natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Renewable energy is energy generated from renewable, non-fossil based energy sources which are replenished in a human lifetime. 
Obnovljiva energija energija je iz obnovljivih nefosilnih izvora energije koji se obnavljaju tijekom ljudskog životnog vijeka.
Renewable energy sources include solar and wind energy, marine energy and hydropower, geothermal energy and bioenergy1, 2. 
Obnovljivi izvori energije obuhvaćaju solarnu energiju i energiju vjetra, energiju mora i hidroenergiju te geotermalnu energiju i bioenergiju1,2.
The main types of renewable energy, relevant technologies and typical applications are shown in Figure 1. 
Glavne vrste obnovljive energije, relevantne tehnologije i uobičajena primjena prikazani su na slici 1.
Bioenergy energy produced from biomass. 
Bioenergija dobivena iz biomase.
Biomass is the biodegradable fraction of products, waste and residues from biological origin from agriculture, including vegetal and animal substances, forestry and related industries including fisheries and aquaculture, as well as the biodegradable fraction of waste, including industrial and municipal waste of biological origin. 
Biomasa je biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede (uključujući tvari biljnog i životinjskog podrijetla), šumarstva i povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biorazgradiv dio otpada, uključujući industrijski i komunalni otpad biološkog podrijetla.
The Renewable Energy Directive (RED) defines renewable energy in Article 2(a) as follows: “‘energy from renewable sources’ means energy from renewable non-fossil sources, namely wind, solar, aerothermal, geothermal, hydrothermal and ocean energy, hydropower, biomass, landfill gas, sewage treatment plant gas and biogases;”. 
U članku 2. točki (a) Direktive o energiji iz obnovljivih izvora obnovljiva energija definirana je kako slijedi: „„energija iz obnovljivih izvora’ znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, tj. vjetroenergija, solarna energija, aerotermalna energija, geotermalna energija, hidrotermalna energija te energija oceana, hidroenergija, biomasa, plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin”.
In 2015, 26.7 % of the primary energy produced across the EU came from renewable sources (see Figure 2). 
U EU-u je 2015. iz obnovljivih izvora proizvedeno 26,7 % primarne energije (vidi sliku 2.).
The production of renewable energy grew from around 120 Mtoe in 2005 to 205 Mtoe in 2015 (an increase of 71 %), whereas the production of primary energy from most of the other sources declined in the same period, both in absolute and relative terms3. 
Proizvodnja obnovljive energije porasla je s oko 120 Mtoe, koliko je iznosila 2005., na 205 Mtoe 2015. godine (povećanje od 71 %), dok je proizvodnja primarne energije iz većine drugih izvora tijekom istog razdoblja pala i u apsolutnom i u relativnom smislu3.
Figure 2 – Production of primary energy, EU-28, 2015 (% of total, based on tonnes of oil equivalent) Note: In the statistical documents, biomass sources include wood and other solid biofuels; biogas, liquid biofuels; and renewable (biodegradable) wastes. 
Slika 2. – Proizvodnja primarne energije u državama skupine EU 28, 2015. (% ukupne količine, na temelju tona ekvivalenta nafte) Prirodni plin 14,0 % Sirova nafta 9,8 % Ostalo 1,7 % 100 75 50 25 0 Geotermalna energija 3,2 % Vjetar 12,7 % Obnovljivi otpadi 4,7 % Bioplin 7,7 % Solarna energija 6,4 % Hidroenergija 14,3 % Tekuća biogoriva 6,7 % Drvo i ostala kruta biogoriva 44,3 % Kruta fosilna goriva 18,9 % Obnovljiva energija 26,7 % Nuklearna energija 28,8 % Napomena: u statističkim dokumentima izvori biomase obuhvaćaju drvo i druga kruta biogoriva, bioplin, tekuća biogoriva i obnovljive (biorazgradive) otpade.
Source: Eurostat (nrg_100a) and (nrg_107a) (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports and http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Renewable_energy_statistics). 
Izvor: Eurostat (nrg_100a) i (nrg_107a) (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports i http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Renewable_energy_statistics).
Figure 2 also shows that biomass (incl. the biodegradable fraction of waste) is by far the most significant renewable energy source in the EU: it accounts for 63.3 % of all renewable energy production. 
