak da pojedina tijela tijekom samoprocjene prikazuju rizike manjima od stvarnih (vidi okvir 1.).
19 23 DG REGIO – Preventing fraud and corruption in the European Structural and Investment Funds – taking stock of practices in the EU Member States, October 2018, available at: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/study-on-the-implementation-of-article-125-4-c-of-the-regulation-eu-no-1303-2013-laying-down- the-common-provisions-on-the-european-structural-and-investment-fund-in-member-states. 
20 23 GU REGIO – „Preventing fraud and corruption in the European Structural and Investment Funds – taking stock of practices in the EU Member States” („Sprječavanje prijevara i korupcije u europskim strukturnim i investicijskim fondovima: pregled praksi država članica EU-a”), listopad 2018., dostupno na: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/study-on-the-implementation-of-article-125-4-c-of-the-regulation-eu-no-1303-2013-laying-down- the-common-provisions-on-the-european-structural-and-investment-fund-in-member-states.
20 Box 1 Stock taking study on preventing fraud and corruption in the ESIFs The study was based on a sample of 50 2014-2020 OPs (41 of which related to Cohesion, excluding ETC) selected by the Commission on a judgemental basis to cover all Member States and a range of sectors and funds. 
Analitička studija o sprječavanju prijevara i korupcije u ESI fondovima Studija se temeljila na uzorku od 50 OP-ova za razdoblje 2014. – 2020. (od kojih se 41 OP odnosio na koheziju, isključujući cilj europske teritorijalne suradnje) koje je Komisija odabrala na temelju prosudbe kako bi se obuhvatile sve države članice i niz sektora i fondova.
The study team reviewed information from Member States (in particular the outcome of their fraud risk assessments) and conducted interviews with programme authorities and AFCOSs. 
Studijski tim pregledao je informacije koje su dostavile države članice (osobito ishod njihovih procjena rizika od prijevara) te je obavio razgovore s predstavnicima programskih tijela i AFCOS-a.
The study focused on the design of fraud prevention measures and (to a lesser extent) fraud detection methods and assessed how proportionated the measures were to the identified risks. 
Studija je bila usmjerena na oblikovanje mjera za sprječavanje prijevara i (u manjoj mjeri) na metode za otkrivanje prijevara te se procijenila razmjernost tih mjera u odnosu na utvrđene rizike.
However, it did not address the manner in which the fraud risk assessment had been conducted. 
Pritom se nije preispitivao način provedbe procjena rizika od prijevara.
The study did not conclude on the effectiveness of the measures put in place, either. 
U studiji također nisu izneseni nikakvi zaključci o djelotvornosti uspostavljenih mjera.
The key lessons drawn from the study can be summarized as follows: Positive remarks Areas for improvement Anti-fraud and anti-corruption efforts are more formalised and systematic in the 2014-2020 programming period. 
Ključne poruke studije mogu se sažeti kako slijedi: Pozitivne primjedbe Područja koja se mogu poboljšati Napori koji se ulažu borbu protiv prijevara i korupcije u programskom razdoblju 2014. – 2020. formalnije su utvrđeni i sustavniji.
Proportionateness of mitigating measures is lowest for the risks of collusive bidding and double funding. Mitigating measures are generally proportionate to the self-assessed risks. Some authorities may underestimate their self-assessed levels of fraud risk. 
Pojedina tijela tijekom samoprocjene prikazuju rizike od prijevara manjima od stvarnih. Većina se tijela služi predloškom Komisije za procjenu rizika od prijevara.
Not all managing authorities conduct a fraud risk assessment at OP level. 
Pojedina upravljačka tijela ne provode procjenu rizika od prijevara na razini OP-ova.
A more inclusive fraud risk assessment process is better suited to reducing fraud risks. 
Za smanjenje rizika od prijevara prikladniji je iscrpniji proces procjene rizika od prijevara.
