natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The New Agenda has three strategic objectives. — 6 7 8 9 10 Social dimension – harnessing the power of culture and cultural diversity for social cohesion and well-being by promoting cultural participation, the mobility of artists and the protection of heritage. 
Nova agenda ima tri strateška cilja: — društvena dimenzija – iskorištavanje moći kulture i kulturne raznolikosti za ostvarivanje socijalne kohezije i dobrobiti promicanjem kulturnog sudjelovanja, mobilnosti umjetnika i zaštite baštine — gospodarska dimenzija – povećanje stvaranja radnih mjesta i rasta u kulturnom i kreativnom sektoru poticanjem umjetnosti i kulture u obrazovanju, promicanjem relevantnih vještina te ohrabrivanjem inovacija u kulturi 6 7 8 9 10 Komunikacija Komisije o Novoj europskoj agendi za kulturu, COM(2018)267 final, 22.5.2018.
Article 3(3) TEU. 
7 Članak 3. stavak 3.
Article 167(1) TFEU. 
Članak 167. stavak 1.
Article 167(4) TFEU, “The Union shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaties, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures”. 
Članak 167. stavak 4. UFEU-a: „U svojem djelovanju na temelju drugih odredaba Ugovorâ Unija vodi računa o kulturnim aspektima, posebno radi poštovanja i promicanja raznolikosti svojih kultura.”
— Economic dimension – support jobs and growth in the cultural and creative sectors, by promoting arts and culture in education, fostering relevant skills and encouraging innovation in culture. — External dimension – strengthening international cultural relations by making the most of the potential of culture to foster sustainable development and peace. 
— vanjska dimenzija – jačanje međunarodnih kulturnih odnosa maksimalnim iskorištavanjem potencijala kulture za poticanje održivog razvoja i mira.
07 The New Agenda establishes actions to be taken by the Commission and invites Member States to address specific points. 
07 Novom agendom utvrđuju se mjere koje Komisija mora poduzeti, a države članice pozivaju se na razmatranje konkretnih pitanja.
Member States define their priorities for EU-level cooperation on culture and working methods through Work Plans for Culture adopted by the Council of Ministers. The latest Work Plan covers the period from 2019 to 202211. 
Države članice utvrđuju svoje prioritete za suradnju u području kulture na razini EU-a i svoje radne metode s pomoću planova rada za kulturu koje donosi Vijeće ministara.
Sustainability and culture 08 The EU and its Member States are also active in multilateral forums and organisations that address culture and cultural heritage policies, such as the Council of Europe and UNESCO. 
Najnovijim planom rada obuhvaćeno je razdoblje 2019. – 2022.11 Održivost i kultura 08 EU i njegove države članice sudjeluju i u radu multilateralnih foruma i organizacija koje se bave kulturnom politikom i politikom o kulturnoj baštini, kao što su Vijeće Europe i UNESCO.
Most recently, EU Member States committed to pursuing the sustainable development goals developed by UNESCO12, strengthening the objective of sustainable development set out in the Treaties13. 
Nedavno su se države članice EU-a obvezale ostvariti ciljeve održivog razvoja koje je osmislio UNESCO12, čime se jača cilj održivog razvoja koji je utvrđen u Ugovorima13.
The Council also identified sustainability in cultural heritage as a priority for the current Work Plan for Culture 2019-2022. 
Vijeće je postavilo održivost kulturne baštine kao jedan od prioriteta za trenutačni plan rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022.
11 Council conclusions on the Work Plan for Culture 2019-2022 (OJ C 460, 21.12.2018, pp. 12-25). 
8 11 Zaključci Vijeća o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. 2022. (SL C 460, 21.12.2018., str.
12 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, adopted by UN on 25 September 2015. 
12 „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, agenda za održivi razvoj koju je UN donio 25. rujna 2015.
13 Article 3(3) of TEU. 
13 Članak 3. stavak 3. UEU-a.
10 Culture related infrastructural investments can only be EU-funded under the European Structural and Investment Funds (ESI Funds). 
