natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There were over 941 financial instruments in this policy area and support from the EU budget and national contributions amounted to 14.3 billion euro at the end of 20132. 
Krajem 2013. financijski instrumenti u tom području politike dosegnuli su brojku od 941, a potpora iz proračuna EU‐a i nacionalni doprino‐ si iznosili su 14,3 milijarde eura2.
1 Under the 2007–13 multiannual financial framework a little over 1 % of the EU budget (13,6 billion euro) was allocated to financial instruments for internal and cohesion policies. 
1 U višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2007. – 2013. malo više od 1 % proračuna EU‐a (13,6 milijardi eura) dodijeljeno je financijskim instrumentima za unutarnje politike i kohezijsku politiku.
2 Commission report on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
2 Izvješće Komisije o napretku ostvarenom u financiranju i provedbi instrumenata financijskog inženjeringa na temelju izvješća koja su dostavila upravljačka tijela u skladu s člankom 67. stavkom 2. točkom (j) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
25), programming period 2007–13, situation as at 31 December 2013. 
25.), programsko razdoblje 2007. – 2013., stanje na dan 31. prosinca 2013.
Document dated 19 September 2014 and referenced EGESIF_14-0033-00. 
Dokument je objavljen 19. rujna 2014. te nosi oznaku EGESIF_14‐0033‐00.
Grant‐based schemes in comparison to financial instruments GRANT-BASED SCHEMES FINANCIAL INSTRUMENTS Budgetary Funds (EU/State/Region) Grants Projects Funds are spent once Budgetary Funds (EU/State/Region) €€ € Backflows Returned to Fund Funds stay in cycle Financial Instrument Final Recipients Source: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013. 
Programi dodjele bespovratnih sredstava u usporedbi s financijskim instrumentima PROGRAMI DODJELE BESPOVRATNIH SREDSTAVA FINANCIJSKI INSTRUMENTI Proračunska sredstva (EU/država/regija) Bespovratna sredstva Projekti Sredstva se koriste jednom Proračunska sredstva (EU/država/regija) €€€ Povrati sredstava u fond Sredstva kruže u sustavu Financijski instrument Krajnji primatelji Izvor: Interact, „Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes” (Financijski instrumenti u programima europske teritorijalne suradnje), 2013.
In this area, Member States had contributed around 700 million euro in financial instruments by the end of 2013. 
U financijske instrumente u tom području države članice bile su uplatile ukupno oko 700 milijuna eura do kraja 2013.
The rationale for the financial instruments 05 At a time of fiscal constraint on public budgets, achieving more investments with less public money is of key importance. 
Svrha financijskih instrumenata 05 U vrijeme štednje u javnim proraču‐ nima od ključne je važnosti realizirati više ulaganja s manje novca iz javnih resursa.
Financial instruments have a potential to improve the use of scarce public resources by providing funding for more investments with the same budget. 
U financijskim instrumentima nalazi se potencijal za bolje iskorišta‐ vanje oskudnih javnih sredstava jer omogućuju financiranje više ulaganja s istim proračunom.
The funds are expected to reutilise the initial allocation of money used to set them up (revolving factor) and stimulate the achievement of the policy objectives further by attracting additional public or private capital (leverage effect). 
Fondovima bi se prvotno dodijeljena sredstva, koja su se koristila za njihovo uspostavljanje, tre‐ bala ponovno koristiti (učinak obnov‐ ljivosti) te bi se privlačenjem javnog ili privatnog kapitala dodatno ubrzalo ostvarivanje ciljeva politika (učinak financijske poluge).
The rationale for the financial instruments is outlined in Box 1. 
Svrha financijskih instrumenata objašnjena je u okviru 1.
3 See e.g. Special Report No 2/2012 ‘Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund’. 
3 Vidjeti primjerice tematsko izvješće br. 2/2012 „Financial instruments for SMEs co‐financed by the European Regional Development Fund” (Financijski instrumenti za malo i srednje poduzetništvo sufinancirani sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj).
The main conclusion is that ‘the effectiveness and efficiency of measures were hampered by important shortcomings, mainly due to the inappropriateness of the current regulatory framework of the Structural Funds’(http:// eca.europa.eu). 
Glavni je zaključak tog izvješća da su „djelotvornost i učinkovitost mjera umanjene znatnim nedostatcima, čiji je glavni uzrok neprimjerenost trenutačnog regulatornog okvira strukturnih fondova” (http://eca.europa.eu).
