natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Canal has to be dredged, thus allowing for new traffic with Belgium. finalised before 2025 budget included in Seine–Scheldt project Moselle (E 80) Metz and Apach Lifting of six bridges between Metz and Apach — 59 km — enabling three‐layer container transport. finalised before 2025 10.00 Deûle Canal (E 02) — lock at Quesnoy sur Deûle Lock too small forcing pushed convoys to be separated before the lock can be crossed. 
Potrebno je prokopati kanal, čime bi se omogućio novi promet s Belgijom. dovršetak prije 2025. proračun obuhva‐ ćen projektom Sena – Schelde Moselle (E 80) Metz i Apach Uklanjanje 6 mostova između Metza i Apacha – 59 km – time bi se omogućio kontejnerski prijevoz u tri reda. dovršetak prije 2025. 10,00 Kanal na rijeci Deûle (E 02) – prevodnica kod mjesta Quesnoy sur Deûle Premala prevodnica zbog koje se potiskivani konvoji moraju razdvajati prije prelaska prevodnice.
The result of this separation is a significant amount of time lost. finalised before 2025 40.00 Port of Le Havre (E 80‐02) No direct access to the Port 2000 container terminals for inland waterway vessels. 
Zbog tog se razdvajanja gubi znatna količina vremena. dovršetak prije 2025. 40,00 Luka u Le Havreu (E 80‐02) Plovila za unutarnje vode nemaju izravan pristup lučkom terminalu za 2000 kontejnera.
166.00 Seine (E 80‐04) — section Bray and Nogent‐sur‐Seine Improvement of the river transport service is envisaged, linking the Paris area to agricultural industries and products, as well as quarries supplying building material from the Champagne region. finalised before 2025 250.00 Rhône to Sète canal (E 10‐04) Rhône to Sète Restoration of the banks and lifting of bridges (to 5.25 m) enabling convoys 120 m long, 11.40 m wide and two‐layer containers to navigate (between class IV and Va). finalised before 2025 130.00 Total France 14 726.00 Annex V 
166,00 Sena (E 80‐04) – dionica Bray i Nogent‐sur‐Seine Predviđeno je poboljšanje prometnih usluga na rijeci i povezivanje područja Pariza s područjima poljoprivredne djelatnosti i proizvodnje kao i kamenoloma iz kojih se dobavlja građevinski materijal iz regije Champagne. dovršetak prije 2025.
Annexes 42 Member State Stretch Works/problems to solve Planning horizon Estimated costs (in million euro) Luxembourg Total Luxembourg None 0.00 Netherlands Zuid–Willemsvaart (E 70‐03) Insufficient accessibility in the waterway stretch between Den Bosch and Veghel. 
Prilozi 42 Država članica Dionica Radovi/problemi koje treba riješiti Okvirni rok Procijenjeni troškovi (u milijunima eura) Luksemburg Ukupno Luksemburg — 0,00 Nizozemska Zuid‐Willemsvaart (E 70‐03) Nedovoljna pristupačnost na dionici plovnog puta između Den Boscha i Veghela.
Planned activities are the construction of a class IV bypass around Den Bosch and upgrading of Zuid‐Willemsvaart up to Veghel to class IV. finalised before 2025 469.00 River IJssel (E 70) Class Va vessels have navigation problems due to dimensions and curves on the section between Arnhem and Zutphen. finalised before 2025 43.00 Meppel–Ramspol (E 12‐02) Due to low/high water levels, the lock at Zwartsluis is blocked for 16 days/year on average, preventing inland navigation during this period. finalised before 2025 47.00 Lemmer–Delfzijl route (phase 1) (E 15) The northern part of the Netherlands is not acces‐ sible for vessels with four layers of containers. 
16,00 Amsterdam – Lemmer (E 15) Rijeka Zaan (E 11‐01) Dubina i/ili širina plovnog puta (plićak) dovršetak prije 2025. 7,00 Dubina i/ili širina plovnog puta, visina mosta dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Spoj Rajna – Schelde (E 06) Nedovoljne površine za čekanje dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Nizozemska Kanal Burgemeester Delenka‐ naal (E 01) Male krivine Nedovoljne površine za čekanje projekt je proveden Kanal Wilhelmina (E 11) Širina plovnog puta, kapacitet prevodnice dovršetak prije 2025.