10 Infrastrukturna ulaganja povezana s kulturom mogu se financirati sredstvima EU-a samo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi).
Among the ESI funds, ERDF15 is the main source of EU funding for investments in cultural sites. 
EFRR15 je europski strukturni i investicijski fond iz kojeg se izdvaja najveći dio sredstava EU-a za ulaganja u kulturne lokalitete.
The ERDF is implemented by the Commission and Member States in share management. 
EFRR se primjenjuje pod podijeljenim upravljanjem Komisije i država članica.
That means that the Partnership Agreements (PAs) and the ERDF operational programmes (OPs) are prepared by the Member States and have to be approved by the Commission. 
To znači da sporazume o partnerstvu i operativne programe (OP) EFRR-a pripremaju države članice, a mora ih odobriti Komisija.
11 Following the mainstreaming principle, various other EU funds are also available for culture-related projects both within and outside the EU. 
11 U skladu s načelom uključivanja, za kulturne projekte unutar i izvan EU-a još su na raspolaganju i drugi fondovi EU-a.
This means that several Directorates-General are also involved in the actual implementation of a cultural strategic framework through other EU policies and funding instruments (see Annex II). 
To znači da je u stvarnosti u provedbu strateškog kulturnog okvira uključeno nekoliko glavnih uprava s pomoću drugih politika i instrumenata financiranja EU-a (vidjeti Prilog II.).
9 15 Regulation No 1301/2013 of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal (OJ L 347, 20.12.2013, pp. 289–302). 
1301/2013 od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” (SL L 347, 20.12.2013., str.
Audit scope and approach 12 Considering the increased attention given to culture at EU level, we decided to carry out an audit on the effectiveness and sustainability of EU investments in cultural sites, i.e. the acquisition, rehabilitation and construction of new cultural infrastructure and heritage sites. 
Opseg revizije i revizijski pristup 12 S obzirom na povećanu pozornost koja se pridaje kulturi na razini EU-a, Sud je odlučio provesti reviziju djelotvornosti i održivosti ulaganja EU-a u kulturne lokalitete, tj. kupnje, obnove i izgradnje novih kulturnih objekata i lokaliteta kulturne baštine.
To do so, we audited the main EU fund available for those investments (ERDF) and assessed the following aspects. 
Slijedom toga, Sud je obavio reviziju glavnog fonda EU-a koji je dostupan za takva ulaganja (EFRR) i procijenio sljedeće aspekte.
Part 1: Suitability of the EU cultural framework and coordination with funding arrangements for investments in cultural sites — The suitability of the strategic and legislative framework in place at EU level for EU-funded investments in cultural sites. — The coordination of Commission initiatives between financial and policy instruments, in particular with the Creative Europe and EAFRD. — The coordination of ERDF funding with other EU funds. 
Dio 1.: Prikladnost kulturnog okvira EU-a i koordinacija s mehanizmima financiranja za ulaganja u kulturne lokalitete — Prikladnost važećeg strateškog i zakonodavnog okvira na razini EU-a za ulaganja u kulturne lokalitete financirane sredstvima EU-a. — Koordinacija Komisijinih inicijativa u području financijskih instrumenata i instrumenata politike, posebice s programom Kreativna Europa i EPFRR-om. — Koordinacija financiranja iz EFRR-a s drugim fondovima EU-a.
Part 2: Implementation of ERDF funding — The support and guidance given by the Commission to the Member States when adopting partnership agreements (PAs) and operational programmes (OPs) to ensure that the funding of cultural sites brings effective and sustainable results. — The effectiveness and sustainability of results of ERDF projects on cultural sites. 
Dio 2.: Primjena financijskih sredstava iz EFRR-a — Potpora i smjernice koje Komisija pruža državama članicama pri sklapanju sporazuma o partnerstvu i donošenju operativnih programa kako bi se zajamčilo da financiranje kulturnih lokaliteta donosi djelotvorne i održive rezultate. — Djelotvornost i održivost rezultata projekata EFRR-a na kulturnim lokalitetima.