Na slici 2. također je vidljivo da je biomasa (uključujući biorazgradivi dio otpada) daleko najvažniji obnovljivi izvor energije u EU-u s udjelom od 63,3 % ukupne energije proizvedene iz obnovljivih izvora.
This makes the agriculture and forestry sectors particularly important to renewable energy production. 
To čini poljoprivredni i šumarski sektor osobito važnima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
In 2010, 48.5 % (80.7 Mtoe) of the renewable energy produced across the EU came from forestry biomass, while agricultural biomass accounted for a further 10.6 % (17.6 Mtoe)4. 
U EU-u je 2010. iz šumske biomase proizvedeno 48,5 % (80,7 Mtoe) obnovljive energije, a dodatnih 10,6 % (17,6 Mtoe) proizvedeno je iz poljoprivredne biomase4.
The EU’s renewable energy policy framework 5. 
Okvir politike EU-a za obnovljivu energiju 5.
The key element of the EU’s current renewable energy policy framework is the Renewable Energy Directive. 
Ključan element važećeg okvira politike EU-a za obnovljivu energiju čini Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora.
The Directive is an integral part of the EU’s 2020 climate and energy package5, which sets three EU-wide targets to be achieved by 2020. 
Ta je direktiva sastavni dio klimatskog i energetskog paketa EU-a za razdoblje do 2020.5, u kojem su utvrđene tri ciljne vrijednosti na razini EU-a koje je potrebno dostići do 2020. godine.
One of these targets is that 20 % of energy consumed in the EU should be produced using renewable resources6. 
Prema jednoj od tih ciljnih vrijednosti 20 % energije potrošene u EU-u trebalo bi biti proizvedeno iz obnovljivih izvora6.
The Directive also establishes national targets for the proportion of energy to be consumed from renewable sources, ranging from 10 % in Malta to 49 % in Sweden7. 
Direktivom su također uspostavljene nacionalne ciljne vrijednosti za udio potrošene energije koja bi trebala biti proizvedena iz obnovljivih izvora, u rasponu od 10 %, koliko iznosi za Maltu, do 49 %, koliko iznosi za Švedsku7.
It also stipulates that 10 % of energy used in the transport sector across all Member States should come from renewable sources. 
Njome je također propisano da 10 % energije koja se koristi u sektoru prometa na razini svih država članica treba biti proizvedeno iz obnovljivih izvora.
The Renewable Energy Directive requires the Member States to adopt national renewable energy action plans (NREAP) and to report to the Commission every two years on their progress towards achieving their renewable energy targets. 
Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora propisano je da države članice trebaju donijeti nacionalne akcijske planove za obnovljivu energiju (NREAP) i svake dvije godine Komisiji podnijeti izvješće o napretku koji su ostvarile u pogledu dostizanja svojih ciljnih vrijednosti za obnovljivu energiju.
16 reports, the Commission prepares a progress report giving an overview of renewable energy policy developments in the EU8. 
Na temelju tih pojedinačnih izvješća Komisija priprema izvješće o napretku u kojem donosi pregled razvojnih promjena u pogledu politike obnovljive energije u EU-u8.
In 2014, the European Council adopted a new climate and energy framework, setting out new targets to be achieved by 2030. 
Europsko vijeće 2014. godine donijelo je novi klimatski i energetski okvir, kojim su utvrđene nove ciljne vrijednosti koje je potrebno dostići do 2030. godine.
These stipulate that at least 27 % of the EU’s energy should come from renewable sources by that year9. 
Tim je ciljnim vrijednostima propisano da se do te godine najmanje 27 % energije EU-a treba proizvoditi iz obnovljivih izvora9.
This package included a proposal to revise the Renewable Energy Directive (referred to in this report as the RED II proposal)10 and is currently going through the legislative procedure. 
Taj paket sadržava prijedlog o izmjeni Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (koji se u ovom izvješću naziva „Prijedlog direktive o energiji iz obnovljivih izvora II.”)10 i trenutačno je u zakonodavnom postupku.
The Commission in its RED II proposal proposed removing binding national targets for the Member States. 
Komisija je u svojem Prijedlogu direktive o energiji iz obnovljivih izvora II. predložila uklanjanje obvezujućih nacionalnih ciljnih vrijednosti za države članice.
However, it required them not to fall behind their 2020 targets. 
Međutim, od država članica zatražila je da ne zaostanu u dostizanju ciljnih vrijednosti za 2020. godinu.