There is a need for more communication to Member State authorities on anti-fraud activities. 
Potrebno je povećati razinu komunikacije s tijelima država članica o aktivnostima borbe protiv prijevara.
In its current form, the managing authorities in the sample perceive Arachne as not entirely meeting their needs. 
Upravljačka tijela iz uzorka smatraju da Arachne u svojem trenutačnom obliku ne zadovoljava sve njihove potrebe.
There are some areas for further improvement 25 However, we note that some of the managing authorities we visited take a mechanical approach to the assessment of fraud risks, suggesting that they favour form over substance. 
Određena se područja mogu dodatno poboljšati 25 Međutim, Sud primjećuje da pojedina upravljačka tijela koja je posjetio mehanički procjenjuju rizike od prijevara, što upućuje na to da im je forma bitnija od sadržaja.
26 In addition, they generally base the identification of fraud risks on their own experience, without any additional input from other knowledgeable actors (anti-fraud coordination services, investigative and prosecution bodies or other specialised expert agencies). 
26 Osim toga, rizike od prijevara u pravilu utvrđuju na temelju vlastitog iskustva i ne savjetuju se s drugim dionicima sa znanjem u tom području (službe za usklađivanje borbe protiv prijevara, istražna tijela i tijela kaznenog progona ili druge specijalizirane stručne agencije).
28 In nearly all cases the managing authorities concluded that existing anti-fraud measures address the identified fraud risks. 
28 U gotovo svim slučajevima upravljačka tijela zaključila su da se postojećim mjerama za borbu protiv prijevara uklanjanju utvrđeni rizici od prijevara.
Given the shortcomings identified, we consider that this conclusion may be too optimistic. 21 
S obzirom na utvrđene nedostatke Sud smatra da je taj zaključak možda preoptimističan. 22
Managing authorities have improved their fraud prevention measures but made no significant progress towards proactive fraud detection 29 Managing authorities are expected to develop effective and proportionate fraud prevention and detection measures in response to identified risks, in such a way that the opportunity to commit fraud is substantially reduced. 
Upravljačka tijela poboljšala su mjere za sprječavanje prijevara, no nisu ostvarila nikakav bitan napredak u pogledu proaktivnog otkrivanja prijevara 29 Od upravljačkih tijela očekuje se da na utvrđene rizike odgovore osmišljavanjem djelotvornih i razmjernih mjera za sprječavanje i otkrivanje prijevara kojima će se znatno smanjiti mogućnosti za prijevaru.
Managing authorities have developed specific fraud prevention measures for 2014-2020 30 We found that the additional anti-fraud measures developed for the 2014-2020 period largely focus on preventive actions, which are more comprehensive than those set up for 2007-2013. 
Upravljačka tijela osmislila su posebne mjere za sprječavanje prijevara za razdoblje 2014. – 2020. 30 Sud je utvrdio da su dodatne mjere za borbu protiv prijevara osmišljene za razdoblje 2014. – 2020. uglavnom zapravo mjere za njihovo sprječavanje, koje su opsežnije od onih koje su utvrđene za razdoblje 2007. – 2013.
Our survey showed that such additional preventive measures mainly comprise fraud-awareness training for staff, policies on conflicts of interest and ethical guidance for employees and beneficiaries, and the publication of high-level institutional anti-fraud statements or declarations. 
Anketa koju je proveo Sud pokazala je da se te dodatne mjere za sprječavanje prijevara uglavnom sastoje od osposobljavanja osoblja u pogledu podizanja njihove svijesti o prijevarama, politika o sukobima interesa i etičkih smjernica za zaposlenike i korisnike te objave izjava ili proglasa o borbi protiv prijevara na visokoj institucijskoj razini.
31 Our survey also showed that managing authorities consider fraud-awareness measures (both staff training and measures targeting intermediate bodies and project beneficiaries), policies on conflicts of interest and codes of conduct to be the most effective way of preventing fraud in the use of EU Cohesion funding (see Figure 4). 