4 Resolution of the European Parliament of 10 May 2012 with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III — Commission and executive agencies (paragraph 20). 
4 Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2012. sa zapažanjima koja čine sastavni dio Odluke o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2010., Dio III. – Komisija i izvršne agencije (stavak 20.).
The rationale for the financial instruments ‘Pursuit of EU policy objectives: Innovative financial instruments pursue specific EU policy objectives by ensuring necessary finance for areas of EU interest [...]. 
Svrha financijskih instrumenata „Ostvarivanje ciljeva politika EU‐a: inovativnim financijskim instrumentima, iz kojih se financiraju područja od interesa EU‐a, ostvaruju se određeni ciljevi njegovih politika [...].
They aim to correct market failures/imperfections that give rise to an insufficient funding of such areas from market sources, for instance because the field is perceived as too risky by the private sector.’5 ‘Leveraging investment: By working with the private sector on innovative financial instruments it is possible to magnify the impact of the EU budget, enabling a greater number of strategic investments to be made, thus enhancing the EU’s growth potential.’6 ‘Multiplier effect of the EU budget: An additional multiplier effect is achieved during the lifetime of the innovative financial instrument, if repayments of capital or interest and proceeds of an investment can be reused for the instrument. 
Njihova je namjena ispraviti neučinkovitosti i nesavršenosti tržišta zbog kojih se takva područja ne mogu u potpunosti financirati na tržištima kapitala, na primjer zato što privatni sektor područje smatra prerizičnim.”5 „Poticanje ulaganja: razvijanjem inovativnih financijskih instrumenata zajedno s privatnim sektorom moguće je povećati učinak proračuna EU‐a, čime se omogućuje veći broj strateških ulaganja te tako povećava potenci‐ jal rasta EU‐a.”6 „Multiplikativni učinak proračuna EU‐a: dodatni multiplikativni učinak ostvaruje se tijekom vijeka inovativnog financijskog instrumenta ako se povrat kapitala ili kamata i prihodi od ulaganja mogu ponovno upotrijebiti u sklopu instrumenta. Zahvaljujući takvoj sposobnosti ‘obnavljanja’ mogli bi se znatno pospješiti rezultati instrumenata”7.
5 COM(2011) 662 final of 19 October 2011 ‘A framework for the next generation of innovative financial instruments — the EU equity and debt platforms’. 
5 COM(2011) 662 završna verzija, 19. listopada 2011. „A framework for the next generation of innovative financial instruments ‐ the EU equity and debt platforms” (Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata – platforme EU‐a za instrumente vlasničkog kapitala i duga).
6 COM(2011) 500 final of 29 June 2011 ‘A Budget for Europe 2020’. 
6 COM(2011) 500 završna verzija, 29. lipnja 2011. „A Budget for Europe 2020” (Proračun za Europu 2020.).
Introduction 11 06 The Council8 and the Commission expected that the use of financial instruments would increase under the multiannual financial framework for 2014–20 as compared with 2007–13. 
Uvod 11 06 Vijeće8 i Komisija izrazili su svoja očekivanja o povećanju upotrebe financijskih instrumenata u više‐ godišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. u odnosu na razdoblje 2007. – 2013.
07 In its discharge resolution for the year 20109, the European Parliament stated that the Commission had promoted an increased use of financial instruments for the next multiannual financial framework10. 
07 U svojoj odluci o razrješnici za financij‐ sku godinu 2010.9 Europski parlament naveo je da je Komisija promicala veću primjenu financijskih instrumenata za sljedeći višegodišnji financijski okvir10.
Recent developments 08 In its recent communication ‘An Investment Plan for Europe’11 the Commission states that it intends to maximise the impact from EU funds. 
Novija postignuća 08 U svojoj nedavno objavljenoj komu‐ nikaciji „Plan ulaganja za Europu”11 Komisija navodi da namjerava što više pojačati učinak fondova EU‐a.
It therefore invites Member States to increase significantly their use of financial instruments in key investment areas under the ESI Funds12 for the programming period from 2014 to 2020 in order to achieve at least an overall doubling of expenditure. 
Stoga poziva države članice da u program‐ skom razdoblju od 2014. do 2020. bitno povećaju upotrebu financijskih instrumenata u ključnim područjima ulaganja u okviru europskih struktur‐ nih i investicijskih fondova12, odnosno da se njima ukupno koriste u barem dvostruko većoj mjeri.
In this regard it also recommends target percentages for their use.13 Financial instruments in rural development 09 The EU’s rural development policy is implemented through rural development programmes (RDPs). 
