natgillin/translations-raw huggingface dataset:
70 According to ISAE 3000, in a limited assurance engagement (a review engagement), “the practitioner’s conclusion is expressed in a form that conveys that, based on the procedures performed, nothing has come to the practitioner’s attention to cause the practitioner to believe the subject matter information is materially misstated”. 
70 Prema standardu ISAE 3000, u angažmanu s izražavanjem ograničenog jamstva (angažman uvida) „zaključak profesionalnog računovođe u javnoj praksi izražen je u obliku iz kojeg proizlazi da mu, na temelju obavljenih postupaka, ništa nije skrenulo pozornost na to da su informacije iz predmeta ispitivanja značajno pogrešno prikazane”.
In such cases, engagement risk is reduced to a level that is acceptable in the circumstances of the engagement but risk is greater than for a reasonable assurance engagement105. 
U tim se slučajevima rizik u pogledu angažmana smanjuje na razinu koja je prihvatljiva s obzirom na okolnosti angažmana, no rizik je veći nego u slučaju angažmana s izražavanjem razumnog jamstva105.
Of the two sustainability reports by EU Institutions and agencies, the EIB’s one is externally audited and limited assurance is provided. EUIPO’s report is not audited. 
Kad je riječ o izvješćima o održivosti koje objavljuju navedena institucija i agencija EU-a, vanjska se revizija obavlja za izvješće EIB-a te se time pruža ograničeno jamstvo.
71 Most Supreme Audit Institutions (SAIs) have experience in performance audit, which could be useful for working on sustainability reports and auditing the implementation of SDGs. 
71 Većina vrhovnih revizijskih institucija (VRI) ima iskustva s revizijama uspješnosti, što bi moglo biti korisno za rad na izvješćima o održivosti i reviziju provedbe ciljeva održivog razvoja.
INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions) has encouraged SAIs to conduct performance audits on governments’ 35 preparedness to implement the SDGs or on specific SDGs. 
INTOSAI (Međunarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucija) potiče VRI-jeve da provode reviziju uspješnosti u pogledu spremnosti vlada da provode ciljeve održivog razvoja ili u pogledu određenih ciljeva.
Several SAIs around the world have published the results of these audits, and some of them have analysed how their government monitors and reports on SDGs (Box 9)106. 
Nekoliko je VRI-jeva diljem svijeta objavilo rezultate takvih revizija te su neki od njih analizirali kako njihove vlade prate ciljeve održivog razvoja i kako izvješćuju o njima (okvir 9.)106.
SDGs can serve as audit criteria107. 
Ciljevi održivog razvoja mogu poslužiti kao kriteriji za reviziju107.
One of the public audit standards (ISSAI 140) is currently under revision and there is a discussion whether this standard needs to be enlarged to encompass one aspect relevant to sustainability reports, namely the audit of SDGs. 
Trenutačno se unose izmjene u jedan od standarda za javnu reviziju (ISSAI 140) te se raspravlja o tome je li potrebno proširiti taj standard kako bi se njime obuhvatio jedan od aspekata relevantnih za izvješća o održivosti, a to je revizija ciljeva održivog razvoja.
72 However, auditing the achievements of specific SDGs and Member State reporting to the UN are not the only roles SAIs can play. 
72 Međutim, uloga VRI-jeva ne staje na reviziji ostvarivanja određenih ciljeva održivog razvoja i podnošenju izvješća UN-u na razini država članica.
When more public sector organisations start to disclose sustainability information, the question how the auditing profession can contribute to improve the quality of information produced by organisations will need to be tackled. 
Kada više organizacija iz javnog sektora počne objavljivati svoje informacije o održivosti postavit će se pitanje kako revizorska struka može doprinijeti poboljšanju kvalitete informacija koje pružaju organizacije.
This might require SAIs to develop new capabilities or approaches within the auditing profession. 
Stoga će VRI-jevi možda trebati razviti nove vještine ili pristupe unutar revizorske struke.
36 Box 9 Results of SAI audits related to sustainability reporting Some SAIs found weaknesses in their country’s 2030 Agenda process, which made monitoring and reporting difficult. 
Rezultati revizija povezanih s izvješćivanjem o održivosti koje su proveli VRI-jevi Neki su VRI-jevi utvrdili nedostatke u procesu provedbe Programa održivog razvoja do 2030. u svojim zemljama koji su otežali praćenje i izvješćivanje.
For example, Austria had adopted a mainstreaming approach to Agenda 2030, but the Austrian SAI found that overall responsibility was not well defined, which resulted in fragmentation of the implementation process. 