13 The audit focused on the economic, social and cultural effects of ERDF investments in cultural sites and on the financial and physical sustainability of those sites, and covered the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods under the investment for jobs and growth goal, as well as the draft design of the post-2020 programme period. 
13 Revizija je bila usmjerena na gospodarske, društvene i kulturne učinke ulaganja u kulturne lokalitete sredstvima EFRR-a te na financijsku i fizičku održivost tih lokaliteta te je obuhvatila programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. u okviru cilja ulaganja za radna mjesta i rast, kao i nacrt prijedloga za programsko razdoblje nakon 2020.
14 At EU level, we examined the work of the Directorate-General responsible for culture (DG EAC) and the Directorate-General responsible for the ERDF (DG REGIO). 
14 Na razini EU-a Sud je ispitao rad glavne uprave nadležne za kulturu (GU EAC) i glavne uprave nadležne za EFRR (GU REGIO).
At Member State level: o we visited three Member States (Italy, Poland and Portugal) and performed desk reviews, with a more reduced scope, for four additional Member States (Croatia, France, Germany and Romania). 
Na razini pojedinih država članica: o Sud je posjetio tri države članice (Italija, Poljska i Portugal) i, u ponešto smanjenom opsegu, pregledao relevantnu dokumentaciju još četiriju država članica (Hrvatska, Francuska, Njemačka i Rumunjska).
We chose these Member States because they are amongst the major recipients of ERDF support to investments in cultural sites; o we assessed 14 OPs (see Annex III for the list of OPs covered by the audit); 10 
Sud je odabrao te države članice jer su jedne od glavnih primateljica potpore EFRR-a za ulaganja u kulturne lokalitete o Sud je obavio procjenu 14 operativnih programa (za popis operativnih programa obuhvaćenih revizijom vidjeti Prilog III.) 10
o we audited 27 projects, 15 of them on the spot and 12 by desk review (see Table 1 and Annex IV). 
11 o revizijom je obuhvaćeno 27 projekata, njih 15 na terenu i 12 u okviru pregleda dokumentacije (vidjeti tablicu 1. i Prilog IV.).
The projects were selected based on a wide range of criteria: amounts spent or committed, type of site (heritage sites or new cultural infrastructures), existence or not of labels and participation in EU initiatives. 
Projekti su odabrani na temelju širokog raspona kriterija, kao što su: potrošeni ili rezervirani iznosi, vrste lokaliteta (lokaliteti kulturne baštine ili novi kulturni objekti), postojanje ili nepostojanje posebnih oznaka i sudjelovanje u inicijativama EU-a.
We also carried out a survey to the beneficiaries of all these projects. 
Isto tako, Sud je proveo anketu među korisnicima tih projekata.
All beneficiaries replied. We also audited 21 selection procedures (see Annex V). 
Sud je također proveo reviziju 21 postupka odabira (vidjeti Prilog V.).
Table 1 – Number and types of projects covered by the audit 11 2007-2013 2014-2020 Total Heritage sites New cultural infrastructure Heritage sites Number of projects 10 11 6 27 Of which visited on the spot in: - Italy 3 0 2 5 - Poland 1 2 2 5 - Portugal 1 2 2 5 Of which reviewed for: - Germany 1 2 N/A 3 - France 0 3 N/A 3 - Croatia 1 2 N/A 3 - Romania 3 0 N/A 3 Source: ECA. 
Tablica 1. – Broj i vrsta projekata obuhvaćenih revizijom 2007. – 2013. 2014. – 2020. Ukupno Lokaliteti kulturne baštine Novi kulturni objekti Lokaliteti kulturne baštine Broj projekata 10 11 6 27 od čega broj projekata posjećenih u: - Italiji 3 0 2 5 - Poljskoj 1 2 2 5 - Portugalu 1 2 2 5 od čega broj projekata za koje je obavljen pregled dokumentacije za: - Njemačku 1 2 – 3 - Francusku 0 3 – 3 - Hrvatsku 1 2 – 3 - Rumunjsku 3 0 – 3 Izvor: Sud.
