natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 298, 26.10.2012, str.
1), Chapter 8, Article 35: “Publication of information on recipients and other information”. 6 
1.), poglavlje 8. članak 35.: „Objava podataka o primateljima i drugih podataka”. 6
Furthermore, in external action, transparency is one of the key and longstanding principles underpinning the effectiveness of development aid. 
Nadalje, u vanjskom djelovanju, transparentnost je jedno od ključnih i dugotrajnih načela kojima se podupire učinkovitost razvojne pomoći.
Improving transparency among all relevant stakeholders also enhances donor coordination and accountability of all beneficiaries, including NGOs (see Box 2). 
Poboljšanje transparentnosti među svim relevantnim dionicima isto tako povećava koordinaciju donatora i odgovornost svih korisnika, uključujući nevladine organizacije (vidi okvir 2.).
EU funds allocated by the Commission for implementation by NGOs often pass through multiple layers. 
Sredstva EU-a koja je Komisija dodijelila na korištenje nevladinim organizacijama često prolaze kroz više slojeva.
In this context, and particularly when selecting applicants for funding, there is a risk of lack of transparency. 
U tom kontekstu, a posebice pri odabiru kandidata za financiranje, postoji rizik od nedostatka transparentnosti.
There is also a risk that information available to the Commission on the amounts and purpose of funding to NGOs is not complete or reliable, as well as the risk of not treating all types of NGOs equally. 
Postoji i rizik da informacije o iznosima i svrsi financiranja nevladinih organizacija koje su dostupne Komisiji nisu potpune ili pouzdane te rizik od nejednakog postupanja s različitim vrstama nevladinih organizacija.
The main objective of our audit was to assess the transparency of EU funds contracted with NGOs. 
Glavni cilj revizije koju je Sud proveo bio je procijeniti transparentnost financijskih sredstava EU-a ugovorenih s nevladinim organizacijama.
To achieve this objective, we first assessed the Commission’s identification of entities as NGOs; then we assessed where the EU funds implemented by NGOs went and whether the Commission disclosed this information in a transparent manner. Council Conclusions on the EU Common Position for the Fourth High Level Forum on Aid Effectiveness adopted on 14 November 2011. 
Kako bi se taj cilj postigao, Sud je najprije procijenio na koji način Komisija određuje je li neki subjekt nevladina organizacija, a Zaključci Vijeća o Zajedničkom stajalištu EU-a za četvrti forum na visokoj razini o djelotvornosti pomoći donesenom 14. studenoga 2011.
The European Consensus for Development is a joint statement from the European Union and its Member States providing a comprehensive common framework for European development cooperation. 
Europski konsenzus o razvoju zajednička je izjava Europske unije i njezinih država članica kojim se pruža sveobuhvatan zajednički okvir za europsku razvojnu suradnju.
10 Box 2 – Transparency in external action The EU has endorsed international aid transparency commitments, in particular in the Paris Declaration on Aid Effectiveness 2005, the European Consensus on Humanitarian Aid 2007, the Accra Agenda for Action 2008 and the Busan Partnership for Effective Development Cooperation 2011. 
10 Okvir 2. – Transparentnost u vanjskom djelovanju EU je pružio potporu u vezi s obvezama u pogledu transparentnosti međunarodne pomoći, posebice u Pariškoj deklaraciji o učinkovitosti pomoći iz 2005., Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći iz 2007., Akcijskom planu iz Accre 2008. i Partnerstvu iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju iz 2011. godine.
In the run-up to the Busan Forum, the EU Council adopted the “EU Common Position for the Fourth High Level Forum on Aid Effectiveness”, which included the EU Transparency Guarantee7. 
Uoči foruma u Busanu Vijeće EU-a donijelo je „Zajedničko stajalište EU-a za četvrti forum na visokoj razini o djelotvornosti pomoći”, kojim se obuhvatilo jamstvo EU-a za transparentnost7.
More recently, in June 2017 the Commission and the Member States reaffirmed their commitment to the transparency principle in the European Consensus for Development8. 
U novije vrijeme, u lipnju 2017., Komisija i države članice ponovno su potvrdile svoju predanost načelu transparentnosti u Europskom konsenzusu o razvoju8.
We aimed to answer the following question: Is EU funding implemented by NGOs transparent? 
Sud je nastojao odgovoriti na sljedeće pitanje: Je li financiranje sredstvima EU-a kojima se koriste nevladine organizacije transparentno?
To respond, we split the main audit question into the following three sub-questions: (i) (ii) (iii) Is the Commission’s identification of entities as NGOs reliable? 