U pogledu toga također preporučuje ciljne postotke koji bi se trebali ostvariti.13 Financijski instrumenti u ruralnom razvoju 09 Politika ruralnog razvoja EU‐a provodi se programima ruralnog razvoja.
Financial instruments have been part of rural development policy since 2000. 
Financijski instrumenti dio su politike ruralnog razvoja od 2000. godine.
10 For this field, the main legislation for the 2007–13 programming period is Commission Regulation (EC) No 1974/200614, which envisaged three types of financial instrument: venture capital funds, guarantee funds and loan funds. 
Uredba Komisije (EZ) br. 1974/200614, kojom su pred‐ viđene tri vrste financijskih instru‐ menata: fondovi rizičnog kapitala, jamstveni fondovi i kreditni fondovi.
In reality, the Member States established 11 guarantee funds (in Bulgaria, France (Corsica), eight different Italian regions and Romania) and three loan funds (in Greece, Latvia and Lithuania) between 2009 and 2014 but no venture capital fund (see Figure 2). 
Od 2009. do 2014. države članice uspostavile su 11 jamstvenih fondova (u Bugarskoj, na Korzici u Francuskoj, u osam talijanskih regija i u Rumunj‐ skoj) te tri kreditna fonda (u Grčkoj, Latviji i Litvi), no nijedan fond rizičnog kapitala (vidjeti sliku 2.).
8 See e.g. paragraph 26 of the conclusions of the European Council (24/25 October 2013) (EUCO 169/13) which states: ‘the programming negotiations of the European Structural and Investment Funds (ESIF) should be used to significantly increase the overall EU support from these funds to leverage based financial instruments for SMEs in 2014–20, while at least doubling support in countries where conditions remain tight.’ 
8 Vidjeti primjerice stavak 26. zaključaka Europskog vijeća (24. i 25. listopada 2013.) (EUCO 169/13) prema kojem bi se pregovorima o izradi programa europskih strukturnih i investicijskih fondova trebalo postići da EU znatno poveća ukupnu potporu financijskim instrumentima koji se temelje na učinku poluge u korist malih i srednjih poduzetnika u razdoblju 2014. – 2020., pri čemu bi trebalo barem dvostruko povećati potporu državama u kojima su uvjeti financiranja i dalje teški.
9 European Parliament decision of 10 May 2012 on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III — Commission (COM(2011) 473 final — C7-0256/2011 — 2011/2201(DEC)) P7_TA(2012)0153. 
9 Odluka Europskog parlamenta od 10. svibnja 2012. o razrješni‐ ci za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2010., Dio III. – Komisija (COM(2011) 473 završna verzija – C7‐0256/2011 – 2011/2201(DEC)) P7_TA(2012)0153.
10 COM(2011) 662 final, ibid. 
10 COM(2011) 662 završna verzija, ibid.
11 COM(2014) 903 final of 26 November 2014. 
11 COM(2014) 903 završna verzija, 26. studenoga 2014.
12 The European Regional Development Fund, European Social Fund, Cohesion Fund, European Agricultural Fund for Rural Development and European Maritime and Fisheries Fund. 
12 Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo.
13 Member States are recommended to deliver, through financial instruments, a specific percentage of the allocations made in their partnership agreements to each of the key investment areas as follows: 50 % in the field of SME support, 20 % in the field of CO2 reduction measures, 10 % in the field of information and communication technology, 10 % in the field of sustainable transport, 5 % in the field of support for research development and innovation and5%inthefieldof environmental and resource efficiency. 
13 Državama članicama preporučuje se da, u primjeni financijskih instrumenata, određeni postotak sredstava dodijeljenih prema njihovim sporazumima o partnerstvu raspodijele na svako od glavnih područja ulaganja na sljedeći način: 50 % za potporu malim i srednjim poduzećima, 20 % za mjere za smanjenje emisije ugljikova dioksida, 10 % za informacijske i komunikacijske tehnologije, 10 % za održivi promet, 5 % za potporu razvoju, istraživanju i inovacijama te 5 % za ekološku i resursnu učinkovitost.
14 Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
1974/2006 od 15. prosin‐ ca 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 368, 23.12.2006, str.
Introduction 12 Financial instruments in the rural development area in the 2007–13 programming period Member States/Regions having established financial instruments GF: Guarantee fund LF: Loan fund (20XX): Fund capitalisation date Figure 2 Source: Data from the relevant funding agreements. 
Uvod 12 Financijski instrumenti u području ruralnog razvoja u programskom razdoblju 2007. – 2013.