15 Lastly, we interviewed officials of international organisations (UNESCO’s World Heritage Centre, Cultural Routes of the CoE, ICOMOS) and the NGO Europa Nostra, as well as 11 national experts in the three visited Member States to get a better overview of the needs and challenges faced by cultural sites, and to identify good practices. 
15 Kao posljednje, obavljeni su razgovori s dužnosnicima međunarodnih organizacija (Centar za svjetsku baštinu UNESCO-a, Kulturne rute Vijeća Europe, ICOMOS) i nevladine organizacije Europa Nostra, kao i s 11 nacionalnih stručnjaka u trima posjećenim državama članicama kako bi se dobio bolji pregled potreba i izazova s kojima su kulturni lokaliteti suočeni te kako bi se utvrdili primjeri dobre prakse.
16 We hope that the audit will provide insight into the relevance and effectiveness of the EU’s interventions on cultural sites. 
16 Sud se nada da će se revizijom pružiti uvid u važnost i djelotvornost intervencija EU-a na kulturnim lokalitetima.
More generally, we intend for it to contribute to the ongoing debate on the place of culture in the EU. 
Općenito gledajući, svrha je ove revizije dati doprinos aktualnoj raspravi o položaju koji kultura zauzima u EU-u.
Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding 17 An appropriate framework for EU investments in cultural sites is key to maximising the effects of investments on achieving the objectives defined in the framework. 
Opažanja Postojeći okvir za ulaganja EU-a u kulturne lokalitete nije dovoljno usmjeren, a njegova je koordinacija ograničena Strateški okvir za djelovanje EU-a u području kulture složen je i tek se djelomično odražava u financijskim sredstvima EU-a. 17 Postojanje prikladnog okvira za ulaganja EU-a u kulturne lokalitete ključno je za postizanje najvećeg mogućeg doprinosa ulaganja postizanju ciljeva utvrđenih okvirom.
A prerequisite is a clear strategic framework for EU action in the area of culture, with strong coordination between the regulatory (i.e. EU funds legislation) and non-regulatory frameworks (i.e. strategies). 
Preduvjet je za to postojanje jasnog strateškog okvira za djelovanje EU-a u području kulture, uz kvalitetnu koordinaciju regulatornog okvira (tj. zakonodavstva o fondovima EU-a) i neregulatornog okvira (tj. strategija).
Objectives should be clearly set based on identified needs and correspondingly measures should be designed. 
Potrebno je jasno odrediti ciljeve na temelju utvrđenih potreba i osmisliti odgovarajuće mjere.
Objectives should be realistic and addressed by appropriate policy instruments and funding. 
Ciljevi bi trebali biti realistični i pokriveni odgovarajućim instrumentima politike i financijskim sredstvima.
The requirements on stakeholders should be set in line with their competences. 
Zahtjeve za dionike trebalo bi utvrditi u skladu s njihovim nadležnostima.
Monitoring the framework is essential for assessing progress in achieving objectives. 
Praćenje okvira ključno je za procjenu napretka u postizanju ciljeva.
Multiple EU strategic frameworks coexist which impact on EU action in culture 18 The EU’s strategic direction has been formulated in ten-year plans (the Lisbon and the Europe 2020 strategies). 
Istodobno postoji nekoliko strateških okvira EU-a koji utječu na djelovanje EU-a u području kulture 18 Strateški smjer EU-a pojašnjen je u desetogodišnjim planovima (Lisabonska strategija i strategija Europa 2020.).
These plans do not address culture and are also not synchronised with the Commission’s five-year terms of office, or with the EU’s seven-year cycle of funding periods. 
Ti se planovi ne odnose na kulturu i nisu usklađeni s petogodišnjim mandatom Komisije ni sedmogodišnjim ciklusom financiranja sredstvima EU-a.
19 Regarding cultural policy making at EU level, the EU has a framework in place that includes several layers of responsibility (see paragraphs 04 to 07). 
