natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, there are no specific roadmaps for some key sectors, such as agriculture and LULUCF. 
Međutim, za određene ključne sektore, kao što su poljoprivreda i LULUCF, nisu izrađeni takvi konkretni planovi.
This affects the sectoral shorter-term policies and measures. 
To nepovoljno utječe na kratkoročnije sektorske politike i mjere.
VII Mitigation policies and measures aim to reduce future emissions. 
VII Cilj je politika i mjera za ublažavanje klimatskih promjena smanjiti buduće emisije.
The Commission and the EEA have introduced checks on the quality of the information submitted by Member States on their mitigation policies and measures. 
Komisija i EEA uvele su provjere kvalitete informacija koje države članice dostavljaju u vezi sa svojim politikama i mjerama za ublažavanje.
However, the Commission did not report estimates for some EU policies and measures’ impacts on emissions. 
Međutim, Komisija nije iznijela procjene učinaka određenih politika i mjera EU-a na emisije.
VIII Based on these findings, we make recommendations to the Commission aimed at improving: (a) the Commission review process for the LULUCF sector; (b) the framework for future emission reductions. 5 
VIII Na temelju tih nalaza Sud iznosi preporuke Komisiji usmjerene na poboljšanje: (a) procesa pregleda koji obavlja za sektor LULUCF (b) okvira za buduća smanjenja emisija.
Introduction International context 01 Greenhouse gases absorb and release heat (infra-red radiation from the sun) in the atmosphere. 
Uvod Međunarodni kontekst 01 Staklenički plinovi apsorbiraju i otpuštaju toplinu (infracrveno sunčevo zračenje) u atmosferu.
The Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) is the United Nations body for assessing the science related to climate change. 
Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) tijelo je Ujedinjenih naroda nadležno za ocjenjivanje znanstvenog istraživanja u području klimatskih promjena.
It estimates that human-induced greenhouse gas emissions have caused global temperatures to rise by approximately 1.0 °C above pre-industrial levels to date. 
IPCC procjenjuje da su zbog emisija stakleničkih plinova uzrokovanih ljudskim djelovanjem globalne temperature dosad porasle za otprilike 1,0 °C iznad predindustrijske razine.
The subsequent effects of this increase include sea level rises and more extreme weather events. 
Učinci koji su proizašli iz tog porasta uključuju podizanje razine mora i ekstremnije vremenske događaje.
02 In 1992, the global nations signed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), aiming to stabilise greenhouse gas concentrations “at a level that would prevent dangerous anthropogenic (human-induced) interference with the climate system”. 
02 Države diljem svijeta potpisale su 1992. godine Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) s ciljem uspostave stabilnosti koncentracije stakleničkih plinova „na razini koja će spriječiti opasno [antropogeno, tj. ljudskim djelovanjem prouzročeno] uplitanje u klimatski sustav”.
Further steps were taken in 1997 with the Kyoto Protocol, which put measures in place and introduced binding emission reduction targets for the developed countries that signed it. 
Daljnji koraci poduzeti su 1997. potpisivanjem Protokola iz Kyota kojim su za razvijene zemlje potpisnice uvedene mjere i obvezujuće ciljne vrijednosti smanjenja emisija.
As part of the Kyoto Protocol, the developed countries also committed to setting out policies and measures to support the achievement of the emission reduction targets in the Protocol in a sustainable way. 
Potpisivanjem Protokola iz Kyota razvijene zemlje također su se obvezale na utvrđivanje politika i mjera za potporu dostizanju ciljnih vrijednosti smanjenja emisija iz Protokola na održiv način.
The UNFCCC Secretariat monitors and reports on the Convention and the Kyoto Protocol’s enforcement. 
Tajništvo UNFCCC-a prati primjenu Konvencije i Protokola iz Kyota i izvješćuje o njoj.
03 The Paris Agreement (2015) was signed by 197 countries. 
03 Pariški sporazum (2015.) potpisalo je 197 zemalja.
The aim of the agreement is to limit the increase in the global average temperature to “well below” 2 °C above pre-industrial levels, and to promote efforts to limit the global average temperature increase “even further”, to 1.5 °C above pre-industrial levels. 
Cilj je tog sporazuma ograničiti povećanje globalne prosječne temperature na razinu koja je „znatno niža” od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te promicati ulaganje napora u „još veće” ograničavanje povišenja globalne prosječne temperature, i to na 1,5 °C iznad predindustrijske razine.
The Paris Agreement does not introduce binding emission reduction targets for the signatory parties; instead, it imposes nationally determined contributions to the overall goal to limit the increase in global temperature. 