Introduction 13 11 Member States are using financial instruments to target activities under axes 1 and 3 of the RDP for measures such as the modernisation of agricultural holdings, adding value to agricultural and forestry products, or business creation and development. 
Uvod 13 11 Države članice koriste se financijskim instrumentima za mjere iz 1. i 3. osi programa ruralnog razvoja kao što su modernizacija poljoprivrednih gos‐ podarstava, dodavanje vrijednosti poljoprivrednim i šumarskim proizvo‐ dima te osnivanje i razvoj poduzeća.
Guarantee funds provide financial guarantees for credit sought by businesses or organisations, thus aiming to make it easier for them to obtain funding from banks. 
Iz jamstvenih fondova daju se finan‐ cijska jamstva za kredite poduzeća ili organizacija kako bi im se olakšao pristup financiranju od banaka.
As individual project owners pay back their loans, the guarantees are released and new guarantees can be issued. 
Nakon što nositelji pojedinačnih projekata otplate zajmove, fondovi se oslobađaju jamstava za njih i mogu se izdati nova jamstva.
Loan funds provide money for loans for business development projects. 
Iz kreditnih fondova financi‐ raju se zajmovi poduzeća za razvojne projekte.
Money becomes available for new loans as individual projects pay back the previous ones. 
Kada se pojedinačnim projek‐ tima otplate prijašnji zajmovi, sredstva se mogu iskoristiti za nove zajmove.
12 From the total amount of 700 million euro15 contributed to financial instruments (see paragraph 4), public money represented 564 million euro and the EU share of this amounted to approximately 440 million euro. 
12 U ukupnom iznosu od 700 miliju‐ na eura15 izdvojenih za financijske instrumente (vidjeti odlomak 4.) udio je javnih sredstava 564 milijuna eura, od kojih su približno 440 milijuna eura sredstva EU‐a.
Figure 3 shows the allocations broken down by Member State. 
Na slici 3. prikazana je dodjela sredstava po državama članicama.
15 This amount included an amount of 138 million euro of private money paid into the loan fund in Greece in addition to 115 million euro of public money. 
15 Tim je iznosom obuhvaćeno 138 milijuna eura privatnih sredstava koja su, uz 115 milijuna eura javnih sredstava, uplaćena u kreditni fond u Grčkoj.
Funding of financial instruments at the end of 2013 Million euro 300 250 200 150 100 50 0 Source: Data from the business plans, the relevant 2013 annual progress reports and ECA calculations. 
Iznos sredstava u financijskim instrumentima na kraju 2013. milijuna eura 300 250 200 150 100 50 0 Izvor: Podatci iz poslovnih planova, odgovarajućih godišnjih izvješća o napretku za 2013. godinu te izračuna Suda.
Figure 3 Bulgaria France (Corsica) Greece Italy (Sicily) Italy (Puglia) Italy (Lazio) Italy (Campania) Italy (Umbria) Italy (Molise) Italy (Basilicata) Italy (Calabria) Latvia Lithuania Romania 
Slika 3. Bugarska Francuska (Korzika) Grčka Italija (Sicilija) Italija (Apulija) Italija (Lacij) Italija (Kampanija) Italija (Umbrija) Italija (Molise) Italija (Basilicata) Italija (Kalabrija) Latvija Litva Rumunjska
Introduction 14 Management of the financial instruments in rural development 13 The Commission and Member States share the management of the financial instruments. 
Uvod 14 Upravljanje financijskim instrumentima u ruralnom razvoju 13 Financijski instrumenti pod podijelje‐ nim su upravljanjem Komisije i država članica.
The Commission appraises and approves RDPs prepared and submitted by the Member States, which adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that the financial instruments work correctly. 
Komisija ocjenjuje i odobrava programe ruralnog razvoja koje pri‐ premaju i podnose države članice, koje usvajaju sve potrebne zakonodavne, regulatorne i administrativne odredbe čijom se provedbom jamči pravilna primjena financijskih instrumenata.
The four main players in the Member States are the managing authority (generally the Ministry of Agriculture), the fund manager, the financial institutions (e.g. banks and credit institutions) and the final recipients (e.g. agricultural holdings or food processing companies). 
U državama članicama četiri su glavna sudionika: upravljačko tijelo (u pravilu ministarstvo poljoprivrede), upravitelj fonda, financijske institucije (npr. ban‐ ke i druge kreditne institucije) te krajnji primatelji (npr. poljoprivredna gospo‐ darstva ili društva za preradu hrane).