In its proposal on Energy Union Governance11, it required them to prepare integrated National Energy and Climate Plans to ensure that their national efforts were ambitious and coherent enough to meet the EU objectives. 
U svojem prijedlogu o upravljanju energetskom unijom11 zatražila je da pripreme integrirane nacionalne energetske i klimatske planove kako bi zajamčile da su napori koje ulažu na nacionalnoj razini dovoljno ambiciozni i koherentni kako bi se ispunili ciljevi EU-a.
Whilst renewable energy represents 26.7 % of the energy produced in the EU (see Figure 2), according to the Commission’s Renewable Energy Progress Report from 2017, the share of renewable energy in the EU in terms of consumption had reached only 16 % in 2014. 
Iako obnovljiva energija predstavlja 26,7 % energije proizvedene u EU-u (vidi sliku 2.), prema izvješću Komisije o napretku u području obnovljive energije iz 2017., tijekom 2014. udio obnovljive energije u EU-u u smislu potrošnje dosegnuo je tek 16 %.
This is because more than half of the EU’s energy consumption was supplied by net Articles 22 and 23 of the RED. 
Razlog leži u tome što je više od polovice energije potrošene u EU-u opskrbljeno na temelju neto uvoza (većinom plin i sirova nafta)12.
COM(2016) 767 final/2 of 23.2.2017 “Proposal for a Directive on the Promotion of the Use of Energy from Renewable Sources”. 
COM(2016) 767 final/2 od 23. veljače 2017. „Prijedlog direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora”.
COM(2016) 759 final of 30.11.2016 “Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on the Governance of the Energy Union” (https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition). 
COM(2016) 759 final od 30. studenoga 2016. „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom” (https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition).
Renewable energy support schemes 10. 
Programi potpore za obnovljivu energiju 10.
To boost the production of renewable energy and to reach their national renewable energy targets, the Member States have implemented a variety of policy measures. 
Kako bi potaknule proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dosegnule svoje nacionalne ciljne vrijednosti za obnovljivu energiju, države članice provode različite mjere politike.
They include financial incentives, such as feed-in tariffs (FITs) or feed-in premiums (FIPs); and measures, such as quota obligations with tradeable green certificates. 
Te mjere obuhvaćaju financijske poticaje, kao što su poticajne cijene ili poticajne premije, i druge mjere, kao što su obvezne kvote sa zelenim certifikatima kojima se može trgovati.
Combinations of these instruments are often used, particularly in the electricity sector. 
Često se koriste kombinacije tih instrumenata, osobito u sektoru električne energije.
In the heating and cooling sector, support is mainly based on investment grants and tax incentives14. 
U sektoru grijanja i hlađenja potpora se većinom temelji na bespovratnim sredstvima za ulaganje i poreznim poticajima14.
Renewable energy is a cross-cutting priority relevant to many EU policy areas. 
Obnovljiva energija međusektorski je prioritet relevantan za mnoga područja politika EU-a.
The EU provides support for renewable energy under several funding programmes. 
EU pruža potporu za obnovljivu energiju u okviru nekoliko programa financiranja.
These include the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) as well as the Horizon 2020 and LIFE programmes15. 
Oni uključuju Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), kao i programe Obzor 2020. i LIFE15.
The Commission could not provide recent comprehensive information on the overall financial support for renewable energy, either from EU programmes or from national schemes set up by the Member States. 
Komisija nije mogla dostaviti novije sveobuhvatne informacije o ukupnoj financijskoj potpori za obnovljivu energiju iz programa EU-a ili nacionalnih programa koje su uspostavile države članice.
COM(2017) 57 final of 1.2.2017 “Renewable Energy Progress Report”, pp. 4 and 9. Herczeg, M., 2012 “Renewable energy support schemes in Europe, Copenhagen Resource Institute”, and Climate Policy Info Hub, “Renewable Energy Support Policies in Europe” (http://climatepolicyinfohub.eu/renewable-energy-support-policies-europe). 
Prema tim podatcima, za potporu energetskom sektoru u EU-u 2012. godine Herczeg, M., 2012. „Renewable energy support schemes in Europe, Copenhagen Resource Institute” (Programi potpore za obnovljivu energiju u Europi, Istraživački institut u Kopenhagenu), i Informativni centar za klimatsku politiku, „Renewable Energy Support Policies in Europe” (Politike potpore za obnovljivu energiju u Europi) (http://climatepolicyinfohub.eu/renewable-energy-support-policies-europe).