Kako bi se dobio odgovor na to pitanje, Sud je glavno revizijsko pitanje podijelio u sljedeća tri potpitanja: (i) (ii) (iii) Je li Komisija pouzdano utvrdila subjekte kao nevladine organizacije?
In the area of external action, is the selection of NGOs to implement EU-funded actions transparent? 
Kad je riječ o vanjskom djelovanju, je li odabir nevladinih organizacija za provedbu mjera koje financira EU transparentan?
We looked at how the Commission identified NGOs in their systems (sub-question 1). 
Sud je provjerio na koji je način Komisija u svojim sustavima utvrdila nevladine organizacije (1. potpitanje).
We assessed the transparency of the selection of NGOs, both when the Commission contracted directly with NGOs and when EU funds were sub-granted (sub-question 2). 
Sud je procijenio transparentnost odabira nevladinih organizacija, i kada je Komisija izravno sklopila ugovor s nevladinim organizacijama i kada su bespovratna sredstva dodijeljena podugovaranjem (potpitanje 2.).
We also assessed whether the Commission collected information on actions implemented by NGOs, checked it and disclosed it appropriately (sub-question 3). 
Sud je isto tako procijenio je li Komisija prikupila informacije o mjerama koje su provele nevladine organizacije te je li ih na odgovarajući način provjerila i objavila (3. potpitanje).
We covered the main policy areas in terms of their volume of funds committed to NGOs (see Figure 2), namely the main DGs involved in external action (DG ECHO, DG DEVCO and DG NEAR) and two additional DGs allocating significant funds to NGOs: the Directorate-General for Research and Innovation (DG RTD) and the Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture (DG EAC). 
Sud je obuhvatio glavna područja politike u pogledu količine sredstava koja su namijenjena nevladinim organizacijama (vidi sliku 2.), odnosno glavnih uprava uključenih u vanjsko djelovanje (GU ECHO, GU DEVCO i GU NEAR) i dviju dodatnih glavnih uprava koje znatna sredstva dodjeljuju nevladinim organizacijama: Glavna uprava za istraživanje i inovacije (GU RTD) i Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu (GU EAC).
The audit also covered the Directorate-General for Environment (DG ENV), since this DG has a specific programme providing support for NGOs in the field of the environment and climate action. 
Revizijom je obuhvaćena i Glavna uprava za okoliš (GU ENV), uzevši u obzir da ta glavna uprava ima poseban program kojim pruža potporu nevladinim organizacijama u području zaštite okoliša i klimatske politike.
Finally, the Directorate-General for Budget (DG BUDG) was also included in the audit scope since it is the service responsible for the Commission’s accounting system used to report on NGO funding. 
Naposljetku, Glavna uprava za proračun (GU BUDG) isto je tako obuhvaćena opsegom revizije jer je to služba odgovorna za računovodstveni sustav Komisije koji se primjenjuje za izvješćivanje o financiranju nevladinih organizacija.
We gathered evidence through desk reviews and interviews with several Commission DGs (DG BUDG, DG DEVCO, DG NEAR, DG ECHO, DG RTD, DG EAC and DG ENV), as well as with the Research Executive Agency (REA), the Education Audio-visual and Culture Executive Agency (EACEA) and the Executive Agency for Small and Medium-sized Enterprises (EASME). 
Sud je prikupio dokaze pregledima dokumentacije i razgovorima s nekoliko glavnih uprava Komisije (GU BUDG, GU DEVCO, GU NEAR, GU ECHO, GU RTD, GU EAC i GU ENV) te s 11 Izvršnom agencijom za istraživanje (REA), Izvršnom agencijom za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) i Izvršnom agencijom za mala i srednja poduzeća (EASME).
We focused in particular on the external action area, since this is where most EU funds were committed to NGOs according to the Commission’s accounting system (see Figure 1). 11 
Sud se posebno usredotočio na područje vanjskog djelovanja jer se u tom području, prema podatcima iz računovodstvenog sustava Komisije, izdvaja većina sredstava EU-a namijenjena nevladinim organizacijama (vidi sliku 1.).
We reviewed the procedures used for selecting actions implemented by NGOs, the tools used to collect information on NGO funding and the subsequent disclosure of that information. 
Sud je pregledao korištene postupke odabira mjera koje provode nevladine organizacije, alate koji se upotrebljavaju za prikupljanje informacija o financiranju nevladinih organizacija i naknadno objavljivanje tih informacija.
Within the external action area, we concentrated mainly on funds committed since 2014 in order to examine actions in the current programming period. 
U okviru područja vanjskog djelovanja Sud se uglavnom usredotočio na sredstva izdvojena od 2014. godine kako bi ispitao aktivnosti u tekućem programskom razdoblju.