14 The managing authorities design and supervise the financial instruments. 
14 Upravljačka tijela izrađuju financijske instrumente i nadziru njihovu pro‐ vedbu.
The fund managers are required to Financial instruments in brief implement the investment strategy and verify whether the investments actually achieve their intended objectives. 
Upravitelji fondova moraju provoditi strategiju ulaganja te voditi računa o tome ostvaruju li se ulaga‐ njima postavljeni ciljevi.
The financial institutions assess the economic viability of the projects presented and analyse the creditworthiness of the final recipients. 
Financijske institucije procjenjuju gospodarsku održivost predstavljenih projekata i kreditnu sposobnost krajnjih prima‐ telja.
The latter enter into (loan or guarantee) contracts with the fund managers and/or financial institutions. 
Oni sklapaju ugovore (o zajmu ili jamstvu) s upraviteljima fondova i/ili financijskim institucijama.
The final recipients are also responsible for actually executing the investments and reimbursing the financial institutions in accordance with the provisions of their contracts. 
Krajnji primatelji također su odgovorni za realizaciju ulaganja i povrat sredstava financijskim institucijama u skladu s odredbama njihovih ugovora.
15 The specific responsibilities and tasks of the various players also depend on the type of financial instrument applied, as loan funds function in a different way from guarantee funds. 
15 Posebne odgovornosti i zadaće tih sudionika ovise i o vrsti financijskog instrumenta koji se primjenjuje, s obzi‐ rom na različito funkcioniranje kredit‐ nih i jamstvenih fondova.
For instance, flows of money go out of loan funds, which is not the case for guarantee funds, unless the recipient defaults. ο Repayable instruments: money can be reused in the programme area. 
Na primjer, iz kreditnih fondova izlaze tokovi novca, što nije karakteristično za jamstvene fondove, osim kada primatelj ne ispu‐ njava obvezu plaćanja. Kratak pregled financijskih instrumenata ο Obnovljivi instrumenti: sredstva iz instrumenta mogu se ponovno upotrijebiti u području u kojem se program provodi.
The revolving effect is important at a time when public budgets are constrained. ο Another key expected effect is to attract additional private capital for the pursuit of EU policy objectives: this is called leverage. ο Little experience and low materiality for rural development, as the main field for financial instruments so far has been cohesion. ο Guarantee funds are used predominantly but some loan funds have also been established. ο Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States. ο The Commission promotes the use of financial instruments but implementation difficulties and risks exist. 
Važnost učinka obnovljivosti izražena je u vrijeme štednje u javnim proračunima. ο Drugi je očekivani ključni učinak privlačenje dodatnoga privatnog kapitala radi ostvarivanja ciljeva politika EU‐a, odnosno učinak financijske poluge. ο Nedovoljno iskustvo s financijskim instrumentima u ruralnom razvoju i njihova mala značajnost u tom području, s obzirom na to da su se dosad najviše koristili u kohezijskoj politici. ο Pretežno se koriste jamstveni fondovi, no uspostavljeni su i neki kreditni fondovi. ο Upravljanje financijskim instrumentima zajednička je odgovornost Komisije i država članica. ο Iako Komisija promiče upotrebu financijskih instrumenata, u provedbi se javljaju teškoće i rizici.
Audit scope and 15 approach 16 The purpose of this audit was to determine whether financial instruments implemented under the rural development policy had been well designed and managed in the 2007–13 programming period. 
Opseg revizije i revizijski 15 pristup 16 Cilj je ove revizije bio odrediti jesu li financijski instrumenti u okviru politike ruralnog razvoja u program‐ skom razdoblju 2007. – 2013. bili dobro osmišljeni i je li se njima pra‐ vilno upravljalo.
Also, the main EU regulations for the 2014–20 rural development programming period have recently been approved. 
Osim toga, nedavno su prihvaćene temeljne uredbe EU‐a za program ruralnog razvoja u raz‐ doblju 2014. – 2020.
This allowed the Court to consider the extent to which the changes introduced by the new legal framework were likely to have a significant impact on the key shortcomings identified through the audit. 
To je Sudu omogu‐ ćilo da razmotri kolike su mogućnosti da izmjene uvedene novim pravnim okvirom bitno utječu na ključne nedostatke utvrđene revizijom.
18 The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of financial instruments. 
18 Sud je odredio revizijske kriterije u pogledu izrade, primjene i praće‐ nja, odnosno evaluacije financijskih instrumenata.