natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VI Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their general objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related. 
VI Postignuti su opći ciljevi većine projekata EFRR-a i ESF-a ispitanih tijekom revizije, ali ti se ciljevi često nisu odnosili posebno na Rome.
We also concluded that projects that had been selected and implemented in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so‐called common basic principles on Roma inclusion (CBP), were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population. 
Osim toga, zaključili smo da je u slučaju projekata koji su odabrani i provedeni u skladu s kriterijima „najbolje prakse” koje je usvojilo Vijeće, takozvanim zajedničkim temeljnim načelima o uključivanju Roma, postojala veća vjerojatnost da će se njima djelotvorno doprinijeti integraciji romskog stanovništva.
Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants. 
Nadalje, utvrdili smo da je praćenje napretka projekata integracije Roma otežano, ponajprije zbog nedostataka u pogledu dostupnosti i kvalitete podataka o romskim sudionicima.
The lack of comprehensive and robust data is a problem not only in relation to projects, but also for policymaking at EU and national level. 
Nedostatak sveobuhvatnih i pouzdanih podataka ne čini problem samo u pogledu projekata, već i kad je riječ o donošenju politika na razini EU-a i nacionalnoj razini.
Unless swift action is taken, this situation will remain unchanged for the 2014‐2020 period. 
U slučaju izostanka brze reakcije to će stanje ostati nepromijenjeno u razdoblju 2014. – 2020.
Executive summary 10 VII We make the following recommendations in this report: Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. 
Sažetak 10 VII U ovom izvješću iznosimo sljedeće preporuke: 1. preporuka Pri ažuriranju svojih nacionalnih strategija za integraciju Roma ili donošenju njihovih izmjena države članice trebale bi: (a) Utvrditi iznos financijskih sredstava potrebnih za provedbu mjera uključivanja Roma koje su predložene u strategiji.
NRISs should indicate the funding available for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
U nacionalnim strategijama za integraciju Roma trebalo bi navesti financijska sredstva dostupna za takve mjere u državnom proračunu, kao i iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru EFRR-a i ESF-a.
The Member States should also formally undertake to ensure that efforts to imple‐ ment measures in favour of Roma integration are not jeopardised by short‐term changes in political priorities; (b) include indicators and target values which deal with anti‐discrimination or, more specifically, anti‐gypsyism. 
Osim toga, države članice trebale bi se i službeno obvezati na jamčenje toga da kratkoročne promjene u političkim prioritetima ne ugrožavaju napore koji se ulažu u provedbu mjera integracije Roma. (b) Uključiti pokazatelje i ciljne vrijednosti koji se odnose na suzbijanje diskriminacije i, konkretnije, netrpeljivosti prema Romima.
During the 2014‐2020 programme period, these indicators should also be taken into account in the design of measures promoting the inclusion of marginalised Roma communities within the ESIF framework, in line with the requirements of the racial equality directive; (c) ensure that civil society organisations including Roma representatives are systematically consulted and included when Roma integration measures are being planned and implemented; (d) define in more detail the role played by NRCPs in relation to the NRISs, and ensure that the NRCPs’ powers and responsibilities are commensurate with the resources made available to them. 
Tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. o tim je pokazateljima potrebno voditi računa i pri osmišljavanju mjera za promicanje uključivanja marginaliziranih romskih zajednica u sklopu okvira za ESIF, u skladu sa zahtjevima Direktive o rasnoj jednakosti. (c) Zajamčiti sustavno savjetovanje s organizacijama civilnog društva, uključujući predstavnike Roma, kao i njihovo uključivanje u planiranje i provedbu mjera integracije Roma. (d) Podrobnije utvrditi ulogu nacionalnih kontaktnih točaka za Rome u vezi s nacionalnim strategijama za integraciju Roma te zajamčiti da su ovlasti i odgovornosti tih kontaktnih točaka razmjerne resursima koji su im dostupni.
Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational programmes that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation. 
2. preporuka (a) Komisija bi tijekom ažuriranja relevantnih operativnih programa trebala zajamčiti da su mjere koje se provode u okviru ESIF-a po svojoj prirodi uključive te da sadržavaju odredbe usmjerene na borbu protiv segregacije.
