natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AUDIT SCOPE AND APPROACH DG RTD develops and implements research and innovation policy, including research on soil protection or land management DG JRC studies and collects data on desertification and soil threats, provides scientific background 25. 
Izvor: Sud. OPSEG REVIZIJE I REVIZIJSKI PRISTUP GURTD Osmišljava i provodi politike u području istraživanja i inovacija, uključujući istraživanja o zaštiti tla ili upravljanju zemljištem.
As Europe is increasingly affected by desertification, our audit examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed. 
S obzirom na to da je Europa sve više pogođena dezertifikacijom, Sud je u okviru ove revizije ispitao otklanja li se rizik od dezertifikacije u EU-u na djelotvoran i učinkovit način.
In particular, we assessed whether: − the Commission and the Member States had made adequate use of the available data; − the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way; − projects addressing desertification in the EU had had a positive impact; − the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 was likely to be achieved. 
Sud je posebno ispitao sljedeće: − jesu li Komisija i države članice upotrijebile raspoložive podatke na odgovarajući način − je li EU poduzimao mjere za borbu protiv dezertifikacije na usklađen način − jesu li projekti za borbu protiv dezertifikacije u EU-u imali pozitivan učinak − je li vjerojatno da će EU ispuniti obvezu postizanja neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine.
We carried out our audit between September 2017 and May 2018, collecting audit evidence from the following sources: − documentary reviews and interviews with staff from five Commission Directorates-General39; − audit visits to five Member States declared as being affected by desertification: Spain, Italy, Cyprus, Portugal and Romania, selected because of their vulnerability to desertification, and to cover a range of climatic conditions, vegetation, man-made activities, and identified risks. 
Revizija je provedena u razdoblju od rujna 2017. do svibnja 2018. te su u okviru nje prikupljeni revizijski dokazi na sljedeće načine: − pregledom dokumentacije i razgovorima s osobljem iz pet glavnih uprava Komisije39 − revizijskim posjetima u pet država članicama koje su se izjasnile pogođenima dezertifikacijom. Riječ je o pet država članica: Španjolskoj, Italiji, Cipru, Portugalu i Rumunjskoj, koje su odabrane zbog izloženosti dezertifikaciji i u svrhu obuhvaćanja različitih klimatskih uvjeta, vegetacije, ljudskih aktivnosti i utvrđenih rizika.
We carried out interviews, analysed strategic documents (including rural development programmes), procedures and data; − visits to a sample of 25 projects identified by these five Member States as relevant for desertification and financed or co-financed by the EU. 
Sud je obavio razgovore te analizirao strateške dokumente (uključujući programe ruralnog razvoja), postupke i podatke − posjeta kojima je obuhvaćen uzorak od 25 projekata koje su države članice utvrdile relevantnima za dezertifikaciju i koji se financiraju ili sufinanciraju sredstvima EU-a.
These projects included irrigation investments, forestry projects, crop rotation, or restoration of dry-stone walls or dykes to prevent soil erosion. 
Ti su projekti uključivali ulaganja u navodnjavanje, projekte za šumarstvo, raznolikost usjeva ili obnovu suhozida ili nasipa radi sprečavanja erozije tla.
The aim of the project visits was to assess whether the projects had made a sustainable impact on addressing desertification, not to issue an opinion on their legality or regularity. 
Cilj posjeta projektima bio je procijeniti jesu li oni imali održiv učinak u kontekstu borbe protiv dezertifikacije, a ne izraziti mišljenje o njihovoj zakonitosti ili pravilnosti.
We also audited projects involving research into techniques for addressing desertification (see Annex III); − meetings with various stakeholders, including the UNCCD, the EEA and academic experts, to discuss strategic approaches or techniques for addressing and monitoring desertification and land degradation in the EU. 
Sud je revizijom obuhvatio i projekte koji uključuju istraživanje u području tehnika suzbijanja dezertifikacije (vidi prilog III.) − sastancima s raznim dionicima, uključujući stručnjake u okviru UNCCD-a i EEA-e te akademske stručnjake, radi raspravljanja o strateškim pristupima ili metodama suzbijanja i praćenja dezertifikacije i degradacije zemljišta u EU-u.
The scope of the audit did not include land taken as a result of urban and other artificial development. 
Opsegom revizije nije obuhvaćena prenamjena zemljišta u svrhu urbanog i ostalog umjetnog razvoja.
According to the EEA40, between 2006 and 2012, the annual land take in EU 28 countries was approximately 850 km2 – less than 0.1 % of the EU’s total land area. 