31 Anketa koju je proveo Sud također je pokazala da upravljačka tijela smatraju da su mjere za podizanje svijesti o prijevarama (osposobljavanje osoblja i ciljane mjere za posrednička tijela i korisnike projekata), politike o sukobima interesa i kodeksi ponašanja najdjelotvornija sredstva za sprječavanje prijevara pri uporabi sredstava EU-a za koheziju (vidi sliku 4.).
Other fraud prevention measures, such as employee support programmes (aimed at reducing pressure on employees exposed to fraud) and bounty schemes (whereby managing authorities make public their intention to reward whistleblowers of fraud), remain infrequent, although they are considered reasonably effective. 
Ostale mjere za sprječavanje prijevara, kao što su programi potpore zaposlenicima (čiji je cilj smanjenje pritiska na zaposlenike koji su izloženi prijevarama) ili programi nagrađivanja (u okviru kojih upravljačka tijela javno iskazuju namjeru da nagrade zviždače koji prijave prijevaru), i dalje nisu česte iako se smatraju poprilično djelotvornima.
32 Several Member States have taken a more innovative approach to preventing fraud against the EU’s financial interests, such as by involving civil society organisations in monitoring the execution of public contracts or running campaigns questioning the social acceptability of certain fraudulent practices (see Box 2). 
32 Nekoliko je država članica primijenilo inovativniji pristup sprječavanju prijevara koje štete financijskim interesima EU-a, npr. uključivanjem organizacija civilnog društva u praćenje izvršenja ugovora o javnoj nabavi ili provođenjem kampanja kojima se dovodi u pitanje društvenu prihvaćenost određenih praksi koje su osnovi čin prijevare (vidi okvir 2.).
23 Box 2 Innovative fraud prevention measures Integrity pacts In 2015 the European Commission and Transparency International, a global non-governmental organisation actively fighting corruption and particularly known for its publication of the Corruption Perception Index (CPI), launched a pilot project on ‘integrity pacts’ as an innovative way of preventing fraud in EU cohesion policy projects. 
Inovativne mjere za sprječavanje prijevara Sporazumi o integritetu Europska komisija i Transparency International, svjetska nevladina organizacija koja se aktivno bori protiv korupcije i posebno je poznata po objavi indeksa percepcije korupcije (CPI), objavili su 2015. pilot-projekt „sporazuma o integritetu” kao inovativnih sredstava za sprječavanje prijevara u projektima kohezijske politike EU-a.
An integrity pact is an agreement in which the authority responsible for awarding a public contract and the economic operators bidding for the contract undertake to abstain from corrupt practices and ensure transparency in the procurement process. 
Sporazum o integritetu jest sporazum kojim se tijelo odgovorno za dodjelu ugovora o javnoj nabavi i gospodarski subjekt koji je ponuditelj obvezuju na suzdržavanje od korupcijskih radnji i osiguranje transparentnosti postupka javne nabave.
Pacts also include a separate agreement engaging a civil society organisation (such as an NGO, a foundation or a local community-based organisation) to monitor all parties’ compliance with their commitments. 
Sastavni je dio tih sporazuma i zaseban sporazum o angažiranju organizacija civilnog društva (kao što su nevladine organizacije, zaklade ili lokalne društvene organizacije) za praćenje poštovanja obveza koje su preuzele sve stranke.
The purpose of integrity pacts is to increase transparency, accountability and good governance in public contracting, enhance trust in public authorities and promote cost efficiency and savings through better procurement. 
Svrha je tih sporazuma o integritetu povećanje transparentnosti, preuzimanje odgovornosti i dobro upravljanje u javnoj nabavi, povećanje povjerenja u tijela javne vlasti i promicanje isplativosti i ušteda kroz poboljšanu nabavu.
The second phase of the project began in 2016 and will run for four years24. 
Druga faza projekta započela je 2016. godine i trajat će četiri godine24.