Austrija je, na primjer, usvojila pristup uključivanja Programa održivog razvoja do 2030., no austrijski je VRI utvrdio da ukupna odgovornost nije bila precizno utvrđena, što je dovelo do fragmentacije u procesu provedbe.
This also led to lack of coordination in evaluation and reporting, and Austria’s national progress report on implementation did not provide a concise overview108. 
To je dovelo i do nedovoljne koordinacije u evaluaciji i izvješćivanju te se stoga austrijskim nacionalnim izvješćem o napretku u provedbi nije pružio sažeti prikaz stanja108.
Some SAIs also audited the preparation of Voluntary National Reports in the course of INTOSAI’s cooperative audit “Preparedness for Implementation of Sustainable Development Goals”, and some of these SAIs recommended seeing these reviews not only as a product, but rather as a continuous process: o The Austrian SAI found that the government had not planned to report to the United Nations until 2020. 
Neki su VRI-jevi obavili reviziju sastavljanja dobrovoljnih nacionalnih izvješća u okviru zajedničke revizije koju je predvodio INTOSAI pod nazivom „Spremnost za provedbu ciljeva održivog razvoja” te su neki od tih VRI-jeva preporučili da se ti pregledi ne smatraju samo rezultatom već kontinuiranim procesom: o Austrijski VRI utvrdio je da vlada nije namjeravala podnijeti izvješće UN-u do 2020.
As a result, it recommended that the government should report as early as possible, and at least once per legislative period. o The Dutch SAI found that the government had reported to the UN in 2017, providing an overview of the situation as regards the 2030 Agenda and the progress made to date. 
Stoga je preporučio da vlada to izvješće podnese što je prije moguće, i to barem jednom tijekom saziva parlamenta. o Nizozemski VRI utvrdio je da je vlada podnijela izvješće UN-u 2017. u kojem je pružila pregled stanja u pogledu Programa održivog razvoja do 2030. i dotad ostvarenog napretka.
However, it recommended the central government should include important SDG themes in its annual financial report109. o The Polish SAI, while acknowledging that the voluntary national review had been effectively prepared, recommended that progress should be reviewed on a regular basis110. 
Međutim, preporučio je da središnja vlada uključi važna pitanja u vezi s ciljevima održivog razvoja u svoje godišnje financijsko izvješće109. o Poljski VRI istaknuo je da je dobrovoljni nacionalni pregled bio djelotvorno pripremljen, no ipak je preporučio da se napredak redovito preispituje110.
Challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies 73 The EU has committed itself to the implementation of the Agenda 2030 Sustainable Development Goals. 
Izazovi u vezi s izvješćivanjem o održivosti u institucijama i agencijama EU-a 73 EU se obvezao na provedbu ciljeva održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030.
Our review has shown that the Commission and other EU institutions and agencies are working on some elements necessary for meaningful sustainability reporting. 
Pregled koji je obavio Sud pokazao je da Komisija i ostale institucije i agencije EU-a rade na određenim elementima potrebnima za korisno izvješćivanje o održivosti.
Overall, however, the necessary pre-requisites for sustainability reporting are largely not yet in place. 
Međutim, ukupno gledajući, još uvijek većim dijelom nisu uspostavljeni preduvjeti potrebni za izvješćivanje o održivosti.
One EU institution and one agency publish sustainability reports and engage in the underlying strategy necessary for such a reporting process. 
Jedna institucija i jedna agencija EU-a objavljuju izvješća o održivosti i provode temeljnu strategiju koja je potrebna za takav proces izvješćivanja.
Others publish or collect relevant information. 
Ostale institucije i agencije objavljuju ili prikupljaju relevantne informacije.
We have also highlighted practices in the private sector and in the public sector in Member States, which could serve as examples. 
Sud isto tako ističe praksu u privatnom i javnom sektoru u državama članicama koja može poslužiti kao primjer.
We identified a number of challenges. 
Utvrđen je niz izazova koji su opisani u nastavku.
Challenge 1: Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability 74 Despite various calls from the co-legislators and stakeholders, there is no long-term EU strategy on sustainable development up to 2030, identifying potential objectives, and targets to report upon in the Commission’s performance framework (paragraphs 30 to 35). 
1. izazov: Izrada strategije EU-a za razdoblje nakon 2020. kojom bi se obuhvatili ciljevi održivog razvoja i održivost 74 Unatoč tome što su suzakonodavci i dionici u više navrata tražili njezino uvođenje, još uvijek ne postoji dugoročna strategija EU-a o održivom razvoju do 2030. kojom bi se utvrdili mogući ciljevi i ciljne vrijednosti o kojima bi se izvješćivalo u sklopu okvira uspješnosti koji je uspostavila Komisija (odlomci 30. – 35.).