Prema podatcima Europske agencije za okoliš40 u razdoblju 2006. – 2012. u zemljama EU 28 u tu je svrhu prenamijenjeno otprilike 850 km2 zemljišta godišnje, što je manje od 0,1 % ukupne kopnene površine EU-a.
DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Climate Action (CLIMA), DG Environment (ENV), DG Joint Research Centre (JRC) and DG Research and Innovation (RTD). 
Obrada revizijskih pitanja utvrđenih GU za poljoprivredu i ruralni razvoj (AGRI), GU za klimatsku politiku (CLIMA), GU za okoliš (ENV), Zajednički istraživački centar (JRC) i GU za istraživanje i inovacije (RTD).
22 39 40 European Environment Agency, Land take indicators, May 2018. 
23 39 40 Europska agencija za okoliš, pokazatelji prenamjene zemljišta, svibanj 2018.
OBSERVATIONS The Commission and Member States collect data relevant to desertification and land degradation, but the Commission does not make adequate use of it 28. 
OPAŽANJA Komisija i države članice prikupljaju podatke koji su relevantni za dezertifikaciju, no Komisija ih ne upotrebljava na odgovarajući način 28.
We examined the Commission’s use of the available data on desertification and land degradation. 
Sud je ispitao način na koji Komisija upotrebljava raspoložive podatke o dezertifikaciji i degradaciji zemljišta.
The Commission needs to collect and analyse data on desertification and the risks associated with it, to decide on the action needed to address it, and then to act. 
Kako bi donijela odluku o mjerama koje su potrebne za borbu protiv dezertifikacije i potom ih provela, Komisija bi trebala prikupljati i analizirati podatke o dezertifikaciji i povezanim rizicima.
This data must be sufficient, coherent, reliable, and regularly updated and reviewed. 
Ti podatci moraju biti dostatni, usklađeni i pouzdani te ih je potrebno redovito ažurirati i preispitivati.
The Commission and the Member States collect data related to desertification 29. 
Komisija i države članice prikupljaju podatke povezane s dezertifikacijom 29.
A key system used for monitoring indicators relevant to desertification and land degradation in the EU is the Copernicus Earth Observation Programme, which is coordinated and managed by the Commission41. 
Jedan je od ključnih sustava koji se upotrebljavaju za praćenje pokazatelja relevantnih za dezertifikaciju i degradaciju zemljišta u EU-u program Copernicus za promatranje Zemlje koji koordinira i kojim upravlja Komisija41.
This system uses a variety of technologies, from satellites in space to measurement systems on the ground, in the sea and in the air. 
U okviru tog sustava upotrebljavaju se razne tehnologije, od satelita u svemiru do sustava mjerenja na kopnu, u moru i u zraku.
Copernicus delivers data openly and freely across a wide range of areas: atmosphere, marine, land, climate, emergency and security. 
Program Copernicus pruža javne i besplatne podatke u širokom rasponu područja: atmosfera, more, kopno, klima, krizne situacije i sigurnost.
One of its components, the Copernicus Land Monitoring Service, provides geographical information about land cover and related variables; for example, about vegetation cover and the water cycle. 
U okviru jedne od komponenti tog sustava – usluga praćenja stanja kopna – dostupne su geografske informacije o pokrovu zemljišta i povezanim varijablama, na primjer o vegetacijskom pokrovu i hidrološkom ciklusu.
In 2015, an additional satellite was launched. 
Tijekom 2015. godine lansiran je dodatni satelit.
One of its stated objectives is to monitor desertification42, but clear information about this is not yet available (see also paragraph 39). 
Kao jedan od njegovih ciljeva navodi se praćenje dezertifikacije42, no jasne informacije o tome još nisu dostupne (vidi također odlomak 39.).
The Commission regularly collects useful, relevant information about various elements related to the state of soil in the EU, including information on the three UNCCD sub-indicators (see paragraph 38). 
Komisija redovito prikuplja korisne, relevantne informacije o raznim elementima povezanima sa stanjem tla u EU-u, uključujući informacije o trima potpokazateljima UNCCD-a (vidi odlomak 38.).
Land productivity was analysed by the JRC in a report based on satellite observations between 1982 and 2010 using Copernicus data43. 
U izvješću koje se temelji na satelitskim promatranjima u razdoblju 1982. – 2010. Zajednički istraživački centar analizirao je produktivnost zemljišta s pomoću podataka iz programa Copernicus43.
Figure 5, which is based on the most recent comprehensive data published by the Commission on land productivity dynamics in the EU44, shows that the hot, dry Mediterranean countries are more susceptible to a decline in land productivity. 