We discussed the use of integrity pacts with civil society organisations in Latvia, Romania and Hungary, which were generally positive about the initiative. 
O upotrebi sporazuma o integritetu Sud je razgovarao s predstavnicima organizacija civilnog društva u Latviji, Rumunjskoj i Mađarskoj, koji su općenito imali pozitivan stav prema toj inicijativi.
“FRAUD OFF!” campaign In March 2017, the Latvian AFCOS launched an awareness-raising campaign called “FRAUD OFF!” questioning the social acceptability of certain types of fraudulent behaviour. 
Kampanja „FRAUD OFF!” U ožujku 2017. latvijski AFCOS pokrenuo je kampanju za podizanje svijesti pod nazivom „FRAUD OFF!”, a njezin je cilj bio dovesti u pitanje društvenu prihvaćenost određenih ponašanja koja su u osnovi čin prijevare.
National TV channels ran campaign advertisements featuring national celebrities, and publicity material was distributed to institutions, businesses, shops and the population in general. 
U okviru kampanje na programima državne televizije prikazivali su se oglasi u kojima su sudjelovale tamošnje slavne osobe te su se u institucijama, poduzećima, trgovinama i općenito među stanovništvom dijelili promidžbeni materijali.
The campaign reached a significant audience and trended heavily for a while. 
Kampanja je dosegnula veliki broj ljudi i neko je vrijeme bila jedna od glavnih tema.
24 More information on integrity pacts can be found on the Commission website at http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/integrity-pacts/. 
24 Više informacija o sporazumima o integritetu može se pronaći na sljedećem web-mjestu Komisije: http://ec.europa.eu/regional_policy/hr/policy/how/improving-investment/integrity-pacts/.
Fraud detection measures for 2014-2020 remain largely the same as for 2007-2013 33 While the compulsory fraud risk assessment has meant a greater focus on fraud prevention, managing authorities have developed very few additional fraud detection methods for the 2014-2020 programming period. 
U razdoblju 2014. – 2020. mjere za otkrivanje prijevara neće se znatno mijenjati u usporedbi s onima za razdoblje 2007. – 2013. 33 Obvezna procjena rizika od prijevara dovela je do stavljanja većeg naglaska na sprječavanje prijevara, no u pogledu njihova otkrivanja upravljačka tijela nisu za programsko razdoblje 2014. – 2020. razradila mnogo dodatnih metoda.
They rely instead on the internal controls and procedures that were already in place for 2007-2013 under a weaker control framework (see Figure 5). 
Umjesto toga oslanjaju se na unutarnje kontrole i postupke koji su uvedeni još za razdoblje 2007. – 2013. u sklopu blažeg okvira za kontrolu (vidi sliku 5.).
These are mainly on-the-spot checks (audits), internal fraud reporting mechanisms and, to a lesser extent, the identification of specific fraud indicators25 (red flags). 
To uglavnom uključuje terenske provjere (revizije), interna rješenja za prijavljivanje prijevara i u manjoj mjeri prepoznavanje posebnih pokazatelja prijevare25 (znakova upozorenja).
Both through the survey and during our visits to Member States, we found very few additional ’proactive’ controls to detect fraud (e.g. specific checks for collusion in public procurement, such as the semantic analysis of bids received or the identification of abnormal bidding patterns). 
Na temelju ankete i posjeta državama članicama Sud je utvrdio da postoji vrlo mali broj dodatnih „proaktivnih” kontrola za otkrivanje prijevara (npr. posebne provjere za otkrivanje tajnih dogovora u javnoj nabavi, kao što je semantička analiza zaprimljenih ponuda ili utvrđivanje neuobičajenih obrazaca podnošenja ponuda).
Practical problems limit the usefulness of fraud hotlines for whistleblowers 34 Our survey showed that managing authorities make little use of fraud hotlines for whistleblowers, even though they generally consider this tool to be an effective fraud detection method. 