Six bridges on the route cause problems for four‐layer container transport. finalised before 2025 205.00 Lemmer–Delfzijl route (phase 2) (E 15) Insufficient waiting areas finalised before 2025 to be determined Twente Canal (E 70) Insufficient lock capacity finalised before 2025 125.00 Lek Canal (E 11‐02) Fairway depth and lock capacity finalised before 2025 225.00 Maasroute (E 01) Fairway depth and lock capacity finalised before 2025 1 600.00 Maasroute — Albert Canal (E 01) Lock capacity finalised before 2025 10.50 Juliana Canal (part of Maas route) (E 05) Fairway depth and lock capacity finalised before 2025 79.00 Rotterdam–Gent Corridor (including Canal Gent‐Terneuzen) (E 03, E 06) Fairway depth and width and lock capacity finalised before 2025 to be determined Annex V 
83,00 Rijeka IJssel (E 12) Nedovoljne površine za čekanje dovršetak prije 2025. 36,00 Rijeka Waal (E 10) Dubina i širina plovnog puta dovršetak prije 2025. 187,00 Gouwe (E 10) Kapacitet prevodnice dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Merwede (E 10) dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Sjevernomorski kanal (E 01) Kapacitet i pristupačnost prevodnice dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Ukupno Nizozemska 3 192,50 Spoj Dunav – Odra – Laba (E 20) Izgradnja plovnog kanala (500 km) koji bi povezao Dunav s Odrom i Labom, uz više od 30 prevodnica. nepoznato utvrdit će se naknadno Austrija Dunav (E 80) km 2037,0 – 2005,0 Dubina i/ili širina plovnog puta (plićak). dovršetak prije 2025.
Annexes 44 Member State Stretch Works/problems to solve Fairway depth and/or width (shallow water) Planning horizon Estimated costs (in million euro) Danube–Bucuresti Canal (E 80‐05) According to the draft ‘General transport master plan’ (GTMP) the construction of a canal linking the Romanian capital Bucharest to the Danube (at km 430.5) via waterway had already been started in 1986. 
Prilozi 44 Država članica Dionica Radovi/problemi koje treba riješiti Okvirni rok Procijenjeni troškovi (u milijunima eura) Kanal Dunav‐Bukurešt (E 80‐05) Prema podatcima iz nacrta glavnog prometnog plana, izgradnja kanala koji bi plovnim putovima povezao rumunjsku prijestolnicu Bukurešt s Duna‐ vom (u duljini od 430,5 km) započela je već 1986.
Construction works were stopped in 1990 when earthworks and dams were about 70 % complete, bank protection about 40 % complete and only a part of hydro‐mechanical equipment installed. 
Građevinski radovi zaustavljeni su 1990. kada je bilo dovršeno oko 70 % zemljanih radova i brana, oko 40 % radova na zaštita obale i kad je bio postavljen samo mali dio hidromehaničke opreme.
Since then no maintenance work has been carried out to preserve these investments, which have been eroded by natural and human actions. finalised before 2025 900.00 Romania Olt (E 80‐03) The river Olt is a Danube tributary that is planned to be made navigable up to Slatina. finalised before 2025 unknown Prut (E 80‐07) km 407.0–0.0 finalised before 2025 to be determined Bega Canal (E 80‐01‐02) km 65.6–109.6 Fairway depth and width and lock capacity Fairway depth and/or width (shallow water) finalised before 2025 to be determined Danube (E 80) km 863.0–175.0 Fairway depth and/or width (shallow water) finalised before 2025 160.00 Danube (E 80) km 170.0–0.0 finalised before 2025 143.00 Danube–Black Sea Canal (E 80‐14) km 64.4–0.0 Fairway depth and/or width (shallow water), canal bank reinforcement, lock rehabilitation finalised before 2025 230.00 Poarta Albă–Midia‐Năvodari Canal (E 80‐14‐01) km 27.5–0.0 Fairway depth and/or width (shallow water), canal bank reinforcement, lock rehabilitation finalised before 2025 175.00 Total Romania 1 608.00 Annex V 
Otada nisu obavljeni nikakvi radovi na održavanju kako bi se očuvala ta ulaganja koja je djelovanje prirode i ljudi narušilo. dovršetak prije 2025. 900,00 Rumunjska Olt (E 80‐03) Rijeka Olt pritok je Dunava za koju se planira da bude plovna do Slatine. dovršetak prije 2025. nepoznato Prut (E 80‐07) km 407,0 – 0.0 Dubina i/ili širina plovnog puta (plićak) dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Kanal Bega (E 80‐01‐02) km 65,6 – 109,6 Dubina i širina plovnog puta i kapacitet prevodnice dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Dunav (E 80) km 863,0 – 175,0 Dubina i/ili širina plovnog puta (plićak) dovršetak prije 2025.