Slika 5., koja se temelji na najnovijim sveobuhvatnim podatcima o dinamici produktivnosti zemljišta u EU-u koje je objavila Komisija44, pokazuje da je pad produktivnosti zemljišta vjerojatniji u vrućim, suhim sredozemnim zemljama.
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., “Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU”, Joint Research Centre, Institute for Environment and Sustainability, Land Resource Management Unit, 2013. 
25 43 44 Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., „Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU” (Dinamika produktivnosti zemljišta u Europi: ususret vrednovanju degradacije zemljišta u EU-u), Zajednički istraživački centar, Institut za okoliš i održivost, Odjel za upravljanje zemljišnim resursima, 2013.
The report estimates that 85.1 % of the total area of the EU is currently unaffected by land productivity decline, 5.6 % shows early signs of land productivity decline, and 1.5 % is in decline. 24 43 44 
U izvješću je procijenjeno da 85,1 % ukupne površine EU-a trenutačno nije pogođeno padom produktivnosti zemljišta, dok 5,6 % pokazuje rane znakove pada, a 1,5 % bilježi pad produktivnosti zemljišta.
Organic carbon in soil is monitored by the Commission using the multipurpose platform of the Land Use/Cover Area frame statistical Survey (LUCAS)45, a standardised three-yearly analysis of the properties of topsoil across the EU, operated by the JRC. 
Komisija prati razinu organskog ugljika u tlu s pomoću višenamjenske platforme za statističko istraživanje o uporabi/pokrovu zemljišta (LUCAS)45, standardizirane trogodišnje analize svojstava površine tla u EU-u koju provodi JRC.
According to the EEA, “On average, soils in Europe are most likely to be accumulating carbon. 
Prema Europskoj agenciji za okoliš „U prosjeku je najvjerojatnije da će u Europi doći do nakupljanja ugljika u tlu.
Figure 6 shows that the areas at risk of desertification, in Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania, are correlated with a low level of organic carbon in the soil. 25 45 46 LUCAS 2015 provided observations for more than 270 000 points in the 28 EU Member States. 
Tla pokrivena travnjacima i šumama omogućavaju ponor ugljika... dok su tla pokrivena obradivim U okviru projekta LUCAS iz 2015. prikupljena su opažanja za više od 270 000 lokacija u 28 država članica EU-a.
LUCAS 2018 survey started in March 2018 (it includes more than 240 000 points and about 99 000 photo interpretations), and its results will be available in 2019. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment. 
Istraživanje u okviru projekta LUCAS za 2018. započeto je u ožujku 2018. (pri čemu uključuje više od 240 000 lokacija i otprilike 99 000 fotointerpretacija) te će njegovi rezultati biti dostupni 2019. godine. 45
Figure 6 – LUCAS – Soil organic carbon in the EU – 2015 (g/kg) Source: JRC, 2018. 
Slika 6. – LUCAS – Organski ugljik u tlu u EU-u – 2015. (g/kg) Izvor: JRC, 2018.
Land cover and land-cover changes in the EU are regularly monitored through the Coordination of information on the environment programme (CORINE)47, a component of Copernicus, which is managed by the EEA. 
Pokrov zemljišta i promjene u pokrovu zemljišta u EU-u redovito se prate u okviru programa koordinacije informacija o okolišu (CORINE)47, koji je sastavni dio programa https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment.
Relevant CORINE datasets have been produced every six years since 2000, most recently in 2012. 
Od 2000. svakih šest godina izrađuju se relevantni skupovi podataka prikupljenih u okviru programa CORINE.
Taken together, agricultural land and forests cover 85 % of land in the EU48. 
Poljoprivredno zemljište i šume zajedno čine 85 % zemljišta u EU-u48.
The Commission regularly collects and compiles additional data on various factors related to desertification in the EU, such as soil erosion, droughts, water, forest fires, as described in Annex II. 
Komisija redovito prikuplja i objedinjuje dodatne podatke o raznim čimbenicima koji su povezani s dezertifikacijom u EU-u, kao što su erozija tla, suše, voda i šumski požari, kako je opisano u prilogu II.
However, the Commission does not use it to assess the extent of desertification and land degradation. 
Međutim, Komisija ih ne upotrebljava za procjenu razmjera dezertifikacije i degradacije zemljišta.
A World Atlas of Desertification was first published in 1992 by the United Nations 49, and then updated in 1997. 
Svjetski atlas dezertifikacije prvi je put objavljen 1992., a izdali su ga Ujedinjeni narodi49. Ažuriran je 1997. godine.
The Commission took over the publication of the Atlas and published a third version in 2018. 
Objavljivanje atlasa preuzela je Komisija, koja je 2018. objavila treće izdanje.