Praktični problemi ograničavaju korisnost dežurnih linija koje zviždačima omogućuju prijavljivanje prijevara 34 Anketa koju je proveo Sud pokazala je da upravljačka tijela u maloj mjeri upotrebljavaju dežurne linije koje zviždačima omogućuju prijavljivanje prijevara iako općenito smatraju da je to djelotvorna metoda za otkrivanje prijevara.
Various studies show that these methods are regarded as the most important source of fraud reports27. 
Različite studije pokazuju da se te metode smatraju najvažnijim izvorom prijava prijevara27.
During our visits, we assessed whistleblowing mechanisms and found a number of practical problems with their use. 
Tijekom obavljenih posjeta Sud je procijenio rješenja koja su zviždačima na raspolaganju za otkrivanje informacija i utvrdio niz praktičnih problema u njihovoj upotrebi.
For example, they are not always anonymous and there is a risk of insufficient awareness of them among project beneficiaries and the general public. 
Na primjer, anonimnost nije uvijek zajamčena, a postoji i rizik da korisnici projekata i šira javnost nisu dovoljno upoznati s činjenicom da oni postoje.
In the event of regulatory limitations on the use of anonymous denunciation channels, managing authorities and AFCOSs can always redirect anonymous whistleblowers to the fraud notification system put in place by OLAF28. 
Ako postoje regulatorna ograničenja upotrebe anonimnih kanala za prijavljivanje, upravljačka tijela i AFCOS-i uvijek mogu uputiti zviždače koji žele ostati anonimni na sustav za prijavljivanje prijevara koji je uspostavio OLAF28.
35 On 23 April 2018 the Commission proposed a Directive on the protection of whistleblowers. 
35 Komisija je 23. travnja 2018. iznijela prijedlog Direktive o zaštiti zviždača.
This aimed to unify the different approaches currently applied by Member States and to increase the level of protection for people reporting on breaches of Union law, including all breaches affecting the EU`s financial interests. 
Time se nastojalo ujednačiti različite pristupe koje trenutačno primjenjuju države članice i povećati razinu zaštite osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, uključujući sve povrede koje štete financijskim interesima EU-a.
In our opinion on the proposal, issued on 15 October 2018, we stated our view that the introduction or expansion of whistleblowing arrangements in all Member States would help improve the management of EU policies through the actions of citizens and employees. 
U svojem mišljenju o tom prijedlogu, koje je objavljeno 15. listopada 2018., Sud je izrazio stajalište da bi se uvođenjem novih ili proširivanjem postojećih rješenja koja su zviždačima na raspolaganju za otkrivanje informacija u svim državama članicama postiglo da građani i zaposlenici svojim djelovanjem doprinesu boljem upravljanju politikama EU-a.
However, we also highlighted some areas of concern, such as the overly complex material scope of the proposal, which could reduce the legal certainty for potential whistleblowers and thus deter them from reporting. 
Međutim, Sud je također istaknuo je i određena problematična područja kao što je prekomjerna složenost glavnog područja primjene prijedloga, koja bi mogla smanjiti pravnu sigurnost potencijalnih zviždača i time ih odvratiti od prijavljivanja.
Other issues we raised were the lack of clear obligations regarding awareness-raising and staff training, and our conviction that people who have reported anonymously should not be denied 26 It is in the very nature of fraud against EU cohesion policy funds that perpetrators identify the limitations of existing controls and attempt to exploit them in order to obtain direct or indirect unlawful gains. 
U vezi s donošenjem te Direktive Europski parlament i države članice postigle su 26 Prijevarama na štetu fondova kohezijske politike EU-a svojstveno je da počinitelji utvrđuju koja su ograničenja postojećih kontrola te ih pokušavaju iskoristiti kako bi ostvarili izravnu ili neizravnu protupravnu korist.