We examined 14 projects led by NGOs under the direct management mode9 (see Annex I), and 6 projects implemented by UN bodies under the indirect management mode10, for which 10 sub-grantee NGOs had been selected (see Annex II). 
Sud je ispitao 14 projekata kojima upravljaju nevladine organizacije pod izravnim načinom upravljanja9 (vidi prilog I.) i šest projekata koje su provela tijela UN-a pod neizravnim načinom upravljanja10, za koje je podugovaranjem odabrano deset nevladinih organizacija (vidi prilog II.).
These projects were selected in two stages. 
Ti su projekti odabrani u dvije faze.
First, we selected two countries to visit (Ethiopia and Lebanon) based on criteria such as the DG responsible, the volume of funds committed to NGOs reported and the feasibility of conducting an audit visit. 
Kao prvo, Sud je odabrao dvije zemlje koje će posjetiti (Etiopija i Libanon) na temelju kriterija kao što su nadležna glavna uprava, količina sredstava koja su namijenjena nevladinim organizacijama i izvedivost revizijskog posjeta.
Secondly, we drew the sample of projects to be audited based on the size of budgets, the rate of implementation achieved, the spread of funding instruments, the management modes used and the variety of implementation levels at which the NGOs operated. 
Kao drugo, Sud je sastavio uzorak projekata koje treba obuhvatiti revizijom na temelju veličine proračuna, mjere u kojoj je provedba postignuta, širenja instrumenata financiranja, primijenjenih načina upravljanja i raznih provedbenih razina na kojima su djelovale nevladine organizacije.
We examined the different procedures followed by Commission departments for registering NGOs in their systems that may be selected to implement EU funds. We looked at In direct management, the Commission is in charge of all EU budget implementation tasks, which are performed directly by its services, either at headquarters, in the EU delegations or through EU executive agencies. 
Sud je obavio revizijske posjete Etiopiji i Libanonu u veljači 2018. godine, gdje je posjetio terenske urede GU-a ECHO, delegacije EU-a, urede za te zemlje za nekoliko agencija UN-a te U okviru izravnog upravljanja Komisija je zadužena za sve zadaće izvršenja proračuna EU-a, koje izravno obavljaju njezine službe u sjedištu, u delegacijama EU-a ili posredstvom izvršnih agencija EU-a.
In the indirect management mode, the Commission entrusts budget implementation tasks to international organisations, the development agencies of EU Member States, partner countries or other bodies. 
U okviru neizravnog načina upravljanja Komisija povjerava zadaće izvršenja proračuna međunarodnim organizacijama, razvojnim agencijama država članica EU-a, partnerskim zemljama ili drugim tijelima.
whether NGO-specific systems and programmes existed, if they differed between the departments we visited, how they were used, and how entities were identified and registered as NGOs in the Commission systems. 
Sud je razmotrio postoje li sustavi i programi posebno osmišljeni za nevladine organizacije, ima li među njima razlika u službama koje je Sud posjetio, kako se upotrebljavaju te kako su subjekti utvrđeni i registrirani kao nevladine organizacije u sustavima Komisije.
In most cases, the eligibility of EU funding does not depend on the NGO status 19. 
U većini slučajeva prihvatljivost financiranja sredstvima EU-a ne ovisi o statusu nevladine organizacije 19.
In general, NGOs apply to the Commission for funding in the same way as other organisations which implement Commission funds. 
Općenito, nevladine organizacije prijavljuju se Komisiji za financiranje na jednak način kao druge organizacije koje se koriste sredstvima Komisije.
This is because the Financial Regulation applicable to the EU budget does not distinguish beneficiaries with an NGO status from other beneficiaries. 
Razlog tomu leži u činjenici da se u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na proračun EU-a korisnici sa statusom nevladine organizacije ne razlikuju od drugih korisnika.
Furthermore, the Commission has no strategy specifically targeting NGOs and its departments do not have common criteria of what constitutes an NGO. 
Nadalje, Komisija nema strategiju koja je posebno usmjerena na nevladine organizacije, a njezine službe nemaju zajedničke kriterije kojima bi odredile što čini nevladinu organizaciju.
Only two of the audited DGs have programmes aimed exclusively at NGOs: - DG ENV has an action programme for operating grants to support European environmental and climate NGOs. 
Samo dvije od glavnih uprava obuhvaćenih revizijom imaju programe namijenjene isključivo nevladinim organizacijama: 13 - 11 GU ENV ima akcijski program za bespovratna sredstva za poslovanje u cilju potpore europskim nevladinim organizacijama u području okoliša i klime.