FREE – Future of Rural Energy in Europe – Funding tool (http://www.rural-energy.eu/en_GB/funding#.V0gVvU1f2Hv), and Covenant of Mayors for Climate and Energy, “Quick Reference Guide – Financing Opportunities for Local Climate & Energy Actions (2014-2020)”, Brussels, 2016 (http://www.covenantofmayors.eu/support/funding-instruments_en.html). 
FREE – Future of Rural Energy in Europe – Funding tool (Budućnost ruralne energije u Europi – instrument za financiranje) (http://www.rural-energy.eu/en_GB/funding#.V0gVvU1f2Hv), i Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju, „Quick Reference Guide – Financing Opportunities for Local Climate & Energy Actions (2014. – 2020.)” (Kratki referentni vodič – mogućnosti financiranja za lokalno djelovanje u području klime i energije (2014. – 2020.)), Bruxelles, 2016. (http://www.covenantofmayors.eu/support/funding-instruments_en.html).
According to this data, 99.4 billion euro of public money was paid in support to the energy sector in the EU in 2012, mainly from national budgets, of which 40.32 billion euro were for renewable energy. 
isplaćen je iznos od 99,4 milijarde eura javnih sredstava, i to većinom iz nacionalnih proračuna, od čega je 40,32 milijarde eura bilo namijenjeno obnovljivoj energiji.
FITs (23.8 billion euro), FIPs (6.4 billion euro) and investment grants (4 billion euro) were the main types of aid allocated to renewables. 
Poticajne cijene (23,8 milijardi eura), poticajne premije (6,4 milijarde eura) i bespovratna sredstva za ulaganje (4 milijarde eura) činili su glavne vrste potpore dodijeljene za obnovljive izvore energije.
Renewable energy within the EU’s rural development policy framework 13. 
Obnovljiva energija u okviru politike EU-a za ruralni razvoj 13.
EU legislative and policy documents identify the potentially positive impact of renewable energy on rural development. 
U zakonodavnim dokumentima i dokumentima o politikama EU-a utvrđen je potencijalno pozitivan učinak obnovljive energije na ruralni razvoj.
The Renewable Energy Directive and the RED II proposal contain references to the opportunities presented by renewable energy for employment and regional development, “especially in rural and isolated areas”17. 
U Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora i Prijedlogu direktive o energiji iz obnovljivih izvora II. upućuje se na mogućnosti koje obnovljiva energija pruža u pogledu zapošljavanja i regionalnog razvoja, „ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima”17.
The Community Strategic Guidelines for Rural Development for 2007-201318 and Regulation (EC) No 1698/200519 take up these issues in the context of the rural development policy framework. 
U strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj za programsko razdoblje od 2007. do 2013.18 i Uredbi (EZ) br. 1698/200519 ta se pitanja obrađuju u kontekstu okvira politike ruralnog razvoja.
The considerations on the potential of the production and use of renewable energy in rural areas were expanded upon in the ‘Health Check’, a reform package of the Common Agricultural Policy (CAP) which the EU’s agriculture ministers agreed in November 2008. 
Razmatranja o potencijalu proizvodnje i uporabe obnovljive energije u ruralnim područjima dodatno su razrađena u „pregledu zdravstvenog stanja”, odnosno paketu reformi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) koji su ministri poljoprivrede država članica EU-a dogovorili u studenome 2008.
In this context, they recognised renewable energy as one of six ‘new challenges’20. 
U tom su kontekstu potvrdili da obnovljiva energija čini jedan od šest „novih izazova”20.
See recital 1 of the RED and recital 2 of the RED II proposal. 
Vidi uvodnu izjavu 1. Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i uvodnu izjavu 2.
Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p. 
Odluka Vijeća 2006/144/EZ od 20. veljače 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.) (SL L 55, 25.2.2006., str.
20) amended by Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
20.) izmijenjena Odlukom Vijeća 2009/61/EZ od 19. siječnja 2009. (SL L 30, 31.1.2009., str.
See section 3.1; 3.2; 3.3 and 3.4a. 
Vidi odjeljke 3.1., 3.2., 3.3. i 3.4.a.
See recitals 22 and 23 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 21.10.2005., str.
The other ‘new challenges’ were: climate change, water management, bio-diversity, dairy restructuring, and broadband. 