27 In particular ‘Report to the Nations’, the 2018 global study on occupational fraud and abuse published by the Association of Certified Fraud Examiners (ACFE). 
27 Osobito globalna studija iz 2018. o prijevari i zloupotrebi na radnom mjestu „Report to the Nations” koju je objavilo Udruženje ovlaštenih istražitelja prijevara (ACFE).
According to this study, fraud is mainly detected through tip-offs, whether from employees, customers, competitors or anonymous sources. 
Prema toj studiji prijevare se uglavnom otkrivaju na temelju dojava zaposlenika, klijenata, konkurenata ili anonimnih osoba.
28 The “Report fraud” tool at https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/report-fraud_en. 25 
28 Alat „Prijavite prijevaru” dostupan na https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/report-fraud_hr.
In relation to the adoption of this Directive, the European Parliament and the Member States reached on 12 March 2019 a provisional agreement on the new rules that would guarantee protection for whistleblowers who report breaches of EU law30. 
26 27 12. ožujka 2019. okvirni dogovor o novim pravilima kojima bi se jamčila zaštita zviždača koji prijavljuju povrede prava EU-a30.
Data analytics is under-used for fraud detection 36 The Commission encourages managing authorities to use data analytics proactively to detect potentially high-risk situations, identify red flags and refine the aim of measures to combat fraud. 
Analitička obrada podataka nedovoljno se upotrebljava za otkrivanje prijevara 36 Komisija potiče upravljačka tijela na proaktivnu upotrebu analitičke obrade podataka za otkrivanje potencijalnih visokorizičnih situacija, prepoznavanje znakova upozorenja i razradu cilja mjera za borbu protiv prijevara.
Data analytics should be a systematic part of project selection, management verifications and audits31. 
Analitička obrada podataka trebala bi biti sastavni dio odabira projekata, provjera upravljanja i revizija31.
In the framework of the fight against fraud, the Commission offers a specific data-mining tool (Arachne) to help managing authorities identify projects that might be subject to risks of fraud. 
U okviru za borbu protiv prijevara Komisija nudi upravljačkim tijelima poseban alat za rudarenje podataka (Arachne) kao pomoć pri prepoznavanju projekata koji bi mogli biti podložni riziku od prijevara.
According to the information we received from the Commission, in December 2018 Arachne was being used by 21 Member States for 165 OPs representing 54 % of all EU cohesion funding for 2014-2020 (excluding ETC). 
Prema informacijama koje je Sud primio od Komisije Arachne je u prosincu 2018. upotrebljavala 21 država članica za 165 OP-ova kojima je obuhvaćeno 54 % ukupnih sredstava EU-a za područje kohezije za razdoblje 2014. – 2020 (isključujući europsku teritorijalnu suradnju).
We have now assessed Arachne’s role as a data analytics tool for fraud detection. 
Sada je procijenio ulogu sustava Arachne kao alata za analitičku obradu podataka u svrhu otkrivanja prijevara.
37 One of the most significant observations arising from our audit work is that managing authorities do not sufficiently use data analytics for fraud detection. 
37 Jedno je od najvažnijih opažanja koje proizlazi iz obavljene revizije to da upravljačka tijela ne upotrebljavaju u dovoljnoj mjeri analitičku obradu podataka za otkrivanje prijevara.
Our survey showed that only one in every two managing authorities uses data analytics tools in this way (see Figure 5). Arachne in particular is under-used. 
Anketa koju je proveo Sud pokazala je da svako drugo upravljačko tijelo upotrebljava alate za analitičku obradu podataka u svrhu otkrivanja prijevara (vidi sliku 5.).
In the Member States we visited we found that: o One Member State (Greece) has not provided any information as to whether or not Arachne will be introduced in the near future. 
U državama članicama koje je posjetio Sud je utvrdio sljedeće: o Jedna država članica (Grčka) nije pružila nikakve informacije o tome hoće li Arachne biti uveden u bliskoj budućnosti.