19 Kad je riječ o izradi kulturnih politika na razini EU-a, EU je uspostavio okvir koji uključuje nekoliko razina odgovornosti ( vidjeti odlomke 04. – 07.).
At its highest level, the Treaties and the EU’s international commitments (e.g. 2005 UNESCO Convention on diversity and cultural expressions) define the framework. 
Na najvišoj razini, ovaj je okvir utvrđen Ugovorima i međunarodnim obvezama EU-a (npr. Konvencija UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005.).
It is developed in greater detail in the Commission’s Agendas and the Council’s four-year Work Plans for Culture; together, these form the EU’s core cultural framework. 
Detaljnije je razrađen u agendama Komisije i planovima rada za kulturu koje donosi Vijeće – oni zajedno čine osnovu kulturnog okvira EU-a.
Several documents of strategic relevance complement the framework (see Annex VI). 
Taj okvir nadopunjava nekoliko strateški važnih dokumenata (vidjeti Prilog VI.).
In a previous publication, we already reported that the coexistence of multiple strategic frameworks, with overlapping periods and objectives, is complex and can be confusing (see Picture 1)16. 
Sud je u prethodnoj publikaciji naveo da je istodobno postojanje više strateških okvira, s razdobljima i ciljevima koji se preklapaju, složeno i da može biti zbunjujuće (vidjeti sliku 1.)16.
16 Paragraphs 16 to 18 of ECA Briefing Paper on Delivering performance in Cohesion, June 2019. 12 
16 Odlomci 16. – 18. informativnog dokumenta Europskog revizorskog suda o postizanju uspješnosti u području kohezije, lipanj 2019. 12
Picture 1 – Timeline of events 13 Source: ECA. 
Slika 1. – Kronološki pregled događaja 13 Ugovor iz Maastrichta, 1992.
20 The complexity is exacerbated by the coexistence of different players (Commission, Council and Member States) that simultaneously develop and implement cultural action without systematically referring to the Commission’s Agendas. 
20 Složenosti doprinosi i istodobno postojanje nekoliko različitih dionika (Komisije, Vijeća i država članica) koji istodobno razvijaju i provode mjere u području kulture, pri čemu se sustavno ne pozivaju na Komisijine agende.
Within the Commission, cultural aspects are taken into account (“mainstreamed”) in various different policies, with different responsible departments. 
Na razini Komisije kulturni aspekti uzimaju se u obzir u okviru različitih politika (načelo „uključivanja”), za koje je nadležno nekoliko različitih službi.
The monitoring of the objectives in the Commission’s Agenda for Culture is insufficiently developed 21 The main common strategic objectives guiding EU action in the area of culture are set out in the Commission’s Agendas (see paragraph 06). 
Praćenje ciljeva iz Komisijine agende za kulturu nije dovoljno razrađeno 21 Glavni opći strateški ciljevi na kojima se temelji djelovanje EU-a u području kulture navedeni su u Komisijinim agendama (vidjeti odlomak 06.).
Those are not translated into clear operational objectives. 
Ti se strateški ciljevi ne pretaču u jasne operativne ciljeve.
Although there are extensive examples of EU measures under each objective, it is unclear what the EU seeks to achieve through these measures. 
Iako postoje brojni primjeri mjera EU-a u okviru svakog cilja, nije jasno što EU nastoji postići tim mjerama.
The New Agenda does not have any provisions concerning the monitoring of achievement of the objectives set, or any indicators to measure progress. 
U Novoj agendi ne nude se nikakva rješenja za praćenje ostvarenja utvrđenih ciljeva ili pokazatelja za mjerenje napretka.
According to the Commission this is because the Commission and the Member States do not have jointly defined objectives, indicators or targets for cultural policy making. 
Kako navodi Komisija, razlog je taj što Komisija i države članice nisu zajednički definirale ciljeve, pokazatelje i ciljne vrijednosti za donošenje politika u području kulture.