Segregational practices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (and not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects. 
Potrebno je jasno opisati praksu povezanu sa segregacijom te ju izričito isključiti iz financiranja u sklopu okvira za ESIF (nije dovoljno samo ju spomenuti u uvodnim izjavama), pri čemu je u tom pogledu potrebno posvetiti posebnu pozornost projektima obrazovanja i stambenog zbrinjavanja.
This would help to reinforce the link between CSRs and the use of the ESIF. (b) The Commission should make full use in OP monitoring committee meetings of the information contained in the reports which Member States are required to provide from 2016 under the Council recommendation on ef‐ fective Roma integration measures, as well as of the findings arising from that information. 
Na taj bi se način ojačala poveznica između preporuka za pojedinu zemlju i uporabe ESIF-a. (b) Komisija bi u kontekstu sastanaka odbora za praćenje operativnih programa trebala u cijelosti iskoristiti podatke iz izvješća koja su države članice od 2016. godine obvezne dostavljati u skladu s Preporukom Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma, kao i nalaze koji proizlaze iz tih informacija.
This is to ensure that the areas of weakness identified in the reports are tackled by means of ESIF and/or Member State funds (e.g. by reallocating funds to areas where shortcomings have been identified). 
Time će se zajamčiti da se sredstva ESIF-a i/ili država članica dodijele područjima u kojima su u izvješćima utvrđeni nedostatci (primjerice, preraspodjelom sredstava u područja u kojima su utvrđeni nedostatci).
Executive summary 11 Recommendation 3 Member States should make use of the ‘best practice’ criteria for Roma integration (such as the Council’s 10 CBPs) when making calls for proposals and selecting projects. 
Sažetak 11 3. preporuka Pri objavljivanju poziva na podnošenje ponuda i odabiru projekata države članice trebale bi se koristiti kriterijima „najbolje prakse” za integraciju Roma (kao što je 10 zajedničkih temeljnih načela koja je utvrdilo Vijeće).
Where appropriate, calls should be organised to select long‐term projects in favour of marginalised Roma communities. 
Pozive bi po potrebi trebalo organizirati tako da se omogući odabir dugoročnih projekata u korist marginaliziranih romskih zajednica.
Finally, wherever possible, the allocation of ESIF funding should be made subject to the sustainability of projects, without continued EU funding, after their comp‐ letion. 
Naposljetku, kad god je to moguće, sredstava ESIF-a trebalo bi dodjeljivati prema održivosti projekata nakon njihova završetka, odnosno bez trajnog financiranja EU-a.
These aspects should also be considered when the 2014‐2020 operational programmes are modified. 
Te bi aspekte trebalo uzeti u obzir i pri donošenju izmjena operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.
Recommendation 4 The Commission should ensure, in the next programme period or when revising the operational programmes, that Roma integration objectives included in the NRISs are reflected in the ESIF framework at all operational levels, whenever applicable. 
4. preporuka Komisija bi tijekom sljedećega programskog razdoblja ili tijekom ažuriranja operativnih programa trebala zajamčiti da se, kad god je to moguće, ciljevi integracije Roma uključeni u nacionalne strategije za integraciju Roma odražavaju u okviru za ESIF na svim operativnim razinama.
In this context, it should ensure that data are collected reliably in order to allow progress to be monitored and evaluated between individual projects and at all levels of administration. 
U tom kontekstu, trebala bi zajamčiti da se podatci prikupljaju na pouzdan način kako bi se omogućili praćenje i evaluacija napretka između pojedinačnih projekata, kao i na svim razinama uprave.
Recommendation 5 Member States should complement the common output and results indicators set out in the ESIF legislation with Roma‐specific indicators, where appropriate. 
5. preporuka Države članice trebale bi po potrebi nadopunjavati zajedničke pokazatelje ostvarenja i rezultata utvrđene u zakonskim aktima o ESIF-u pokazateljima koji se odnose posebno na Rome.
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs, and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes. 
