natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 18 More flexibility in the EU budget but risk of payments backlog remains The mid-term review of the MFF has made the EU budget more flexible. 
Ukupni rezultati 18 Ostvarena je veća fleksibilnost proračuna EU‐a, no i dalje postoji rizik od zaostataka u plaćanjima Preispitivanje VFO‐a u sredini razdoblja doprinijelo je većoj fleksibilnosti proračuna EU‐a.
Moreover, special instruments have been enhanced. 
Povrh toga, unaprijeđeni su posebni instrumenti.
The amounts available for the Emergency Aid Reserve and for the Flexibility Instrument have been increased by €0.7 billion. 
Iznosi raspoloživi u okviru pričuve za pomoć u nuždi i instrumenta fleksibilnosti povećani su za 0,7 milijardi eura.
In addition, it has been made possible, from 2017 onwards, to transfer to the Flexibility Instrument amounts lapsing from the European Globalisation Adjustment Fund and the European Union Solidarity Fund. 
Usto, omogućeno je da se od 2017. nadalje sred‐ stva koja nisu iskorištena u okviru Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji i Fonda solidarnosti Europske unije prenesu u instrument fleksibilnosti.
These measures have been helpful, but may not be enough to make the EU budget sufficiently flexible to address possible future challenges. 
Te su mjere korisne, no njima se proračun EU‐a vjerojatno ne može učiniti dovoljno fleksibilnim za odgovor na potencijalne buduće izazove.
Furthermore, the issue of whether to count special instruments within the ceilings for payment appropriations has not yet been resolved. 
Usto, pitanje o tome trebaju li se posebni instrumenti uračunavati unutar gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje još nije riješeno.
This uncertainty adds to the risk of a payments backlog. 
Takva nesigurnost povećava rizik od zaostataka u plaćanju.
The EU budget continues to face significant exposure The EU budget continues to face an accumulation of legal obligations to make payments at a future date, subject to various conditions. 
Izloženost proračuna EU‐a i dalje je znatna Proračun EU‐a i dalje je izložen rastućem broju pravnih obveza na temelju kojih će, ovisno o raznim uvjetima, u budućnosti biti potrebno izvršiti plaćanja.
These obligations include contingent liabilities in the form of guarantees that may need funding if a future event occurs. 
Među te obveze ubrajaju se potencijalne obveze u obliku jamstava koje bi moglo biti potrebno financirati u slučaju nastanka određenog budućeg događaja.
When presenting legislative proposals that include the creation or addition of sizeable contingent liabilities, we recommend that the Commission accompany these with an overview of the total value of contingent liabilities supported by the budget, together with an analysis of stress-test scenarios and their possible impact on the budget. 
Sud preporučuje da se pri predstavljanju zakonodavnih prijedloga koji uključuju nastanak ili dodavanje znatnih potencijalnih obveza tim prijedlozima priloži pregled ukupne vrijednosti potencijalnih obveza za koje se pruža pot‐ pora iz proračuna, kao i analizu scenarija testiranja otpornosti na stres i njihova mogućeg učinka na proračun.
The announced withdrawal of the United Kingdom from the Union in 2019 poses additional challenges for the EU budget. 
Dodatni izazovi za proračun EU‐a proizlaze i iz najavljenog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije 2019. godine.
Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of our 2017 annual report. 
Iscrpne informacije o glavnim nalazima o proračunskom i financijskom upravljanju iznesene su u poglavlju 2. godišnjeg izvješća Suda za 2017. godinu.
Overall results 19 Better use of performance information needed The Commission uses performance information to manage programmes and policies, although appropriate action is not always taken when targets are not met The aim of performance information is to provide an indication as to whether policies, projects and programmes are achieving their objectives efficiently and effectively. 
Ukupni rezultati 19 Informacije o uspješnosti treba bolje upotrebljavati Komisija se koristi informacijama o uspješnosti s ciljem upravljanja programima i politikama, no ne poduzimaju se uvijek prikladne mjere u slučaju nepostizanja ciljnih vrijednosti Cilj je informacija o uspješnosti pružiti naznaku o tome ostvaruju li se učinkovito i djelotvorno ciljevi politika, pro‐ jekata i programa.
Performance information should be used to design the necessary corrective measures, and to support the Commission’s decision-making. 
Informacije o uspješnosti trebaju poslužiti kao osnova za osmišljavanje neophodnih korektivnih mjera i pružanje potpore Komisiji pri donošenju odluka.
Last year, we reviewed how the Commission’s approach to performance reporting compared with good practice. 