Reply of the 45 Commission Executive summary IV The Commission considers that use of inland waterway transport depends on its relative competitiveness as compared to road transport, and therefore on many factors including the price of fuel, labour costs and taxation. 
Odgovori 45 Komisije Sažetak IV. Komisija smatra da upotreba prijevoza unutarnjim plovnim putovima ovisi o njegovoj relativnoj kon‐ kurentnosti u usporedbi s cestovnim prijevozom, a time i o mnogim drugim čimbenicima, uključujući cijenu goriva, troškove rada i oporezivanje.
Furthermore, the Commission highlights that the policy objective of shifting traffic from roads to inland waterway transport is an indicative, broad objective of which the materialisation is not under the full control of the Commission, and one which should also be seen against the baseline scenario which identified the risk of road haulage enjoying a virtual monopoly for goods transport if no action is taken. 
Nadalje, Komisija ističe da je premještanje prometa s cesta na unutarnje plovne putove načelan i općenit cilj politike čije ostvarenje nije pod potpunom kontro‐ lom Komisije i da ga treba uspoređivati s osnov‐ nim scenarijem prema kojem postoji opasnost da cestovni prijevoz preuzme monopol u prijevozu robe ako se ništa ne poduzme.
Moreover, the modal share of inland waterway transport grew between 2006, the year of the adoption of the Naiades programme1, and 2012. 
Osim toga, modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima nara‐ stao je između 2006., godine pokretanja programa NAIADES1, i 2012.
Overall, inland waterways still have important transport capacities available that, if implemented in a sustainable manner, could contribute to alleviating the congestion on the roads, reducing at the same time the overall impact on the environment. 
Unutarnji plovni putovi još imaju važne slobodne prometne kapacitete koji bi uz održivu provedbu mogli doprinijeti ublaživanju prometnih zagušenja na cestama te smanjenju uku‐ pnog utjecaja na okoliš.
V The Commission considers that the EU-financed projects were consistent with the objectives of the respective financing programmes. 
V. Komisija smatra da su projekti koje je financirao EU bili usklađeni s ciljevima odgovarajućih programa financiranja.
When many bottlenecks need to be tackled, it is inevitable that, in the initial phases, the surrounding bottlenecks will limit the impact of these first projects. 
Kad je potrebno ukloniti mnogo uskih grla, neizbježno je da u početnom razdoblju uska grla u okruženju ograniče utjecaj prvih projekata.
However, given the legal obligation of implementing the core network by 2030, the Commission considers that there is a perspective for lifting the surrounding bottlenecks within a reasonable timeframe and for increasing the impact of these projects over time. 
Međutim, s obzirom na pravnu obvezu provedbe osnovne mreže do 2030., Komisija smatra da postoji mogućnost uklanjanja uskih grla u okruženju u razumnom roku te povećanja utjecaja tih proje‐ kata s vremenom.
1 For further details on the Naiades programme, refer to Box 1. 
1 Za više pojedinosti o programu NAIADES vidjeti okvir 1. VI.
VI The Commission considers that the EU strategies were underpinned by appropriate analysis. 
Komisija smatra da su se strategije EU‐a temeljile na prikladnoj analizi.
For instance, the White Paper was accompanied by an impact assessment and the Naiades programme was based upon a study on the medium-and long-term perspective of the inland waterway transport sector. 