Such a strategy would determine which SDGs would be relevant for the EU. 
Takvom bi se strategijom utvrdilo koji su ciljevi održivog razvoja relevantni za EU.
The Commission has produced a “reflection paper” as input for the next Commission which points out three scenarios for a future sustainable Europe. 
Komisija je za sljedeću Komisiju izradila „dokument za razmatranje” u kojem opisuje tri scenarija za budućnost održive Europe.
However, it does not include a gap analysis identifying what more needs to be done to achieve the SDGs in terms of budget, EU policy and/or legislation (paragraphs 36 to 38). 
Međutim, on ne obuhvaća analizu nedostataka kojom bi se utvrdilo što se još mora napraviti da se postignu ciljevi održivog razvoja u smislu proračuna, politike i/ili zakonodavstva EU-a (odlomci 36. – 38.).
Challenge 2: Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework 75 This review has highlighted that sustainability reporting is a process and involves more than just publishing a report. 
2. izazov: Uklapanje pitanja održivosti i ciljeva održivog razvoja u proračun i okvir uspješnosti EU-a 75 U ovom se pregledu ističe da je izvješćivanje o održivosti proces koji se ne sastoji samo od objavljivanja izvješća.
The Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs. 
Komisija ne izvješćuje o doprinosu proračuna EU-a i politike EU-a postizanju ciljeva održivog razvoja.
The Commission’s reflection paper describes how selected Commission policies are related to the SDGs. 
U dokumentu za razmatranje koji je objavila Komisija opisuje se kako su odabrane politike Komisije povezane s ciljevima održivog razvoja.
While the Commission has started to refer to SDGs in programme statements, there is no monitoring or reporting of how the EU ́s policies and budget contribute to implementing sustainable development and achieving the SDGs (paragraphs 38 to 42). 
Komisija je započela praksu upućivanja na ciljeve održivog razvoja u programskim izvještajima, no ne prati se kako politike i proračun EU-a doprinose 37 provedbi održivog razvoja i postizanju ciljeva održivog razvoja, niti se izvješćuje o tome (odlomci 38. – 42.).
Since 2017, Eurostat produces regular annual monitoring of the SDGs, which provides a statistical presentation of trends relating to the SDGs in the EU. 37 
Eurostat od 2017. redovito prati postizanje ciljeva održivog razvoja na godišnjoj razini, na temelju čega objavljuje statistički prikaz trendova u vezi s ciljevima održivog razvoja u EU-u.
76 The Commission has extensive experience with performance reporting, and its performance budgeting system scores considerably higher than all other OECD countries111. 
76 Komisija ima bogato iskustvo u izvješćivanju o uspješnosti te je njezin sustav proračunskog planiranja na temelju uspješnosti ocijenjen znatno boljim od svih ostalih zemalja OECD-a111.
Integrating sustainability reporting into this performance reporting will nevertheless be a challenge. 
Ipak, uključivanje izvješćivanja o održivosti u izvješćivanje o uspješnosti bit će svojevrstan izazov.
However, it could help the Commission to streamline performance indicators and to better align specific programme and policy objectives with high-level general objectives, in line with our 2017 annual report recommendations112. 77 Mainstreaming crosscutting policies into the budget is not easy, as we have previously shown. 
Međutim, to bi moglo pomoći Komisiji da uključi pokazatelje uspješnosti i bolje uskladi određene programe i ciljeve politika s općim ciljevima na visokoj razini, u skladu s preporukama iz godišnjeg izvješća za 2017.112 77 Uključivanje međusektorskih politika u proračun nije jednostavan zadatak, kako je već istaknuto u ovom pregledu.
Efficient mainstreaming and prioritisation could mean directing EU funds to those areas with the greatest need or EU added value (paragraphs 39 to 43). 
Takvo učinkovito uključivanje i određivanje prioriteta moglo bi omogućiti da se sredstva EU-a usmjeravaju na ona područja u kojima postoje najveće potrebe ili najveća dodana vrijednost EU-a (odlomci 39. – 43.).
78 The Commission is adapting its performance reporting system in the area of external action (paragraph 52) to measure and report upon the EU’s contribution to the implementation of the SDGs in this policy area. 
78 Komisija prilagođava svoj sustav izvješćivanja u području vanjskog djelovanja (odlomak 52.) kako bi mjerila doprinos EU-a provedbi ciljeva održivog razvoja u tom području politike te kako bi izvješćivala o njemu.
This mirrors the situation in some countries where the development aid area – an area which previously had to deal with the Millennium Development Goals – is leading (paragraph 52). 