Sud je prošle godine preispitao način na koji Komisija pristupa izvješćivanju o uspješnosti u usporedbi s dobrom praksom.
This year, we have looked specifically at the Commission’s use of performance information in relation to spending programmes and the development, implementation and evaluation of policies. 
Sud se ove godine posebno usredotočio na uporabu informacija o uspješnosti na razini Komisije u vezi s programima potrošnje te razvojem, provedbom i evaluacijom politika.
We conclude this section by recommending that the Commission: ο streamline and simplify the strategic frameworks governing the implementation of the EU budget, thereby reinforcing accountability for results and increasing clarity and transparency for all stakeholders; ο include up-to-date performance information in performance reporting on progress made towards achieving targets and always take, or make proposals for, appropriate action when these targets are not met; ο streamline indicators on the performance of the EU budget and improve the alignment between high-level general objectives and specific programme and policy objectives; ο provide information in the core performance reports on how performance information has been used in decision-making; ο introduce measures and incentives to foster a greater focus on performance in the Commission’s internal culture, building on the progress already made. 
Sud zaključuje ovaj dio teksta iznošenjem sljedećih preporuka Komisiji: ο potrebno je uskladiti i pojednostavniti strateške okvire kojima se uređuje izvršenje proračuna EU‐a i time pojačati odgovornost za rezultate te povećati jasnoću i transparentnost za sve dionike ο u izvješća o uspješnosti potrebno je unijeti ažurirane informacije o uspješnosti u pogledu napretka u ostvarivanju ciljnih vrijednosti i uvijek poduzimati ili predlagati odgovarajuće mjere kad te ciljne vrijednosti nisu postignute ο potrebno je pojednostavniti pokazatelje uspješnosti proračuna EU‐a i dodatno uskladiti opće ciljeve na visokoj razini te posebne ciljeve programa i politika ο u ključnim izvješćima o uspješnosti potrebno je pružiti informacije o načinu korištenja informacijama o uspješnosti u procesu donošenja odluka ο potrebno je uvesti mjere i poticaje kako bi se u unutarnjoj kulturi Komisije potaknula veća usmjerenost na uspješnost nadograđujući se na već ostvareni napredak.
Twenty-eight special reports on a wide range of topics published in 2017 We regularly assess performance in our special reports, most of which are based on performance audits or a combination of compliance and performance assessments. 
2017. godine objavljeno je 28 tematskih izvješća o raznovrsnim temama Sud redovito procjenjuje uspješnost i o tome objavljuje tematska izvješća, koja se većinom temelje na revizijama uspješnosti ili kombinaciji procjena usklađenosti i uspješnosti.
In our 2017 reports, we checked in particular whether the objectives of selected EU policies and programmes had been met, whether results had been achieved effectively and efficiently and whether EU funding had provided added value. 
U okviru svojih izvješća za 2017. godinu Sud je poseb‐ no provjerio jesu li ispunjeni ciljevi odabranih politika i programa EU‐a, jesu li rezultati postignuti na djelotvoran i učinkovit način te je li financijskim sredstvima EU‐a ostvarena dodana vrijednost.
The following page lists all 28 special reports published in 2017. Want to know more? 
Svih 28 tematskih izvješća objav‐ ljenih 2017. godine popisano je na sljedećoj stranici. Želite li doznati više?
Full information on our assessment of performance can be found in Chapter 3 of our 2017 annual report. 
Iscrpne informacije o procjeni uspješnosti koju je obavio Sud iznesene su u poglavlju 3. godišnjeg izvješća Suda za 2017. godinu.
Overall results 20 COMPETITIVENESS FOR GROWTH AND JOBS Special reports: ECONOMIC, SOCIAL AND TERRITORIAL COHESION • Closures • Partnership Agreements • Ex-ante Conditionalities • Financial Corrections • Rail Signalling • Single European Sky • SME Guarantee Facility • Youth Unemployment • DrinkingWater GLOBAL EUROPE • Honduras • Tunisia • Disaster Response • Africa Revenue • Migration Hotspots • Human Trafficking • Bêkou Trust Fund • Elections Observation ADMINISTRATION European Court of Justice NATURAL RESOURCES 2017 ECA Special reports Special reports: Special reports: • FoodWaste • Natura 2000 • Certification Bodies • Fisheries Control • Young Farmers • Rural Development • CAP Greening Special report: REVENUE Customs Controls FINANCIAL AND ECONOMIC GOVERNANCE Special report: Special reports: • Greek Financial Crisis • Single Resolution Board Our special reports — which are mainly performance audits — are available in 23 EU languages on our website (http://www.eca. europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special report&tab=tab4). 