Pariškim sporazumom ne uvode se obvezujuće ciljne vrijednosti smanjenja emisija za stranke potpisnice, već je njime predviđeno utvrđivanje nacionalno određenih doprinosa ostvarenju općeg cilja ograničavanja povećanja globalne temperature.
These contributions include both the countries’ reductions in man-made emissions at their source and removals (“carbon sinks”) of greenhouse gases. 
Ti doprinosi uključuju smanjenje emisija uzrokovanih ljudskim djelovanjem koje relevantne zemlje trebaju ostvariti na izvoru emisija, kao i uklanjanje stakleničkih plinova („ponor ugljika”).
04 Efforts to reduce greenhouse gas emissions, and thus to limit global warming, are helped by having accurate information about emission levels, trends, and the policies and measures aimed at improving them. 
04 Ulaganje napora u smanjenje emisija stakleničkih plinova i time u ograničavanje globalnog zagrijavanja olakšava se dostupnošću točnih informacija o razinama emisija i njihovu kretanju te politikama i mjerama usmjerenima na njihovo poboljšanje.
This requires a sound framework for monitoring and reporting on greenhouse gas emissions, as well as reliable information on projected changes in emissions resulting from existing and planned policies and measures. 
Za to je potreban kvalitetan okvir za praćenje emisija stakleničkih plinova i izvješćivanje o
05 Both the Kyoto Protocol and the Paris Agreement set out such frameworks. 
05 Takvi su okviri predviđeni i Protokolom iz Kyota i Pariškim sporazumom.
The Kyoto Protocol’s framework is valid until the reporting of emissions for 2020 (in 2022). 
Okvir predviđen Protokolom iz Kyota valjan je do dostavljanja podataka o emisijama za 2020. godinu (odnosno do 2022. godine).
The Paris Agreement’s framework will first be used for the reporting of emissions for 2021 (to be published in 2023). 
Okvir iz Pariškog sporazuma prvi će se put upotrijebiti za dostavljanje podataka o emisijama za 2021. godinu (predmetne informacije objavit će se 2023.).
These frameworks include quality assurance procedures (i.e. a review of the data by the UNFCCC Secretariat and its expert teams), and are supported by guidelines from the UNFCCC and the International Panel for Climate Change. 
Ti okviri uključuju postupke za osiguravanje kvalitete (tj. pregled podataka koji obavljaju Tajništvo UNFCCC-a i njegovi stručni timovi), pri čemu su UNFCCC i Međunarodni panel o klimatskim promjenama izradili smjernice za potporu pri provedbi tih postupaka.
European context 06 EU Member States account for 6.9 % of the global population and for 21.8 % of the world’s gross domestic product1. 
Europski kontekst 06 U državama članicama EU-a živi 6,9 % svjetskog stanovništva te one ostvaruju 21,8 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda1.
They generated around 8.4 % of global greenhouse gas emissions in 20172. 
Tijekom 2017. u njima je nastalo otprilike 8,4 % emisija stakleničkih plinova u svijetu2.
07 The EU agreed to reduce its greenhouse gas emissions3 by 20 % by 2020, by 40 % by 2030 and by 80 % to 95 % by 2050 compared to 1990. 
07 EU se obvezao smanjiti svoje emisije stakleničkih plinova3 za 20 % do 2020., za 40 % do 2030. i za od 80 % do 95 % do 2050. u odnosu na razinu iz 1990. godine.
Figure 1 below shows the trend in emissions to date and estimated progress towards 2050. 
Na slici 1. u nastavku prikazano je dosadašnje kretanje emisija i procijenjeni napredak do 2050. godine.
Up until 2017, the EU reduced its emissions by 21.7 %4 on 1990 levels. 
EU je do 2017. smanjio svoje emisije za 21,7 %4 u odnosu na razinu iz 1990. godine.
Most of the greenhouse gases under the Kyoto Protocol followed this downward trend (see Figure A in the Annex). 
Takvo silazno kretanje zabilježeno je za većinu stakleničkih plinova obuhvaćenih Protokolom iz Kyota (vidi sliku A u prilogu).
7 1 2 3 4 Eurostat report “The EU in the world”, 2018. EU inventory report of 2019. 
1 2 3 4 Izvješće Eurostata „The EU in the world” (EU u svijetu), 2018.
European Council Conclusions of 8/9 March 2007, of 4 February 2011 and of 23/24 October 2014. 
Zaključci Europskog vijeća od 8. i 9. ožujka 2007., 4. veljače 2011. te 23. i 24. listopada 2014.