Ti bi pokazatelji trebali biti usklađeni s pokazateljima utvrđenima u nacionalnim strategijama za integraciju Roma te bi ih potom trebalo upotrebljavati za praćenje operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.
They could build on those developed by the Fundamental Rights Agency in 2016. 
Ti se pokazatelji mogu temeljiti na pokazateljima koje je 2016. godine utvrdila Agencija za temeljna prava.
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employ‐ ment. 
6. preporuka U svrhu pripreme za sljedeće programsko razdoblje, države članice trebale bi razmotriti mogućnost zajedničkog djelovanja kojim bi nastojale zajamčiti pravnu sigurnost u pogledu uporabe ESF-a za financiranje bilo kojih mjera socijalnog uključivanja bez obzira na poveznicu sa zapošljavanjem.
The removal of legal uncertainty would facilitate the Member States in making full use of the ESF for the purpose of social inclusion, including through measures to combat discrimination. 
Uklanjanjem pravne nesigurnosti države članice lakše bi ostvarile punu korist uporabe ESF-a u svrhu socijalne uključenosti, uključujući s pomoću mjera za borbu protiv diskriminacije.
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the popula‐ tion. 
7. preporuka Komisija bi trebala razmotriti predlaganje izmjena zakonskih akata o ESIF-u kako bi se zajamčilo da se pri raspodjeli sredstava među različitim državama članicama od programskog razdoblja koje počinje 2020. godine uzimaju u obzir posebni pokazatelji socijalnog uključivanja, posebice udio marginaliziranih skupina u stanovništvu kao što su Romi.
It should ensure that any additional ESF funds made available to Member States as a result of this change are earmarked for the specific purpose of supporting marginalised communities. 
Trebala bi zajamčiti da su sva dodatna sredstva ESF-a koja se stave na raspolaganje državama članicama zbog takvih izmjena posebno namijenjena pružanju potpore marginaliziranim zajednicama.
Recommendation 8 (a) The Commission should work together with the Member States to develop a common methodology which provides relevant data on the Roma population to monitor their social inclusion, in line with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations. 
8. preporuka (a) Komisija bi trebala surađivati s državama članicama na osmišljavanju zajedničke metodologije kojom će se pružiti relevantni podatci o stanovništvu Roma u svrhu praćenja njihova socijalnog uključivanja, u skladu s nacionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a, uključujući postojeća moguća odstupanja.
This should be done at the latest when preparing the next programme period. (b) The Commission should encourage Member States, in accordance with national legal frameworks and EU legis‐ lation, including existing possible derogations, to collect in a comprehensive manner statistical data on ethnic‐ ity within the next 2 years. 
To je potrebno učiniti najkasnije tijekom priprema za sljedeće programsko razdoblje. (b) Komisija bi trebala poticati države članice, u skladu s nacionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a, uključujući postojeća moguća odstupanja, da prikupe statističke podatke o etničkoj pripadnosti na sveobuhvatan način tijekom sljedećih dviju godina.
Eurostat could include relevant questions in surveys such as the Labour Force Survey and in the European Union Statistics on Income and Living Conditions. 
Eurostat bi mogao obuhvatiti relevantna pitanja u okviru svojih anketa kao što je anketa o radnoj snazi te u okviru statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima.
Introduction 12 The Roma population 01 The Roma people of Europe are the descendants of groups which left the Indian subcontinent around 1 000 years ago and began arriving on the territory of today’s European Union in the 14th century. 
Uvod 12 Romsko stanovništvo 01 Romsko stanovništvo u Europi čine potomci skupina koje su prije otprilike 1 000 godina napustile indijski potkontinent i u 14. stoljeću stigle na područje današnje Europske unije.
By 1450, the Roma people had set‐ tled in almost the whole of Europe. 
Do 1450. godine romsko stanovništvo nastanilo se gotovo diljem cijele Europe.
In central Europe, the first deportations and expulsions of Roma people were already taking place by then. 
Dotad su u središnjoj Europi već provedene prve deportacije i protjerivanja romskog stanovništva.
The term ‘Roma’ refers to different groups (see Box 1) which have certain cultural characteristics in common, as well as a history of persistent marginalisation in European societies. 