Ukupni rezultati 20 KONKURENTNOST ZA RAST I ZAPOŠLJAVANJE GOSPODARSKA, SOCIJALNA I TERITORIJALNA KOHEZIJA • Zaključenje programa • Sporazumi o partnerstvu • Ex ante uvjeti • Financijski ispravci • Željeznički signalno-sigurnosni sustavi Tematska izvješća: • Jedinstveno europsko nebo • Jamstveni instrument za MSP-ove • Nezaposlenost mladih • Direktiva o vodi za piće GLOBALNA EUROPA • Honduras • Tunis • Odgovor na katastrofe • Prihodi u Africi • Migracijske žarišne točke • Trgovina ljudima • Uzajamni fond Bêkou • Promatranje izbora ADMINISTRACIJA Sud Europske unije PRIRODNI RESURSI Tematska izvješća Suda za 2017. Tematska izvješća: Tematska izvješća: • Nepotrebno bacanje hrane • Mreža Natura 2000 • Tijela za ovjeravanje • Kontrola u podrucju ribarstva • Mladi poljoprivrednici • Ruralni razvoj • Ekologizacija u okviru ZPP-a Tematsko izvješće: PRIHODI Carinske provjere Tematsko izvješće: Tematska izvješća: • Grčka financijska kriza • Jedinstveni sanacijski odbor FINANCIJSKO I GOSPODARSKO UPRAVLJANJE Tematska izvješća Suda uglavnom se odnose na revizije uspješnosti i dostupna su na 23 jezika EU‐a na internetskim stranicama Suda (http://www.eca.europa.eu/hr/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special report&tab=tab4).
Overall results 21 The Commission implements a high proportion of our recommendations We review annually the extent to which the Commission has taken corrective action related to our recommendations. 
Ukupni rezultati 21 Komisija provodi velik dio preporuka Suda Sud obavlja godišnji pregled opsega u kojem Komisija poduzima korektivne mjere u vezi s preporukama Suda.
In line with our strategy for 2018-2020, we will be following up all performance audit recommendations we made to the Commission 3 years earlier. 
U skladu sa svojom strategijom za razdoblje 2018. – 2020. Sud će provjeriti provedbu svih preporuka upućenih Komisiji tri godine ranije na temelju obavljenih revizija uspješnosti.
This year’s analysis of follow-up covered 100 recommendations issued in our special reports published in 2014. 
Ovogodišnjom analizom praćenja provedbe preporuka obuhvaćeno je 100 preporuka koje je Sud iznio u tematskim izvješćima objavljenima 2014. godine.
The Commission has implemented 75 recommendations fully or in most respects. 
Komisija je 75 preporuka provela u potpunosti ili u većoj mjeri.
We found that just six recommendations had not been implemented at all (see Figure 6). 
Sud je utvrdio da samo šest preporuka nije uopće bilo provedeno (vidi dijagram 6.).
Many ECA recommendations issued in 2014 have been implemented 6% 19 % 58 % 17 % fully implemented implemented in most respects implemented in some respects not implemented Figure 6 
Provedene su brojne preporuke koje je Sud iznio 2014. godine 6% 19 % 58 % 17 % provedeno u potpunosti provedeno u većoj mjeri provedeno u određenoj mjeri nije provedeno Dijagram 6.
A closer look at revenue 22 and spending areas Revenue €139.7 billion What we audited Our audit covered the revenue side of the EU budget, which finances expenditure. 
Pobliže o prihodima i 22 rashodovnim područjima Prihodi 139,7 milijardi Predmet revizije Sud je revizijom obuhvatio prihodovnu stranu proračuna EU‐a kojom se financiraju rashodi.
We examined certain key control systems for calculating and collecting own resources, and a sample of revenue transactions. 
Obavljeno je ispitivanje određenih ključnih kontrolnih sustava za izračun i ubiranje vlastitih sredstava te uzorka prihodovnih transakcija.
Contributions from Member States based on their gross national income (GNI) and revenue from value added tax (VAT) accounted for 56 % and 12 % respectively of the EU’s total revenue in 2017. 
Prihodi na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND) i poreza na dodanu vrijednost (PDV) činili su redom 56 % i 12 % ukupnih prihoda EU‐a 2017. godine.
These contributions are calculated using macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Ti doprinosi izračunati su s pomoću makroekonomskih statističkih podataka i procjena koje dostavljaju države članice.
Traditional own resources (TOR), consisting mainly of customs duties on imports collected by Member State administrations on the EU’s behalf , contributed a further 15 % of EU revenue. 