Primjerice, Bijela knjiga o pro‐ metu popraćena je procjenom utjecaja, a program NAIADES temelji se na studiji srednjoročne i dugo‐ ročne prespektive sektora prijevoza unutarnjim plovnim putovima.
The EU financing resources have been used in line with the priorities of the respective financing programmes, and prioritisation and coordination of Member States’ approaches to corridors will be strengthened under the new TEN-T framework. River maintenance has been strengthened recently under the new TEN-T framework and guidance for river maintenance is being developed within the framework of the Platina II project. 
Financijska sredstva EU‐a upo‐ trijebljena su u skladu s prioritetima odgovarajućih programa financiranja, a određivanje prioriteta i usklađivanje pristupâ država članica koridorima ojačat će se u novom okviru mreže TEN‐T. Održava‐ nje rijeka nedavno je ojačano novim okvirom mreže TEN‐T, a u okviru projekta PLATINA II izrađuju se smjernice za održavanje.
Environmental considerations have been addressed through the Commission’s guidance document on inland waterway transport and Natura 2000, adopted in 2012. 
Pitanjima zaštite okoliša Komisija se bavi u okviru Smjernica za prijevoz unu‐ tarnjim plovnim putovima i mrežu NATURA 2000, koje su donesene 2012.
VII — Recommendation 1 (a) The Commission supports this recommendation. 
Preporuka (a) Komisija podržava ovu preporuku.
VII — Recommendation 1 (b) For TEN-T funding instruments, the Commission accepts this recommendation and considers that this approach will be further improved through the implementation of the core network corridor, as provided for in Regulation (EU) No 1315/2013. 
VII. – 1. Preporuka (b) Što se tiče instrumenata za financiranje mreže TEN‐T, Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da se taj pristup može još poboljšati provedbom koridora osnovne mreže, kako je predviđeno Ured‐ bom 1315/2013.
The first call for proposals under the newly established Connecting Europe Facility concentrates on removing bottlenecks and bridging missing links in the core network corridors. 
Glavni su ciljevi prvog poziva na podnošenje prijedloga u okviru novoosnovanog Instrumenta za povezivanje Europe uklanjanje uskih grla i premošćivanje veza koje nedostaju u korido‐ rima osnovne mreže.
It should be noted that, by 2030, all bottlenecks on the core network shall be addressed by the Member States. 
Treba istaknuti da su države članice dužne do 2030. pokušati pronaći rješenja za sva uska grla u osnovnoj mreži.
This provides a perspective of significant benefits for all projects addressing these bottlenecks. 
To bi trebalo omo‐ gućiti znatne koristi svim projektima koji se odnose na ta uska grla.
As for the European Structural and Investment Funds, the Commission partially accepts this recommendation. 
Odgovori Komisije 46 Što se tiče europskih strukturnih i investicijskih fondova, Komisija djelomično prihvaća ovu prepo‐ ruku.
In the period 2014–20, projects on IWT will have to contribute to the thematic objective ‘promoting sustainable transport and removing bottlenecks in key network infrastructures’. 
U razdoblju 2014. – 2020. projekti u području prijevoza unutarnjim plovnim putovima morat će doprinijeti tematskom cilju „promicanja održivog prijevoza i uklanjanja uskih grla u infrastrukturama glavnih mreža”.
In addition, an ex ante conditionality linked to the disbursement of funds is the existence of a transport strategy and a section on inland waterways within that strategy. 
Uz to, ex ante uvjet povezan s ispla‐ tom sredstava jest postojanje prometne strategije i dionice unutarnjih plovnih putova u okviru te stra‐ tegije.
However, the decentralised nature of project selection does not allow the Commission to prioritise among eligible projects selected by the Member States. 
No zbog decentraliziranog odabira projekata Komisija ne može odrediti prioritete među prihvat‐ ljivim projektima koje su odabrale države članice.
VII — Recommendation 2 (a) The Commission accepts this recommendation. 
Preporuka (a) Komisija prihvaća ovu preporuku.