Ostali su „novi izazovi”: klimatske promjene, gospodarenje vodama, bioraznolikost, restrukturiranje sektora mlijeka i širokopojasni internet.
In the 2014-2020 programming period, the EU support for rural development, including support for renewable energy projects, is delivered within a new framework. 
Tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. potpora EU-a za ruralni razvoj, uključujući potporu za projekte obnovljive energije, pruža se unutar novog okvira.
The EAFRD has become one of the five European Structural and Investment Funds (ESIFs). 
EPFRR je postao jedan od pet europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF).
This framework is intended to allow the different funds to be better coordinated, with the aim of improving the implementation of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth21. 
Tim se okvirom želi omogućiti bolja koordinacija različitih fondova u svrhu bolje provedbe strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast21.
The strategic objectives of the Europe 2020 strategy have been translated into 11 thematic objectives at the level of the ESIFs. 
Strateški ciljevi strategije Europa 2020. preneseni su u 11 tematskih ciljeva na razini ESIF-a.
For the EAFRD, they have been further broken down into six rural development priorities and 18 focus areas22 (see Figure 3). 
Za EPFRR su dodatno podijeljeni na šest prioriteta za ruralni razvoj i 18 fokus-područja22 (vidi sliku 3.).
Our view on the new programming procedure is provided in Special Report No 16/2017 ‘Rural Development Programming: less complexity and more focus on results needed’. 
Sud je svoja razmatranja o novom postupku izrade programa iznio u tematskom izvješću br. 16 pod nazivom „Izrada programa ruralnog razvoja: potrebno je pojednostavnjenje i stavljanje većeg naglaska na rezultate”.
19 21 22 COM(2010) 2020 final of 3.3.2010 “A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
21 22 COM(2010) 2020 final od 3. ožujka 2010., „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast”.
See Article 5 of Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
Figure 3 – Rural development framework in the 2014-2020 programming period Europe 2020 strategy Common Strategic Framework Partnership Agreement 20 Rural development policy: EAFRD Other ESI Funds Innovation, Environment and Climate Change as cross-cutting objectives Priority 1: Knowledge Transfer and Innovation: FA 1A: Fostering innovation, cooperation and the development of the knowledge base in rural areas; FA 1B: Strengthening the links between agriculture, food production and forestry and research and innovation; FA 1C: Fostering lifelong learning and vocational training in the agricultural and forestry sectors. 
Slika 3. – Okvir za ruralni razvoj u programskom razdoblju 2014. – 2020. Sporazum o partnerstvu Strategija Europa 2020. Zajednički strateški okvir Politika ruralnog razvoja: EFPRR Ostali ESI fondovi Inovacije, okoliš i klimatske promjene kao međusektorski ciljevi 2. prioritet: isplativost poljoprivrednog gospodarstva i konkurentnost 6 prioriteta i 18 fokus-područja 1. prioritet: prijenos znanja i inovacije FP 1A: poticanje inovacija, suradnje i razvoja baze znanja u ruralnim područjima FP 1B: jačanje poveznica između poljoprivrede, proizvodnje hrane i šumarstva te istraživanja i inovacija FP 1C: poticanje cjeloživotnog učenja i stručne izobrazbe u sektorima poljoprivrede i šumarstva FP 2A: poboljšanje gospodarskih rezultata svih poljoprivrednih gospodarstava i olakšavanje restrukturiranja i modernizacije FP 2B: olakšavanje ulaska poljoprivrednika s odgovarajućom izobrazbom u sektor poljoprivrede i generacijske obnove 5. prioritet: resursno učinkovito gospodarstvo otporno na klimatske promjene FP 5A: povećanje učinkovitosti u korištenju voda u poljoprivredi FP 5B: povećanje učinkovitosti u korištenju energije u poljoprivredi i preradi hrane FP 5C: olakšavanje opskrbe i korištenja obnovljivih izvora energije FP 5D: smanjenje emisija stakleničkih plinova i amonijaka koje uzrokuje poljoprivredna djelatnost FP 5E: poticanje pohrane i sekvestracije ugljika u poljoprivredi i šumarstvu Izvor: Europska komisija, Europska mreža za ruralni razvoj (ENRD, Policy overview 2014. – 2020., (Pregled politike za razdoblje 2014. – 2020.), prilagođeno izdanje) (https://enrd.ec.europa.eu/en/node/1587/policy-overview-2014-2020).