This figure includes international aviation, to ensure comparability with the data reported as part of the EU targets. 
Taj postotak uključuje emisije iz međunarodnog zračnog prometa kako bi se omogućila usporedivost s podatcima dostavljenima u vezi s ciljnim vrijednostima EU-a.
Figure 1 – Estimates of past and future emissions compared to the emission reduction targets Source: European Court of Auditors, based on EU Inventory Report of 2019 (2017 emission data), the 2017 EU National Communication and Biennial Report to the UNFCCC (projections data) and the EEA “Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets” (yearly reductions needed to achieve the targets). 
Slika 1. – Procijenjene prijašnje i buduće emisije u usporedbi s ciljnim vrijednostima smanjenja emisija Emisije 2017. Povijesne vrijednosti emisija stakleničkih plinova Projekcije s postojećim mjerama Projekcije s dodatnim mjerama Linearno smanjenje potrebno za dostizanje ciljne vrijednosti mil. t CO2e 6000 4000 2000 0 – 21,7 % Izvor: Europski revizorski sud, na temelju Izvješća EU-a o inventarima stakleničkih plinova iz 2019. (podatci o emisijama 2017.), nacionalno priopćenje i dvogodišnja izvješća EU-a UNFCCC-u za 2017. (podatci o projekcijama) i izvješće EEA-e Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets (Trendovi i projekcije za Europu 2018. – praćenje napretka u dostizanju klimatskih i energetskih ciljnih vrijednosti Europe” (godišnja smanjenja potrebna za dostizanje ciljnih vrijednosti). – 40 % 2030. g. – 20 % 2020. g. – 79 mil. t CO2e godišnje – 23 mil. t CO2e godišnje – 32 mil. t CO2e godišnje – 80 % – 114 mil. t CO2e godišnje 2060.
08 To achieve these reductions, and to comply with the international rules, the EU and its Member States have committed to reporting their final greenhouse gases emissions to the UNFCCC each year. 
08 Kako bi postigli ta smanjenja i pridržavali se međunarodnih pravila, EU i njegove države članice obvezali su se na to da će svake godine UNFCCC-u dostavljati podatke o svojim konačnim emisijama stakleničkih plinova.
They do so in the form of “greenhouse gas inventories” (see Box 1). 
To čine u obliku „inventara stakleničkih plinova” (vidi okvir 1.).
For any given year, the European Environment Agency publishes interim EU inventories, usually in October of the following year (N+1), and final inventories six months later, in May N+25. 
Za svaku danu godinu Europska agencija za okoliš objavljuje privremene inventare EU-a, i to u pravilu u listopadu sljedeće godine (n + 1), dok šest mjeseci kasnije, u svibnju godine n + 2, objavljuje konačne inventare5.
8 5 For example, the inventories for 2017 were published in May 2019. 
2050. g. – 95 % – 157 2050. g. mil. t CO2e godišnje 5 Na primjer, inventari za 2017. objavljeni su u svibnju 2019.
9 Box 1 What are greenhouse gas inventories? 
Okvir 1. Što su inventari stakleničkih plinova?
Greenhouse gas inventories are a quantified estimation of annual emissions produced by human activities on a country’s territory. 
Inventari stakleničkih plinova kvantificirana su procjena godišnjih emisija nastalih ljudskim djelovanjem na teritoriju određene zemlje.
The aggregated EU inventory is the sum of the Member States’ inventories, and also contains the emissions produced by Iceland. 
Objedinjeni inventar EU-a zbroj je inventara država članica te također sadržava emisije s Islanda.
The quantified estimates are calculated by multiplying activity data by emission factors. 
Kvantificirane procjene izračunavaju se množenjem podataka o aktivnostima s faktorima emisija.
The UNFCCC defines activity data as the magnitude of human activity resulting in emissions or removals taking place during a given period of time in a specific sector. 
UNFCCC definira podatke o aktivnostima kao razmjer ljudskog djelovanja koje uzrokuje emisije ili uklanjanje stakleničkih plinova obavljeno tijekom određenog razdoblja u određenom sektoru.
An example of activity data for transport is the sales volume of fuel. 
Jedan je primjer podataka o aktivnostima u području prometa obujam prodaje goriva.
Emission factors are the average rate of emission of a given greenhouse gas by a given source, relative to units of activity. 
Faktori emisija prosječna su stopa emisija određenog stakleničkog plina iz određenog izvora u odnosu na jedinice određene aktivnosti.
For example, an emission factor can correspond to the emissions generated from burning one tonne of brown coal. 
