natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv. 
Međutim, odabir takvih projekata podrazumijevao je i visok rizik od mrtvog tereta, tj. financiranje redovitih nadogradnji do kojih bi došlo i bez financiranja sredstvima EU-a. © Shutterstock / Marko Mitrovicv.
42 These “low-hanging fruit” upgrades may result in the “lock-in effect”, which refers to the fact that once some basic energy efficiency measures have been implemented, it becomes less cost-effective to fit more comprehensive measures in the future20. 
42 Te „najjednostavnije” nadogradnje mogle bi dovesti do „učinka blokiranja”, koji se odnosi na činjenicu da je nakon provedbe određenih osnovnih mjera energetske učinkovitosti manje isplativo uklopiti opsežnije mjere u budućnosti20.
This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two. 
Time se srednjoročno i dugoročno može smanjiti potencijal koji fond zgrada ima u uštedi energije jer jedno kućanstvo u načelu može provesti jednu ili najviše dvije obnove.
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations. 
Potreba za javnom potporom, osobito u obliku bespovratnih sredstava sa stopom potpore od 100 %, stoga je manje primjerena za jednostavne nadogradnje nego za dubinske obnove.
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments. 
Budući da su jednostavne nadogradnje s kratkim razdobljem povrata obično financijski održive, trebalo bi ih financirati bez javne potpore ili primjenom financijskih instrumenata.
Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale 43 Cost-effectiveness should be a major determinant of public spending decisions, especially when it concerns energy efficiency projects: comparing the costs and benefits of the investments allows choosing the ones offering greater energy savings and other benefits per euro invested, in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 33 of the Financial Regulation21. 
Pri odabiru projekata ne uzima se dovoljno u obzir načelo isplativosti 43 Isplativost bi trebala biti glavni čimbenik u donošenju odluka o javnoj potrošnji, osobito kada se one odnose na projekte energetske učinkovitosti: usporedba troškova i koristi ulaganja omogućuje odabir projekata koji nude najviše ušteda energije i drugih koristi po uloženom euru, u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti iz članka 33. Financijske uredbe21.
The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures. 
U procjeni učinka predložene Direktive o energetskoj učinkovitosti tvrdilo se da bi se cilj uštede predviđene potrošnje energije od 20 % do 2020. godine mogao postići uvođenjem isplativih mjera.
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22. 
Države članice trebale bi uspostaviti mjere za poticanje isplativih dubinskih obnova zgrada22.
44 The Commission gave guidance to Member States to apply selection criteria that prioritise more cost-effective projects23. 
44 Komisija je državama članicama izdala smjernice da primjenjuju kriterije za odabir kojima se prednost daje najisplativijim projektima23.
This should be done by: (a) requiring projects to be based on an energy audit and/or energy performance certificate. 
To bi se trebalo postići: (a) obvezom da se projekti temelje na energetskom pregledu i/ili energetskom certifikatu.
These should identify and quantify cost-effective energy savings opportunities and allow monitoring and verifying the project’s actual energy savings; (b) setting minimum and/or maximum thresholds for key parameters, such as the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should 20 See Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Oni bi trebali poslužiti za utvrđivanje i kvantificiranje isplativih mogućnosti uštede energije i omogućiti praćenje i provjeru stvarnih ušteda energije ostvarenih projektom; (b) postavljanjem donjeg i/ili gornjeg praga za ključne parametre kao što su količina energije koja će se uštedjeti, minimalni energetski razred na koji zgrada treba 20 Vidjeti: Komisija (2014.), „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, str.
21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018. 
21 Financijska uredba EU/EURATOM 2018/1046 od 18. srpnja 2018.
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU. 
22 Članak 4. Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti.
23 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 
23 Komisija (2014.), „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”.
24 
prijeći, neto sadašnja vrijednost, jednostavno razdoblje povrata24, trošak po jedinici ušteđene energije.
These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used). 