Izraz „Romi” odnosi se na različite skupine (vidjeti okvir 1.) s određenim zajedničkim kulturnim obilježjima i s poviješću stalne marginalizacije u europskim društvima.
According to the Council of Europe1, ‘Roma’ refers to Roma, Sinti, Kale, and related groups in Europe, includ‐ ing Travellers and the Eastern groups (Dom and Lom), and covers the wide diversity of the groups concerned, including persons who identify themselves as Gypsies. 
Prema Vijeću Europe1, izraz „Romi” odnosi se na Rome, Sinte, Kale i povezane skupine koje žive u Europi, uključujući Putnike i istočne skupine (Dom i Lom), obuhvaćajući veliku raznolikost među tim skupinama, uključujući osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani.
Although the cultural and ethnic identity of these groups is not homogenous, for practical reasons, we have used the word ‘Roma’ to refer to all of them. 
Iako kulturni i etnički identitet tih skupina nije ujednačen, za sve njih iz praktičnih razloga upotrebljavamo izraz „Romi”.
1 Council of Europe, ‘Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues’, 2012. 
1 Vijeće Europe, „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues” (Opisni pojmovnik izraza koji se odnose na pitanja povezana s Romima), 2012.
02 Today, the Roma population is the largest ethnic minority in Europe. 
02 Danas je romsko stanovništvo najveća etnička manjina u Europi.
Estimates of the size of the community vary widely between 10 and 12 million people. 
Prema procjenama, među kojima postoje velike razlike, romsku zajednicu čini od 10 do 12 milijuna ljudi.
Of these, around 6.2 million reside in the EU, most of them in central and eastern Member States. 
Od toga otprilike 6,2 milijuna živi u EU-u, većinom u središnjim i istočnim državama članicama.
The vast majority of Roma in Europe (80‐85 %) now live a settled lifestyle2. 
Velika većina Roma u Europi (80 % – 85 %) danas živi sjedilačkim načinom života2.
Roma people maintaining an itinerant lifestyle should not be confused with Roma people moving from one EU Member State to settle in another. 
Potrebno je razlikovati Rome koji žive putujućim načinom života i Rome koji se sele iz jedne u drugu državu članicu EU-a kako bi se nastanili.
Figure 1 shows the concentration of Roma people in the EU, candidate countries3 and potential candidate countries4. 
Slika 1. prikazuje koncentraciju romskog stanovništva u EU-u, zemljama kandidatkinjama3 i potencijalnim kandidatkinjama4.
2 COM(2011) 173 final of 5 April 2011 ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’. 
2 COM(2011) 173 final od 5. travnja 2011. „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”.
3 Albania, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Turkey. 
3 Albanija, Crna Gora, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Srbija i Turska.
4 Bosnia and Herzegovina and Kosovo*. 
4 Bosna i Hercegovina i Kosovo*.
Introduction 13 Estimated Roma population in the EU, candidate and potential candidate countries (2012) Figure 1 PT 750 000 AL 2 750 000 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR EU Member States Candidate countries Potential candidate countries Number = Average estimated size of Roma population. 
Uvod 13 Procijenjeno romsko stanovništvo u EU-u, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama (2012.) Slika 1. PT AL 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR 750 000 2 750 000 225 000 PL Države članice EU-a Zemlje kandidatkinje Potencijalne kandidatkinje Brojčane vrijednosti označavaju procijenjenu veličinu romskog stanovništva.
Average estimate as proportion of total population (in %): From 5 to 10 From 1 to 4.9 From 0.4 to 0.9 Less than 0.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Cartography: Eurostat - Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * All reference to Kosovo, whether to the territory, institutions or population, in this text shall be understood in full compliance with United Nations Security Council Resolution 1244 and without prejudice to the status of Kosovo. 
Prosječna procijenjena veličina romskog stanovništva kao udio u ukupnom stanovništvu (u %): Od 5 do 10 Od 1 do 4,9 Od 0,4 do 0,9 Manje od 0,4 Administrativne granice: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Kartografija: Eurostat – Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * Sva upućivanja na Kosovo, neovisno o tome je li riječ o teritoriju, institucijama ili stanovništvu, u ovom tekstu u cijelosti valja tumačiti u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 ne dovodeći u pitanje status Kosova.