Na primjer, faktor emisije može odgovarati emisijama koje nastaju izgaranjem jedne tone mrkog ugljena.
The resulting emissions estimates are expressed as carbon dioxide (CO2) equivalents (see Figure B in the Annex), using conversion factors, depending on each gas’s global warming potential. 
Dobivene procjene emisija izražavaju se u ekvivalentima ugljikova dioksida (CO2, vidi sliku B u prilogu) primjenom faktora konverzije ovisno o potencijalu globalnog zagrijavanja pojedinog plina.
As an example, the warming potential of one tonne of NF3 is equivalent to that of 16 100 tonnes of CO2. 
Na primjer, potencijal zagrijavanja jedne tone dušikova trifluorida jednak je onome koji bi imalo 16 100 tona ugljikova dioksida.
09 On the basis of the Kyoto Protocol and the UNFCCC Convention, the EU and its Member States also report the following information to the UNFCCC Secretariat. (a) Projections of future emissions, accompanied by information on how these projections have been arrived at (e.g. modelling tools used and factors influencing them). (b) Information on mitigation policies and measures that support the sustainable achievement of emission reductions, including the scope of such measures; their links to EU policies; ex ante and, where applicable, ex post information on their impact; and how national policies and measures contribute to the achievement of national long-term low-carbon development strategies. 
09 Na temelju Protokola iz Kyota i Konvencije UNFCCC-a EU i njegove države članice također dostavljaju Tajništvu UNFCCC-a sljedeće informacije: (a) projekcijama budućih emisija zajedno s informacijama o načinu njihove izrade (tj. alatima za izradu modela i faktorima koji na njih utječu) (b) informacijama o politikama i mjerama za ublažavanje klimatskih promjena kojima se pruža potpora održivom postizanju smanjenja emisija, uključujući opseg takvih mjera, njihove poveznice s politikama EU-a, ex ante i, u relevantnim slučajevima, ex post informacije o njihovu učinku, kao i način na koji nacionalne politike i mjere doprinose provedbi nacionalnih dugoročnih strategija niskougljičnog razvoja.
10 Projections are used to estimate future progress in reducing emissions, and indicate whether mitigation policies and measures will be effective. 
10 Projekcije se upotrjebljavaju za procjenu budućeg napretka u smanjenju emisija te upućuju na područja u kojima će politike i mjere za ublažavanje klimatskih promjena biti djelotvorne.
Figure 2 explains the links between targets, projections, and policies and measures. 
Na slici 2. pojašnjavaju se poveznice među ciljnim vrijednostima i projekcijama te politikama i mjerama.
Projections do not only consider the results of mitigation policies and measures, but also a larger set of assumptions and parameters, which are not represented in the figure. 
Projekcijama se ne uzimaju u obzir samo rezultati politika i mjera za ublažavanje klimatskih promjena, već i širi skup pretpostavki i parametara koji nisu prikazani na slici.
Figure 2 – Links between EU targets, projections, and policies and measures Targets are set and determine additional policies and measures Good policies and measure reduce emissions according to the targets Achievement of targets need to be monitored against past emissions and projections Projections Projections must take into account the effects of policies and measures, as they have a direct impact on future emissions Policies and measures Policies and measures need to be adapted if projections show that the targets will not be met Source: European Court of Auditors. 
Slika 2. – Poveznice među ciljnim vrijednostima, projekcijama te politikama i mjerama EU-a Određuju se ciljne vrijednosti te se na temelju njih utvrđuju dodatne politike i mjere Kvalitetnim politikama i mjerama postiže se smanjenje emisija u skladu s ciljnim vrijednostima Dostizanje ciljnih vrijednosti potrebno je pratiti usporedbom s prijašnjim emisijama i projekcijama Projekcije Projekcijama je potrebno uzeti u obzir učinke politika i mjera jer one imaju izravan učinak na buduće emisije Izvor: Politike i mjere Ako projekcije pokazuju da se neće dostići ciljne vrijednosti, politike i mjere potrebno je prilagoditi Europski revizorski sud.
11 To achieve its emission reduction commitments and implement its monitoring and reporting commitments by 2020, the EU has adopted the following specific legislation, which is binding on Member States. (a) The Monitoring Mechanism Regulation6 and its implementing rules7, which establish the general accounting and reporting framework for EU man-made Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC (OJ L 165, 18.6.2013, p. 