It contains maps of factors which can lead to desertification, such as soil erosion, salinisation, urbanisation, and migration. 
Atlas sadržava preglede čimbenika koji mogu dovesti do dezertifikacije, kao što su erozija tla, salinizacija, urbanizacija i migracije.
The new Atlas provides maps and data on a range of human-environment interactions relevant for land degradation, but does not contain any maps specifically on desertification. 
Novi atlas sadržava zemljovide i podatke o nizu interakcija čovjeka s okolišem koje su relevantne za degradaciju zemljišta, ali ne sadržava nikakve posebne zemljovide u vezi s dezertifikacijom.
The Commission considers that desertification cannot easily be mapped, because it is a very complex process, which studies found to be triggered by many different factors50. 
Komisija smatra da nije lako izraditi zemljovid dezertifikacije jer je ona vrlo složen proces koji je, kako pokazuju studije, rezultat mnogih različitih čimbenika50.
The Member States visited have produced maps on the risk of desertification (see Annex I). 
Posjećene države članice izradile su zemljovide rizika od dezertifikacije (vidi prilog I.).
However, these maps were not updated regularly, and cannot be compared as they used different indicators and colour coding. 
Međutim, ti se zemljovidi nisu redovito ažurirali i ne mogu se uspoređivati jer se u okviru njih primjenjuju različiti pokazatelji i različito označivanje bojama.
Thus, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
Oni stoga ne mogu pružiti sveobuhvatnu sliku dezertifikacije na razini EU-a.
The Member States we visited also monitored factors associated with desertification and land degradation, such as water, droughts or precipitation monitoring. 
Države članice koje je Sud posjetio također su pratile čimbenike povezane s dezertifikacijom i degradacijom zemljišta, kao što su količina vode, suša ili oborina.
27 49 50 United Nations Environment Programme. 
Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša.
See e.g. Cherlet, M., Zdruli, P., Zucca, C., “Desertification: Mapping Constraints and Challenges; Encyclopedia of Soil Science”, Third Edition, Taylor & Francis, 2017. 
Vidi, npr., Cherlet, M., Zdruli, P., Zucca, C., „Desertification: Mapping Constraints and Challenges; Encyclopedia of Soil Science” (Dezertifikacija: ograničenja i izazovi u izradi zemljovida; Enciklopedija znanosti o tlu), treće izdanje, Taylor i Francis, 2017.
28 National data concerning soil was incomplete, was not collected and interpreted regularly, and was not always reliable51. − Cyprus and Portugal relied exclusively on the Commission’s LUCAS platform to collect soil data. 
Nacionalni podatci o tlu nisu bili potpuni, nisu se redovito prikupljali i tumačili te nisu uvijek bili pouzdani51. − Cipar i Portugal oslanjali su se isključivo na platformu Komisije LUCAS za prikupljanje podataka o tlu.
There is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU 38. 
Ne postoji dogovorena metodologija za procjenu dezertifikacije i degradacije zemljišta unutar EU-a 38.
Desertification and land degradation are complex phenomena affected by many interdependent factors, and there is no scientific consensus as to how to assess these factors. 
Dezertifikacija i degradacija zemljišta složene su pojave na koje utječu brojni međuovisni čimbenici te ne postoji znanstveni konsenzus o načinu procjenjivanja tih čimbenika.
However, proxy indicators can be used to detect deterioration in the state of the land. 
Međutim, kako bi se otkrilo pogoršanje stanja tla mogu se upotrebljavati zamjenski pokazatelji.
There are several such proxy indicators, but the UNCCD recommends the use of three sub-indicators to assess land degradation: land productivity, organic carbon in soil, and land cover and land-cover change52. 
Postoji nekoliko takvih zamjenskih pokazatelja, no UNCCD preporučuje da se za procjenu degradacije zemljišta upotrebljavaju tri potpokazatelja: produktivnost zemljišta, organski ugljik u tlu te pokrov zemljišta i promjena u pokrovu zemljišta52.
The Commission and the Member States have not agreed on a methodology for compiling the available indicators to come up with a consistent assessment of desertification and land degradation across the EU. 
Komisija i države članice nisu se usuglasile o metodologiji za prikupljanje podataka u okviru raspoloživih pokazatelja s ciljem provedbe sustavne procjene dezertifikacije i degradacije zemljišta u EU-u.
This makes it difficult to compare the extent of desertification in the different Member States of the EU. 
To otežava usporedbu razmjera dezertifikacije u različitim državama članicama EU-a.
In the 2018 monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context, the Commission uses two indicators for land degradation which are partially aligned with the UNCCD indicators: artificial land cover per capita, and estimated soil erosion by water (see Table 2). 