Source: ECA, based on Council of Europe data. 
Izvor: Sud, na temelju podataka Vijeća Europe.
225 000 PL FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 30 000 200 000 490 000 NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 150 000 35 000 BG 50 000 LV 35 000 HU RO Bosnia and Herzegovina MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY 
FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK 30 000 200 000 490 000 LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 50 000 LV 150 000 Bosnia and Herzegovina BG 35 000 HU RO 35 000 MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY
Introduction 14 03 Around four fifths of the EU’s estimated Roma population live in the eight Member States listed in Table 1. 
Uvod 14 03 Otprilike četiri petine procijenjenog romskog stanovništva u EU-u živi u osam država članica navedenih u tablici 1.
In the Member States where the concentration of Roma population is highest (Bulgaria, Slovakia, Romania and Hungary), Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants. 
U državama članicama u kojima je koncentracija romskog stanovništva najveća (Bugarska, Slovačka, Rumunjska i Mađarska) Romi čine od 15 % do 20 % učenika i novih sudionika na tržištu rada.
Member States with the largest estimated number of Roma people Member State Average estimated size of Roma population Minimum estimate Maximum estimate Number of people Proportion of total population Romania Bulgaria Hungary Spain Slovakia France Czech Republic Greece 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8.6 % 9.9 % 7.5 % 1.6 % 9.0 % 0.6 % 1.9 % 1.5 % 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Total 5 365 000 3.0 % 3 780 000 6 950 000 Total for all EU 6 197 100 1.2 % 4 368 700 8 025 500 Note: The ‘Total for all EU’ figures include Croatia. 
Države članice s najvećim procijenjenim brojem Roma Država članica Prosječna procijenjena veličina romskog stanovništva Najmanji procijenjeni broj Najveći procijenjeni broj Broj osoba Udio u ukupnom stanovništvu Rumunjska Bugarska Mađarska Španjolska Slovačka Francuska Češka Grčka 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8,6 % 9,9 % 7,5 % 1,6 % 9,0 % 0,6 % 1,9 % 1,5 % 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Ukupno 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000 Ukupno za cijeli EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500 Napomena: Vrijednosti označene kao „Ukupno za cijeli EU” uključuju Hrvatsku.
Source: Council of Europe, ‘Estimates and official numbers of Roma in Europe’, July 2012. 
Izvor: Vijeće Europe, „Estimates and official number of Roma in Europe” (Procjene i službeni broj Roma u Europi), srpanj 2012.
Introduction 15 Legal and policy framework 04 The EU treaties are the main legal basis for all EU initiatives aimed at promoting social inclusion in general, and the integration of Roma people in particular. 
Uvod 15 Pravni i politički okvir 04 Ugovori EU-a glavni su pravni temelj za sve inicijative EU-a usmjerene na opće promicanje socijalnog uključivanja, a posebno promicanje integracije Roma.
Art‐ icle 2 of the Treaty on the European Union (TEU) is particularly relevant: among other things, it safeguards the rights of persons belonging to minorities (see Box 2). 
Posebno je relevantan članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU): njime se, među ostalim, jamče prava osoba koje pripadaju manjinama (vidjeti okvir 2.).
Article 2 of the Treaty on the European Union ‘The Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities. 
Članak 2. Ugovora o Europskoj uniji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina.
These values are common to the Member States in a society in which pluralism, non‐discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail’. 
Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”.
05 Furthermore, Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) establishes the EU’s aim of combating discrimination on the grounds of ra‐ cial or ethnic origin by means of action by the Council (Article 19 TFEU). 
05 Nadalje, člankom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kao cilj EU-a utvrđuje se borba protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla s pomoću radnji Vijeća (članak 19.
Article 21 TFEU also establishes the right of EU citizens to move and reside freely within the EU. 
U članku 21. UFEU-a također je utvrđeno pravo građana EU-a na slobodu kretanja i boravka unutar EU-a.