Ciljne vrijednosti smanjenja emisija 11 Kako bi EU postigao smanjenje emisija na koje se obvezao i ispunio svoje obveze praćenja i izvješćivanja do 2020. godine, donio je sljedeće posebne i za države članice obvezujuće zakonske akte: (a) Uredbu o mehanizmu za praćenje6 i njezina provedbena pravila7, kojima se utvrđuje opći okvir za obračun i izvješćivanje za emisije stakleničkih plinova uzrokovane ljudskim djelovanjem, projekcije, strategije niskougljičnog razvoja te politike i mjere za ublažavanje klimatskih promjena (b) sustav trgovanja emisijama8, kojim se utvrđuju okvir i ciljne vrijednosti smanjenja emisija iz velikih energetskih i industrijskih postrojenja9, kao i konkretnu gornju granicu te okvir za praćenje i izvješćivanje za emisije u zračnom prometu u Europskom gospodarskom prostoru 6 7 8 9 Uredba (EU) br.
Commission Implementing Regulation (EU) No 749/2014 on structure, format, submission processes and review of information reported by Member States pursuant to Regulation 10 Emission reduction targets 6 7 
Provedbena uredba Komisije (EU) br.
Previous ECA audits have covered components of the Emissions Trading Scheme; see special report 06/2015 “on the Emissions Trading Scheme” and special report 24/2018 “Demonstrating carbon capture and storage and innovative renewables at commercial scale in the EU: intended progress not achieved in the past decade”. 
6/2015 „Cjelovitost i primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama” i tematsko izvješće br. 24/2018 „Demonstriranje hvatanja i skladištenja ugljika te inovativnih obnovljivih izvora energije na komercijalnoj razini u EU-u: tijekom posljednjeg desetljeća nije ostvaren predviđeni napredak”.
10 Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str.
136). 
136.).
12 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and of the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport, and amending Directive 2009/16/EC (OJ L 123, 19.5.2015, p. 
12 Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str.
55). 
55.).
13 Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council on the Governance of the Energy Union and Climate Action (OJ L 328, 21.12.2018, p. 
13 Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i djelovanju u području klime (SL L 328, 21.12.2018., str.
13 EU legislation provides a framework to ensure the quality of data on past emissions, on projections and of the information on policies and measures. 
13 Zakonodavstvom EU-a pruža se okvir za osiguravanje kvalitete podataka o prijašnjim emisijama i o projekcijama, kao i informacija o relevantnim politikama i mjerama.
Figure 3 below shows how the data is collected, verified and reported. 
Na slici 3. u nastavku prikazan je način na koji se podatci prikupljaju i provjeravaju te na koji se o njima izvješćuje.
In the centre, it shows Commission and European Environment Agency (EEA) responsibilities for the quality of Member States’ estimates, in preparing aggregated EU data and in submitting this information to the UNFCCC. 
U središnjem stupcu prikazane su odgovornosti Komisije i Europske agencija za okoliš (EEA) u pogledu kvalitete procjena koje izrađuju države članice, pripreme objedinjenih podataka na razini EU-a i podnošenja tih informacija UNFCCC-u.
The Commission is also planning EU emission reductions by proposing adequate strategies and policies and measures, based on scenario analysis. 
Komisija planira smanjenja emisija u EU-u i predlaganjem odgovarajućih strategija te politika i mjera na temelju analize scenarija.
14 The EEA assists the European Commission (Directorate-General for Climate Action – DG CLIMA) in ensuring the quality of the aggregated EU inventory and projections16. 
14 EEA pomaže Europskoj komisiji (Glavnoj upravi za klimatsku politiku – GU CLIMA) zajamčiti kvalitetu objedinjenog inventara EU-a i projekcija16.
These are based on the information submitted by Member States. 
Inventar i projekcije temelje se na informacijama koje dostavljaju države članice.
Other experts (such as the Joint Research Centre (JRC) and the European Topic Centre for Air pollution and Climate change Mitigation) support the EEA and the Commission in this work. 
Drugi stručnjaci (kao što su Zajednički istraživački centar (JRC) i Europski tematski centar za pitanja onečišćenja zraka i ublažavanje klimatskih promjena) pružaju Komisiji i EEA-i potporu u njihovim 14 Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma (SL L 156, 19.6.2018., str.
In this report we refer to this work as “Commission review” since the Commission remains ultimately responsible for the quality of this data. 
U ovom izvješću te se aktivnosti nazivaju „pregledom koji obavlja Komisija” jer Komisija snosi krajnju odgovornost za kvalitetu tih podataka.
15 Eurostat publishes a separate dataset on emissions generated by EU consumption (called carbon footprint). 
15 Eurostat objavljuje poseban skup podataka o emisijama koje su nastale potrošnjom roba i usluga u EU-u (koji se naziva ugljičnim otiskom).