Tradicionalnim vlastitim sredstvima, ponajprije carinama na uvoz koje u ime EU‐a naplaćuju administrativna tijela država članica, ostvaren je doprinos od dodatnih 15 % prihoda EU‐a.
The remaining 17 % of EU revenue came from other sources (e.g. contributions and refunds arising from EU agreements and programmes, the surplus from the 2016 financial year, fines imposed by the Commission and default interest). 
Preostalih 17 % čine prihodi iz drugih izvora (npr. doprinosi i povrati koji proizlaze iz sporazuma i programa EU‐a, višak iz financijske godine 2016., novčane kazne koje izriče Komisija i zatezne kamate).
What we found Overall, the revenue-related systems we examined were effective. 
Nalazi revizije Ispitani sustavi povezani s prihodima bili su općenito djelotvorni.
For TOR, however, we found that some controls were only partially effective. 
Međutim, kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima, Sud smatra da su pojedine kontrole bile tek djelomično djelotvorne.
We also found that there was room for improvement in the Commission’s actions to safeguard EU revenue in some areas. 
Također je utvrđeno da u području mjera koje poduzima radi zaštite prihoda EU‐a Komisija ima prostora za poboljšanja.
In particular, there were weaknesses in its management of the risk of undervalued imports in relation to TOR and in its verifications on the VAT-based own resource. 
Konkretnije, utvrđeni su određeni nedostatci u njezinu upravljanju rizikom od prikazivanja vrijednosti uvozne robe povezane s tradicionalnim vlastitim sredstvima manjom od stvarne, kao i u provjerama vlastitih sredstava od PDV‐a.
Weaknesses in both these areas may affect the Member States’ contributions to the EU budget. 
Nedostatci u obama područjima mogli bi utjecati na doprinose koje države članice uplaćuju u proračun EU‐a.
Estimated level of error: No 0.0 % (2016: 0.0 %) 
Procijenjena stopa pogreške: Ne 0,0 % (2016.: 0,0 %)
A closer look at revenue and spending areas 23 What we recommend We recommend that the Commission: ο improve its monitoring of import flows, including making wider use of data mining techniques to analyse unusual patterns and their underlying reasons, and act promptly to ensure that due amounts of TOR are made available; ο review the existing control framework and better document its application in verifying Member States’ calculations of the VAT-based own resource. Want to know more? 
Pobliže o prihodima i rashodovnim područjima 23 Preporuke Sud preporučuje Komisiji: ο da poboljša praćenje uvoznih tokova, uključujući širu primjenu tehnika rudarenja podataka radi analize neuobičajenih obrazaca i razloga njihova nastanka, te da poduzme hitne mjere kako bi se zajamčilo da se na raspolaganje stavljaju točni iznosi tradicionalnih vlastitih sredstava ο da preispita postojeći kontrolni okvir i kvalitetnije dokumentira njegovu primjenu pri provjeri toga jesu li države članice točno izračunale vrijednost vlastitih sredstava od PDV‐a. Želite li doznati više?
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of our 2017 annual report. 
Iscrpne informacije o reviziji prihoda EU‐a koju je obavio Sud iznesene su u poglavlju 4. godišnjeg izvješća Suda za 2017. godinu.
A closer look at revenue and spending areas 24 Competitiveness for growth and jobs €14.9 billion What we audited Our audit covered expenditure on research and innovation, education systems, job creation, the digital single market, and renewable energy and energy efficiency, as well as that seeking to modernise the transport sector and improve the business environment, particularly for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Pobliže o prihodima i rashodovnim područjima 24 „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” 14,9 milijardi eura Predmet revizije Sud je revizijom obuhvatio rashode za istraživanje i inovacije, obrazovne sustave, otvaranje radnih mjesta, jedinstveno digitalno tržište, obnovljivu energiju i energetsku učinkovitost, kao i rashode čiji je cilj moderniziranje prometnog sektora i unaprjeđenje poslovnog okruženja, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP‐ove).
Research and innovation expenditure, which accounted for 53 % of spending under this sub-heading in 2017, is made through the seventh framework programme for research and technological development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the framework programme for 2014-2020. 
Rashodi za istraživanje i inovacije, koji su 2017. činili 53 % potrošenih sredstava u okviru predmetnog podnaslova, nastaju u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanje i razvoj za razdoblje 2007. – 2013. (FP7) i programa Obzor 2020., okvirnog programa za razdoblje 2014. – 2020.
What we found The principal risk to the regularity of transactions is that beneficiaries declare ineligible costs which are neither detected nor corrected before the Commission reimburses them. 