The Commission has already carried out a first analysis, which has been done for each of the individual core network corridors (corridor studies) following the entry into force of the new TEN-T regulation. The corridor studies contain not only transport market analyses but also a thorough analysis of the whole corridor, including compliance of the infrastructure with the TEN-T requirements. 
Komisija je već provela prvu analizu za sve pojedi‐ načne koridore osnovne mreže (studije o korido‐ rima) nakon stupanja na snagu nove Uredbe o mreži TEN‐T. Studije o koridorima ne sadržavaju samo ana‐ lize prometnog tržišta, nego i temeljitu analizu čita‐ vog koridora, uključujući usklađenost infrastrukture sa zahtjevima mreže TEN T. Analize će se razraditi u 2015./2016.
The analyses will be further refined in 2015-16. 
Analize će se razraditi u 2015./2016.
For TEN-T, European coordinators have been nominated for each of the TEN-T corridors. 
Za svaki koridor mreže TEN‐T imenovani su europski koordinatori.
VII — Recommendation 2 (b) The Commission accepts this recommendation. 
Preporuka (b) Komisija prihvaća ovu preporuku.
The core network corridors are the main tool for implementing the core network within the agreed timeline. 
Koridori osnovne mreže glavni su alat za provedbu osnovne mreže u dogovorenom roku.
For all nine core network corridors the European coordinator is preparing a work plan, which will contain the objectives of the corridors, including those related to IWT, as provided for in Regulation (EU) No 1315/2013. 
Za svih devet koridora osnovne mreže europski koordinator pri‐ prema plan rada koji će sadržavati ciljeve koridora, uključujući one koji se odnose na prijevoz unutar‐ njim plovnim putovima, kako je predviđeno Ured‐ bom 1315/2013.
This will be sent to the Member States for approval. 
Plan će biti poslan državama člani‐ cama na odobrenje.
They will present their comments, taking into consideration the projects’ feasibility and budgetary constraints. 
One će iznijeti svoje komentare uzimajući u obzir izvedivost projekata i proračunska ograničenja.
Once the final work plans are approved by the Member States, implementation decisions may be agreed with them. 
Kad države članice odobre konačne planove rada, u dogovoru s njima mogu se donijeti odluke o provedbi.
Reply of the Commission 47 The Commission has engaged in a detailed analysis of the nine TEN-T transport corridors identified in the Connecting Europe Facility regulation, which is the right level to assess the contribution of inland waterways in the multimodal corridors and the costs and benefits of improving inland waterways. 
Odgovori Komisije 47 Komisija je započela detaljnu analizu devet promet‐ nih koridora mreže TEN‐T koji su navedeni u Uredbi o Instrumentu za povezivanje Europe, što je prava razina za procjenu doprinosa unutarnjih plovnih putova u multimodalnim koridorima te troškova unapređenja unutarnjih plovnih putova i koristi od njih.
Box 7 The White Papers express non-binding political objectives. 
Okvir 7. U bijelim knjigama iznose se neobvezujući politički ciljevi.
Where possible and appropriate, the objectives are also illustrated with quantitative targets. 
Kad je to moguće i prikladno, uz ciljeve se navode i kvantitativni ciljevi.
However, (non-binding) political targets for this length of time and for such broad policies are usually not under full Commission control, e.g. population growth and movements, economic development, people’s preferences, business choices, etc. all play a role. 
No (neobvezujući) politički ciljevi za tako dugo razdoblje i za tako općenite politike obično nisu pod potpunom kon‐ trolom Komisije; ulogu igraju i, na primjer, porast broja stanovnika, kretanje stanovništva, gospodar‐ ski razvoj, osobni odabiri, poslovne odluke itd.
Making the targets more specific (e.g. in this case relating it to Inland waterway transport only) would not resolve this issue. 
Pre‐ ciznijim određivanjem ciljeva (npr. u ovom slučaju ciljeva koji bi se odnosili samo na prijevoz unutar‐ njim plovnim putovima) ne bi se riješio taj problem.
The Commission highlights that the guidelines from 2013 represent a fundamentally new approach, with the creation of a core and a comprehensive network, with specific infrastructure requirements for the whole network, with legally binding target dates for implementation and with a multimodal corridor approach to support the implementation. 