Komisija se u izvješću o praćenju napretka u postizanju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a iz 2018. služi dvama pokazateljima degradacije tla koji su posebno usklađeni s pokazateljima UNCDD-a: umjetni pokrov zemljišta po stanovniku i procijenjena razina erozije tla uzrokovane vodom (vidi tablicu 2.).
There are many other characteristics of land degradation which are not covered by these indicators, such as organic carbon in soil, land productivity, salinisation, or contamination. 
Postoje mnoge druge značajke degradacije zemljišta koje nisu obuhvaćene tim pokazateljima, kao što su organski ugljik u tlu, U svojem izvješću o stanju tla u Europi iz 2012.
Additional information on other such relevant indicators is available at In its 2012 report on the state of soil in Europe, the JRC observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
Zajednički istraživački centar naveo je da rad na izradi zemljovida tla u državama članicama nije dovoljan kako bi se zadovoljile trenutačne potrebe i da su prekogranične analize otežane zbog razlika među raznim nacionalnim skupovima podataka.
51 52 Other examples are salinisation and contamination. 
29 51 52 Drugi su primjeri salinizacija i zagađenje.
Commission level (see paragraphs 30 and 34) but is not used for the purposes of assessing land degradation in the EU. 
Dodatne informacije o drugim relevantnim pokazateljima dostupne su na razini Komisije (vidi odlomke 30. i 34.), ali se ne upotrebljavaju u svrhu procjene degradacije zemljišta u EU-u.
Table 2 – Comparison of the Commission’s and the UNCCD’s indicators for land degradation 29 Commission Artificial land cover per capita Estimated soil erosion by water Source: ECA, based on UNCCD and DG ESTAT. 
Tablica 2. – Usporedba pokazatelja degradacije zemljišta koje primjenjuju Komisija i UNCCD 30 Komisija Umjetni pokrov zemljišta po stanovniku Procijenjena razina erozije tla uzrokovane vodom UNCCD Pokrov zemljišta i promjene u pokrovu zemljišta Organski ugljik u tlu Produktivnost zemljišta Izvor: Sud, na temelju podataka UNCCD-a i GU-a ESTAT.
UNCCD Land cover and land cover change Organic carbon in soil Land productivity The EU is taking steps to combat desertification, but with limited coherence 41. 
EU poduzima korake za borbu protiv dezertifikacije, ali oni su usklađeni tek u ograničenoj mjeri 41.
We examined whether the EU is taking action to combat desertification in a coherent way. 
Sud je ispitao poduzima li EU mjere za borbu protiv dezertifikacije na usklađen način.
Such action needs a coherent governance structure and a good long-term plan to mitigate the risk of poor value-for-money decisions, and to avoid fragmented, uncoordinated actions. 
Za takve mjere potrebna je usklađena struktura upravljanja i odgovarajući dugoročni plan za ublažavanje rizika od donošenja odluka kojima se ostvaruje mala vrijednost za uloženi novac i izbjegavanje mjera koje nisu usustavljene i koordinirane.
The UNCCD framework and its implementation in the EU is described in Box 2. 
Okvir UNCCD-a i njegova provedba u EU-u opisani su u okviru 2.
Box 2 – The UNCCD framework in the EU Under the UNCCD, all parties which declared themselves to be affected by desertification must draw up national action programmes (NAPs). 
31 Okvir 2. – Okvir UNCCD-a u EU-u U skladu s UNCCD-om, sve zemlje potpisnice koje su se izjasnile pogođenima dezertifikacijom moraju izraditi nacionalne programe djelovanja (NAP).
The EU has not declared itself to be affected by desertification, and there is no action programme in place at EU level to combat desertification. 
EU se nije izjasnio pogođenim dezertifikacijom te na razini EU-a ne postoji program djelovanja za suzbijanje dezertifikacije.
Thirteen EU Member States have declared under the UNCCD that they are affected by desertification, based on their own self-assessments: Bulgaria, Greece, Spain, Croatia, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Portugal, Romania, Slovenia and Slovakia. 
Među državama članicama EU-a njih je 13 koje su se, na temelju vlastite procjene, u okviru UNCCD-a izjasnile pogođenima dezertifikacijom: Bugarska, Grčka, Španjolska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Mađarska, Malta, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Slovačka.
These include seven of the eight Member States with a Mediterranean coastline. 
Te zemlje uključuju sedam od osam država članica s obalom na Sredozemlju.
Member States’ NAPs cover many sectors such as agriculture, forestry and water management. 
Nacionalni programi djelovanja država članica obuhvaćaju mnoge sektore kao što su poljoprivreda, šumarstvo i gospodarenje vodama.