The Commission also does not make use of the indicators available at programme level, i.e. the indicators defined by the different EU programmes, to assess the success of the implementation of the New Agenda. 
Isto tako, Komisija ne upotrebljava pokazatelje dostupne na razini programa, tj. pokazatelje definirane u različitim programima EU-a kako bi procijenila uspješnost primjene Nove agende.
22 Concerted action with Member States in this area is performed under the Council’s Work Plans for Culture through a non-binding, intergovernmental framework for cooperation between Member States called the Open Method of Coordination (“OMC”). 
22 Usklađeno djelovanje s državama članicama u tom području provodi se u okviru planova rada za kulturu koje donosi Vijeće, u obliku neobvezujućeg, međuvladinog okvira za suradnju među državama članicama pod nazivom „otvorena metoda koordinacije”.
According to the Commission, the “channelling of the OMC recommendations into policy making at national and European level remains a challenge”17. 
14 koordinacije na donošenje politika na nacionalnoj i europskoj razini i dalje zahtjevan zadatak”17.
Even though the economic and social objectives of the New Agenda are broadly followed by the cultural policy frameworks of the Member States in our sample, none specifically referred to the New Agenda and only two referred to the 2007 Agenda. 
Iako se u okvirima kulturne politike država članica iz uzorka koji je Sud sastavio u općenitom smislu razmatraju gospodarski i socijalni ciljevi iz Nove agende, ni u jednom od njih izričito se ne spominje Nova agenda, dok se u samo dva slučaja spominje Agenda iz 2007.
The Commission’s Agenda is not taken into account in the main EU funds which provide finance to Culture 23 In terms of EU funding, culture is mainly a means of achieving other EU priorities and objectives (e.g. supporting urban and regional development, enterprise, tourism) rather than a core priority itself. 
Komisijina Agenda ne uzima se u obzir pri uporabi glavnih fondova EU-a kojima se financira područje kulture 23 Kad je riječ o financiranju EU-a, kultura je uglavnom sredstvo za postizanje drugih prioriteta i ciljeva EU-a (npr. potpora urbanom i regionalnom razvoju, poduzetništvu, turizmu) te se sama po sebi ne smatra prioritetom.
These priorities are tackled through different EU funds. 
Ti se prioriteti postižu s pomoću različitih fondova EU-a.
The only EU fund designed for culture is the Creative Europe programme, but it is very small in terms of funding. 
Program Kreativna Europa jedini je fond EU-a osmišljen upravo za kulturu, no on je vrlo ograničenog opsega u pogledu financijskih sredstava.
It allocates roughly €209 million per year from the EU budget18 for culture across 28 Member States and 8 non-EU countries. 
Iz proračuna EU-a18 za kulturu u okviru tog programa izdvaja se otprilike 209 milijuna eura godišnje za svih 28 država članica i 8 zemalja izvan EU-a.
This amount is similar to the annual operating costs of some individual cultural sites. 
Taj je iznos sličan godišnjim operativnim troškovima nekih pojedinačnih kulturnih lokaliteta.
For example, the Paris National Opera House had costs of €200.8 million in 201819. 
Na primjer, 2018. godine troškovi Pariške nacionalne opere iznosili su 200,8 milijuna eura19.
24 From the 12 EU funds with the potential to support culture that we analysed, only the Creative Europe regulation refers to the Commission’s 2007 Agenda (see Annex II). 
24 Od 12 fondova EU-a s potencijalom za podupiranje kulture koje je Sud analizirao samo se u Uredbi o Kreativnoj Europi upućuje na Komisijinu Agendu iz 2007. (vidjeti Prilog II.).
The two successive Commission Agendas were established after the multiannual financial frameworks for the ESI Funds were put in place (see Picture 1) and could not, therefore, be taken into account in the ESI Funds. 
Dva uzastopna programa Komisije pokrenuta su nakon uspostave višegodišnjih financijskih okvira za ESI fondove (vidjeti sliku 1.) te se stoga ne mogu uzeti u obzir u ESI fondovima.