Time se slijedi primjer nekih zemalja u kojima je vodeće područje upravo područje razvojne pomoći u kojem se prije rješavalo pitanje milenijskih razvojnih ciljeva (odlomak 52.).
79 One challenge for future reporting will be on how the information provided is taken into account in decision making. 
79 Izvješćivanje će se u budućnosti morati suočiti s izazovom uključivanja pruženih informacija u proces donošenja odluka.
Despite the highly advanced nature of the EU performance budgeting framework, already at present there is room for development on how information is used (paragraph 48 ). 
Unatoč tome što je okvir EU-a za proračunsko planiranje na temelju uspješnosti izrazito napredan, već sada postoji prostor za poboljšanje načina na koji se informacije upotrebljavaju (odlomak 48.).
Challenge 3: Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies 80 We found two examples of sustainability reporting among EU Institutions and agencies: the EIB and EUIPO. 
3. izazov: Razrada izvješćivanja o održivosti u institucijama i agencijama EU-a 80 Sud je utvrdio dva primjera izvješćivanja o održivosti među institucijama i agencijama EU-a: u EIB-u i u EUIPO-u.
The EIB and EUIPO have developed these practices despite not being under any legal obligation to produce sustainability reports, and without any guidance or systematic direction at EU level (paragraph 57 and Box 7). 
EIB i EUIPO razvili su takvu praksu unatoč tome što nisu zakonski obvezni sastavljati izvješća o održivosti, i to bez ikakvih smjernica ili sustavnih uputa na razini EU-a (odlomak 57. i okvir 7.).
81 Our survey suggests that EU Institutions and agencies can see the potential benefits of sustainability reporting. 
81 Anketa koju je Sud proveo pokazala je da institucije i agencije EU-a vide moguće koristi izvješćivanja o održivosti.
Most notably, they see its potential to increase their credibility and transparency. 
Prije svega vide da postoji mogućnost povećanja pouzdanosti i transparentnosti.
We also found that, while other EU institutions and agencies do not publish sustainability reports, they do collect and publish some information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without covering all material aspects. 
Sud je također utvrdio da ostale institucije i agencije 38 EU-a ne objavljuju izvješća o održivosti, no da ipak prikupljaju i objavljuju određene informacije u vezi s održivošću, iako ih ne objavljuju na jednom mjestu i ne obuhvaćaju sve značajne aspekte.
The information they collect and publish mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability (such as their use of 38 39 paper or water) rather than how they take into account of sustainability in their overall business processes (paragraphs 60 to 66 ). 
Informacije koje prikupljaju i objavljuju uglavnom se odnose na to kako upravljanje organizacijom utječe na održivost (npr. njihova potrošnja papira ili vode), a ne na to kako organizacije vode računa o pitanju održivosti u svojim cjelokupnih poslovnim procesima (odlomci 60. – 66.).
Challenge 4: Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 82 In the private sector, sustainability reports are increasingly subject to limited external audit or review, but there is not yet any generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports. 
4. izazov: Veća pouzdanost izvješća o održivosti kao rezultat obavljanja revizija 82 U privatnom sektoru sve se više obavlja ograničena vanjska revizija ili preispitivanje izvješća o održivosti, ali još ne postoje općeprihvaćeni revizijski standardi ili standardi za jamstva za izvješća o održivosti.
One of the key challenges will be taking account of the long-term nature and complexity of environmental, social and economic sustainability. 
Jedan od ključnih izazova bit će voditi računa o dugoročnoj naravi i složenosti socijalne i gospodarske održivosti, kao i održivosti u pogledu okoliša.
This might require SAIs to develop new capabilities or approaches within the auditing profession (paragraphs 67 to 72). 
Stoga će VRI-jevi možda trebati razviti nove vještine ili pristupe unutar revizorske struke (odlomci 67. – 72.). 39
Annexes Annex I — Approach and Methodology We had interviews with the following persons and entities: 40 European Commission Council of the European Union Other EU institutions and bodies International institutions, associations, audit companies Commissioners : First Vice-President Franz Timmermans, Vice-President Jyrki Katainen, Commissioner Günther Oettinger and their Cabinets Working Party on the 2030 Agenda for Sustainable Development Agenda 2030 European Investment Bank: Corporate Social Responsibility Division Accountancy Europe Secretary General of the Commission European Intellectual Property Office: Internal Control Coordination KPMG, PWC, E&Y, Deloitte Director-General of Internal Audit Service Contact with the European Parliament Directorate-General for Internal Policies of the Union SAI Canada Head of European Political Strategy Centre OECD: Budgeting and Public Expenditures Division, Policy Coherence for Development Unit Directorate-Generals of the European Commission (DGs): Budget, Eurostat, Human Resources and Security Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union, European Political Strategy Centre, 
Prilozi Prilog I. - Pristup i metodologija Sud je obavio razgovore sa sljedećim osobama i tijelima: 40 Europskom komisijom Vijećem Europske unije ostalim institucijama i tijelima EU-a međunarodnim institucijama, udruženjima i revizorskim društvima povjerenicima: prvim potpredsjednikom Franzom Timmermansom, potpredsjednikom Jyrkijem Katainenom, povjerenikom Güntherom Oettingerom i njihovim kabinetima radnom skupinom za Program održivog razvoja do 2030.