Nalazi revizije Glavni rizik za pravilnost transakcija čine slučajevi u kojima korisnici prijave neprihvatljive troškove koji se ne otkriju i ne isprave prije nego što ih Komisija nadoknadi.
Indeed, we found that most errors related to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs (e.g. travel and equipment costs not related to the project) or ineligible indirect costs declared by beneficiaries. 
Sud je doista utvrdio da je većina pogrešaka povezana s nadoknadom neprihvatljivih troškova za osoblje, drugih neprihvatljivih izravnih troškova (kao što su troškovi za putovanja ili opremu koji nisu povezani s projektom) ili neprihvatljivih neizravnih troškova koje su prijavili korisnici.
They included calculation errors, lack of supporting evidence for declared costs and costs incurred outside the allowed time period (see examples in box). 
Time su obuhvaćene pogreške u izračunima, nedostatak popratnih dokaza za prijavljene troškove i troškovi nastali izvan dopuštenog razdoblja (vidi primjere u okviru).
Estimated level of error: Yes 4.2 % (2016: 4.1 %) 
Procijenjena stopa pogreške: Da 4,2 % (2016.: 4,1 %)
A closer look at revenue and spending areas 25 Examples: Ineligible costs In one case we examined, an SME beneficiary had used an incorrect methodology to calculate hourly rates and over-declared the working hours of some employees. 
Pobliže o prihodima i rashodovnim područjima 25 Primjeri: Neprihvatljivi troškovi U jednom slučaju koji je Sud ispitao korisnik (MSP) se služio netočnom metodologijom za izračun naknada po satu te je za neke zaposlenike prijavio broj radnih sati veći od stvarnih.
Furthermore, all employees working on the project were actually employed by a sister company which was not part of the grant agreement. 
Usto, sve zaposlenike koji su radili na predmetnom projektu zapravo je zapošljavalo sestrinsko društvo koje nije bilo uključeno u sporazum o bespovratnim sredstvima.
In another case, a beneficiary had declared future charges which, at the time when the Commission accepted the costs, had been neither invoiced nor paid, and there was no evidence that the related works had actually been performed. 
U jednom drugom slučaju korisnik je prijavio buduće troškove za koje nije bio izdan račun u trenutku kada ih je Komisija prihvatila niti su ti troškovi bili podmireni te također nije postojao nikakav dokaz o tome da su povezani radovi bili doista obavljeni.
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 1.5 percentage points lower. 
Da su se sve te informacije upotrijebile u svrhu ispravljanja pogrešaka, procijenjena stopa pogreške za ukupne rashode u području „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” bila bi manja za 1,5 postotnih bodova.
We also found several cases of delays in the project coordinator’s distributing EU funding to the other project participants. 
U nekoliko slučajeva Sud je također utvrdio da su koordinatori projekata raspodjeljivali financijska sredstva EU‐a ostalim sudionicima projekata uz određena kašnjenja.
Although some of these delays were understandable, we note that any delays in transferring EU funds can have serious financial consequences for project participants, especially SMEs. 
Premda su neka od tih kašnjenja bila shvatljiva, Sud napominje da svako kašnjenje u prijenosu financijskih sredstava EU‐a može imati ozbiljne financijske posljedice za sudionike projekata, osobito MSP‐ove.
Rules for Horizon 2020 and the Connecting Europe Facility We have previously reported that Horizon 2020 has simpler funding rules than FP7. 
Pravila za program Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe Sud je prethodno već napomenuo da su pravila financiranja za program Obzor 2020. jednostavnija od pravila za program FP7.
However, the rules on personnel costs continue to be difficult to understand and apply. 
Međutim, pravila o troškovima za osoblje i dalje je teško razumjeti i primjenjivati.
We noted vague eligibility rules open to interpretation in other programmes too. 
Sud je i u drugim programima utvrdio da nejasna pravila prihvatljivosti ostavljaju prostora za različita tumačenja.
Under the Connecting Europe Facility (CEF), there is no guidance on the evidence required to demonstrate that a cost has been incurred, which is a prerequisite for eligibility. 
U okviru Instrumenta za povezivanje Europe ne pružaju se smjernice o dokazima koji su potrebni kako bi se potkrijepio stvaran nastanak određenog troška, što je preduvjet za njegovu prihvatljivost.
We see that further simplifying and clarifying the rules would improve financial management and harmonise the treatment of beneficiaries. 
Sud smatra da bi se dodatnim pojednostavnjivanjem i pojašnjavanjem pravila poboljšalo financijsko upravljanje i uskladilo postupanje prema korisnicima.