In this context, it considers11 an NGO to be a non-profit-making legal person, which is independent, both financially and politically, in particular from government and public authorities, and from political or commercial interests, and is legally registered. - DG ECHO implements humanitarian aid through a number of NGOs with which it has entered into framework partnership agreements. 
financijski i politički, a posebice od vlasti i javnih tijela te od političkih ili komercijalnih interesa, te je zakonito registrirana. - GU ECHO provodi humanitarnu pomoć preko niza nevladinih organizacija s kojima je sklopio okvirne sporazume o partnerstvu.
It adheres to the definition in Council Regulation 1257/96 on humanitarian aid which states that NGOs eligible for financing must be non-profit-making autonomous organisations in a Member State under the laws in force in that country12. 
Pridržava se definicije iz Uredbe Vijeća 1257/96 o humanitarnoj pomoći u kojoj se navodi da nevladine organizacije prihvatljive za financiranje moraju biti neprofitne, nezavisne organizacije u državi članici u skladu s pravom na snazi u toj zemlji12.
13 11 12 The Commission performs limited checks on the entities’ self-declarations as NGOs when registering them in the accounting system There is not yet a common registration system for applicants 21. 
Komisija provodi ograničene provjere osobnih izjava subjekata o statusu nevladine organizacije kada ih registrira u računovodstvenom sustavu Za podnositelje zahtjeva i dalje ne postoji zajednički sustav registracije 21.
EU funding applicants, including NGOs, need to register to apply for funding in the different policy areas. 
Podnositelji zahtjeva za financiranje sredstvima EU-a, uključujući nevladine organizacije, moraju se registrirati kako bi podnijeli zahtjev za financiranje u različitim područjima politike.
However, the DGs we audited do not have a common registration system for applicants yet (see Box 3). 
Međutim, glavne uprave u kojima je provedena revizija još nemaju zajednički sustav registracije za podnositelje zahtjeva (vidi okvir 3.).
14 Box 3 – Examples of the applicant registration systems used by different Commission departments DG DEVCO and DG NEAR use the ‘Potential Applicant Data On-Line Registration’ (PADOR), an online system in which organisations applying for funding register and regularly update information. 
14 Okvir 3. – Primjeri sustava registracije podnositelja zahtjeva kojima se koriste različite službe Komisije GU DEVCO i GU NEAR koriste se „internetskom registracijom podataka potencijalnih podnositelja zahtjeva” (PADOR), internetskim sustavom u kojem se registriraju organizacije koje se prijavljuju za financiranje te redovito ažuriraju svoje informacije.
DG RTD and DG EAC use the Unique Registration Facility (URF) - the registration service for funding under programmes such as Erasmus+, Creative Europe, Europe for Citizens, EU Aid Volunteer and Horizon 2020. 
GU RTD i GU EAC koriste se jedinstvenim sustavom za registraciju (URF), uslugom registracije za financiranje u okviru programa kao što su Erasmus+, Kreativna Europa, Europa za građane, Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a i Obzor 2020.
In the case of DG ENV, applicants submit their proposals using either the web tool eProposal or application forms (for certain types of project, including NGO-operating grants). 
15 U slučaju GU-a ENV, podnositelji zahtjeva dostavljaju svoje prijedloge koristeći se web-alatom eProposal ili obrascima za prijavu (za određene vrste projekata, uključujući bespovratna sredstva za poslovanje nevladinih organizacija).
Since these systems are not interconnected, NGOs have to make a separate registration with each DG with which it interacts. 
Budući da ti sustavi nisu međusobno povezani, nevladine organizacije moraju izvršiti zasebnu registraciju sa svakom od glavnih uprava s kojom komuniciraju.
The Commission is currently developing a project, the Single Electronic Data Interchange Area (SEDIA), which should provide applicants, candidates and tenderers with a single entry point to communicate with Commission departments. 
Komisija trenutačno razvija projekt, jedinstveno područje elektroničke razmjene podataka (SEDIA), kojim bi se podnositeljima zahtjeva, kandidatima i ponuditeljima omogućila jedinstvena pristupna točka za komunikaciju sa službama Komisije.
It will be used for both procurement and grant procedures. 
Ona će se upotrebljavati za nabavu i postupke dodjele bespovratnih sredstava.
The Commission makes only limited checks that entities are correctly registered as NGOs 24. 
Komisija samo u ograničenoj mjeri provjerava jesu li subjekti pravilno registrirani kao nevladine organizacije 24.
When a registered funding applicant enters into a contract with the Commission for the first time, the information it declares is based on self-declaration. 
Kada registrirani podnositelj zahtjeva za financiranje prvi put sklopi ugovor s Komisijom, podatci koje pruža temelje se na osobnoj izjavi.