Komisija naglašava da je u smjernicama iz 2013. primijenjen potpuno nov pristup koji uključuje stvaranje osnovne i sveobuhvatne mreže, u kojemu bi čitava mreža imala posebne zahtjeve u pogledu infrastrukture te koji bi imao pravno obvezujuće rokove za provedbu i pristup multimodalnih kori‐ dora kao podršku provedbi.
None of these elements were present in the 2010 guidelines. 
Ni jedan od tih eleme‐ nata nije bio dio smjernica iz 2010.
In 2013, the Commission replaced a focus on indicative quantitative targets — the achievement of which is not under the control of EU transport policy — with a focus on legally binding targets set at EU level with respect to enabling factors in support of inland waterway and rail transport. 
Godine 2013. Komisija je prebacila naglasak s indikativnih kvanti‐ tativnih ciljeva, čije ostvarenje nije pod kontrolom prometne politike EU‐a, na pravno obvezujuće ciljeve postavljene na razini EU‐a u pogledu čimbe‐ nika koji podržavaju prijevoz unutarnjim plovnim putovima i željeznički prijevoz.
33 The Commission agrees with the importance of coordinated and consistent inland waterways transport strategies. 
Komisija se slaže u pogledu važnosti usklađenosti i dosljednosti prometnih strategija u prijevozu unu‐ tarnjim plovnim putovima.
This is the spirit of the new TEN-T regulation, which envisages the creation of an EU-wide network. 
To se očituje i u novoj Uredbi o mreži TEN T, kojom je predviđeno stvaranje mreže na razini EU‐a.
The aim of the tools for implementing the core network — the multimodal core network corridors — led by European coordinators is to provide for a concerted and coordinated implementation of the core network. 
Cilj alata za provedbu osnovne mreže – multimodal‐ nih koridora osnovne mreže – koju vode europski koordinatori jest osigurati usklađenu i koordiniranu provedbu osnovne mreže.
This will allow exploiting potential synergies and complementarity between actions undertaken at national levels and within different programmes. 
Time se omogućuje isko‐ rištavanje mogućih sinergija i komplementarnosti među mjerama poduzetima na nacionalnoj razini i u okviru različitih programa.
Box 5 — Third alinea Concerning the German project linked to the elimination of bottlenecks at the Danube, the competent national and regional authorities decided to choose Variant A despite fewer advantages for navigation purposes. 
Okvir 5. – Treća alineja Što se tiče njemačkog projekta za uklanjanje uskih grla na Dunavu, nacionalna i regionalna nadležna tijela odabrala su rješenje „A” unatoč tome što ima manje prednosti u pogledu plovidbe.
This decision was taken on a unilateral basis without consultation with the European Commission services. 
Ta je odluka donesena jednostrano i bez savjetovanja sa služ‐ bama Europske komisije.
In 2013, the German and Bavarian authorities launched an additional study to improve the Variant A solution. 
Godine 2013. njemačka i bavarska tijela pokrenula su dodatnu studiju kako bi poboljšala rješenje „A”.
Box 5 — Fourth alinea Similarly, after the study on improving navigability conditions in the Hungarian section of the Danube, the Hungarian government unilaterally decided to halt the developments without consultation or taking into account the recommendations of the study. 
Okvir 5. – Četvrta alineja Slično tome, nakon provedbe studije o poboljša‐ nju uvjeta plovnosti na mađarskoj dionici Dunava, mađarska vlada jednostrano je odlučila prekinuti postupak bez savjetovanja i uzimanja u obzir prepo‐ ruka iz studije.
Common reply to paragraphs 26 and 27 The Commission recognises the problem with the maturity of past TEN-T project proposals and has taken measures to improve the situation for the next programming period, as reflected in the new approach of the Connecting Europe Facility. 
Zajednički odgovor na odlomke 26. i 27. Komisija uviđa problem sa zrelošću prošlih prijed‐ loga projekata u okviru mreže TEN‐T i poduzela je mjere za poboljšanje situacije u sljedećem pro‐ gramskom razdoblju, što se vidi u novom pristupu Instrumenta za povezivanje Europe.