Survey: We sent a short questionnaire to the Commission, Council, European Parliament, European Court of Justice, European Court of Auditors, Ombudsman, European Economic and Social Committee, European Committee of the Regions, European Central Bank and European Investment Bank, European External Action Service and European Data Protection Service, and to all 41 EU agencies (executive, decentralised and other bodies). 
Anketa: Sud je poslao kratki upitnik Komisiji, Vijeću, Europskom parlamentu, Sudu EU-a, Europskom revizorskom sudu, ombudsmanu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Europskom odboru regija, Europskoj središnjoj banci i Europskoj investicijskoj banci, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka, kao i svoj 41 agenciji EU-a (u što se ubrajaju izvršna, decentralizirana i druga tijela).
The response rate was 100 %. 
Stopa odaziva bila je 100 %.
In the analysis of replies presented in graphs, not all answers add up to 100 %, due to rounding or because respondents were able to provide multiple answers to a question. 
U analizi odgovora prikazanih u grafikonu svi odgovori zajedno ne čine 100 %, ili zbog zaokruživanja ili jer su ispitanici mogli dati više odgovora na isto pitanje.
Documentary review: We reviewed and analysed relevant documents such as annual activity reports of all Commission DGs, European Parliament resolutions, Council conclusions, United Nations resolutions, SAI audit reports, documents from the Performance Development Network of EU Agencies and various academic studies and briefs on sustainability reporting and SDGs. 41 
Pregled dokumentacije: Sud je pregledao i analizirao relevantne dokumente kao što su godišnja izvješća o radu svih GU-eva Komisije, rezolucije Europskog parlamenta, zaključke Vijeća, rezolucije Ujedinjenih naroda, revizijska izvješća VRI-jeva, dokumente mreže agencija EU-a za poboljšanje uspješnosti te različite akademske studije i informativne dokumente o izvješćivanju o održivosti i ciljevima održivog razvoja. 41
Acronyms and abbreviations EER: Extended External Reporting EIB: European Investment Bank EMAS: Eco-Management and Audit Scheme EUIPO: European Intellectual Property Office GRI: Global Reporting Initiative IAASB: International Auditing and Assurance Standards Board IIRC: International Integrated Reporting Council INTOSAI WGEA: International Organisation of Supreme Audit Institutions Working Group on Environmental Accounting ISO: International Organization for Standardization MFF: Multiannual Financial Framework Mt: Millions of tonnes SAI: Supreme Audit Institution SASB: Sustainability Accounting Standards Board SDGs: Sustainable Development Goals 43 
Pokrate i kratice EIB: Europska investicijska banka EMAS: Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja EUIPO: Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo GRI: Globalna inicijativa za izvješćivanje IAASB: Odbor za međunarodne standarde revidiranja i izražavanja uvjerenja IIRC: Vijeće za integrirano izvješćivanje ISO: Međunarodna organizacija za normizaciju VFO: višegodišnji financijski okvir VRI: vrhovna revizijska institucija 43
Glossary Decentralised Agency: Prepares and implements EU policies. 
Pojmovnik Decentralizirana agencija: priprema i provodi politike EU-a.
It has its own budget and is set up for an indefinite period. 
Ima vlastiti proračun i osnovana je na neodređeno razdoblje.
EMAS: Environmental management system fixed in a Regulation of the European Parliament and the Council. 
EMAS: Sustav upravljanja okolišem utvrđen Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća.
Organisations need certification by an independent external verifier. 
Certificiranje organizacija obavlja neovisni vanjski verifikator.
Executive Agency: Entity charged with executive and operational tasks relating to EU programmes. 
Izvršna agencija: subjekt zadužen za izvršne i operativne zadaće povezane s programima EU-a.
The budget it implements stems from the Commission. 
Izvršava proračun koji mu je dodijelila Komisija.
It is set up for a fixed period of time. 
Osnovana je na određeno razdoblje.