The Commission checks the information the applicant provided in the different registration systems and creates a legal entity fiche in ABAC. 
Komisija provjerava podatke koje je podnositelj zahtjeva dostavio u različitim sustavima registracije i u sustavu ABAC izrađuje informacijski list za pravni subjekt.
In ABAC legal entities can be “labelled” as NGOs. 
Pravni subjekti u sustavu ABAC mogu biti označeni kao nevladine organizacije.
To be categorised as such, an organisation has to declare itself that it is an NGO when registering in one of the systems. 
Da bi bila kategorizirana kao takva, organizacija se mora izjasniti kao nevladina organizacija pri registraciji u jednom od sustava.
A prerequisite for being labelled an NGO is that the legal entity should be categorised as a private and not-for-profit organisation. 
Preduvjet za dodjeljivanje oznake nevladine organizacije jest kategorizacija pravnog subjekta kao privatne i neprofitne organizacije.
Aside from this, they carry out no additional verification on the organisation’s qualification as an NGO unless DGs make it a criterion for participating in a call for proposals13. 
Izuzev toga, ne provode dodatnu provjeru o kvalifikaciji organizacije kao nevladine organizacije, osim ako glavne uprave to ne proglase kriterijem za sudjelovanje u pozivu na podnošenje prijedloga13.
The fact that the NGO status is not verified renders the Commission’s information on the funding provided to NGOs unreliable. 
Činjenica da se status nevladine organizacije ne potvrđuje čini informacije Komisije o financiranju pruženom nevladinim organizacijama nepouzdanima.
For instance, in the case of MFF 1.1 – Competitiveness for growth and jobs, the largest beneficiaries labelled as NGOs in ABAC are mainly research institutes and universities, including one cooperative society. 
13 VFO-a 1.1 – Konkurentnost za rast i zapošljavanje, najveći korisnici koji su označeni kao nevladine organizacije u sustavu ABAC uglavnom su istraživački instituti i sveučilišta, uključujući jednu zadrugu.
These types of entities cannot always be considered as NGOs. 
Te vrste subjekata ne mogu se uvijek smatrati nevladinim organizacijama.
While the terms NGOs and CSOs (civil society organisations) are often used interchangeably, NGOs are a subset of CSOs, with the latter covering a wider group of organisations such as research institutes or cooperatives14. 
Iako se pojmovi nevladinih organizacija i organizacija civilnog društva (OCD) često upotrebljavaju kao sinonimi, nevladine organizacije podskup su organizacija civilnog društva, a organizacije civilnog društva obuhvaćaju širu skupinu organizacija, kao što su istraživački instituti ili zadruge14.
Furthermore, as the NGO field is not mandatory in ABAC, the Commission does not identify consistently all NGOs as such across its information systems. 
Nadalje, s obzirom na to da polje za nevladinu organizaciju nije obvezno u sustavu ABAC, Komisija u svojim informacijskim sustavima ne utvrđuje dosljedno sve nevladine organizacije kao takve.
For instance, in two of our audited projects15 two participating NGOs, although registered as NGOs in the applicants’ registration system (PADOR), were not labelled as such in ABAC. 
Primjerice, u dva projekta obuhvaćena revizijom koju je Sud proveo15 dvije nevladine organizacije koje su sudjelovale, iako registrirane kao nevladine organizacije u sustavu registracije podnositelja zahtjeva (PADOR), nisu bile označene kao takve u sustavu ABAC.
15 Projects 7 and 16. In external action, the selection of NGO-led projects was overall transparent, but with shortcomings when done by third parties Commission's selection of NGO-led projects was generally transparent 28. 
U vanjskom djelovanju, odabir projekata koje vode nevladine organizacije bio je općenito transparentan, ali s nedostatcima kada to provode treće strane Komisija je općenito na transparentan način odabirala projekte koje vode nevladine organizacije 28.
We audited a sample of NGO-led projects from the external action policy area, that were directly managed by the Commission (see Annex I). 
Sud je revizijom obuhvatio uzorak projekata koje vode nevladine organizacije u području vanjskog djelovanja kojima je izravno upravljala Komisija (vidi prilog I.).
We assessed the transparency of selection processes by checking whether the activities undertaken and objectives set were in line with strategies, and whether selection procedures were reliable, well documented, and based on clear selection criteria, with an appropriate use of previous experience of NGOs. 
Sud je procijenio transparentnost postupaka odabira provjeravanjem jesu li poduzete aktivnosti i postavljeni ciljevi bili u skladu sa strategijama te jesu li postupci odabira bili pouzdani, dobro COM(2012) 492 final od 12. 9.