Ti pragovi trebali bi smanjiti rizik od financiranja vrlo jednostavnih mjera koje bi se vjerojatno ionako provele (npr. zamjena rasvjete, što se obično vrlo brzo otplati) te ulaganja koja su previsoka u usporedbi s uštedama energije koje se njima ostvaruju (npr. s razdobljima povrata duljima od korisnog vijeka trajanja upotrijebljenih materijala).
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives. 
Na slici 8. prikazana je kategorizacija ulaganja u energetsku učinkovitost koja pokazuje da složenije i ambicioznije obnove obično podrazumijevaju veće troškove i dulje razdoblje povrata; (c) procjenom relativnih troškova i koristi projekata, uključujući dodatne koristi i vanjske učinke (npr. zdravlje, socijalna kohezija, urbana obnova, rast i radna mjesta, smanjenje onečišćenja zraka i ublažavanje klimatskih promjena, uštede u državnom proračunu...) koji bi se trebali ostvariti ulaganjima u energetsku učinkovitost, kao i davanjem prednosti projektima koji pridonose ciljevima politike na najisplativiji način.
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Slika 8. – Kategorizacija ulaganja u energetsku učinkovitost Uštede energije Zgrade gotovo nulte energije Dubinska obnova Standardna obnova Pojedinačne mjere / najjednostavnije mjere 26 Integrirani koncepti obnove, ovojnica zgrade i ugradnja + obnovljivi izvori energije +UiO Integrirani koncepti obnove, ovojnica zgrade i ugradnja +UiO Kombinacija jednostavnih pojedinačnih mjera + U i O Jednostavne mjere + uporaba i održavanje (U i O) Izvor: Europska komisija (2014.), „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, str.
24 The simple payback time is one of the evaluation methods for cost-effectiveness, indicated in the Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 
24 Jednostavno razdoblje povrata jedna je od metoda evaluacije isplativosti navedenih u dokumentu Komisije (2014.), „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”.
It measures the time needed for accumulated savings generated by the project to get back the initial investment. 
Njime se mjeri vrijeme potrebno da se uštedama ostvarenima projektom povrati početno ulaganje.
Payback/Cost 
Povrat/trošak
Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class). 
Energetski pregledi i energetski certifikati dobar su temelj za evaluaciju ulaganja 45 U svih pet država članica koje je Sud posjetio projekti su se morali temeljiti na energetskom pregledu, energetskom certifikatu ili, u najmanju ruku, energetskoj procjeni (u Irskoj ona ne dovodi do izdavanja certifikata na kojem je naveden energetski razred kućanstva prije radova).
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice. 
To je očito poboljšanje u usporedbi s nalazima iz tematskog izvješća Suda br. 21/2012, u kojem je Sud izvijestio da energetski pregledi i dalje nisu uobičajena praksa u Češkoj, Italiji i Litvi.
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements. 
Tada je Sud zaključio da energetski pregledi nisu uvijek obvezni ni dobre kvalitete25 i preporučio je da se energetski pregled upotrebljava kao primarni zahtjev za odabir.
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building. 
46 U svih pet država članica koje je Sud posjetio korisnici su morali dostaviti energetski certifikat nakon radova na kojem je naveden novi energetski razred i potrošnja energije obnovljenog kućanstva ili zgrade.
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project. 
Razlika u potrošnji energije navedenoj na certifikatu prije radova i na certifikatu nakon radova zapravo je procijenjena energija ušteđena zahvaljujući projektu.
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings. 
47 Upravljačka tijela u Italiji (Apuliji) zahtijevala su da se u okviru projekata ugrade sustavi za praćenje stvarno proizvedene i potrošene energije u zgradama.
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38). 
U Litvi je stopa bespovratnih sredstava, kojima se dopunjuju zajmovi sufinancirani sredstvima EU-a, povećana za projekte koji uključuju ugradnju pojedinačnih brojila u kućanstva (vidjeti odlomak 38.).
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project. 
48 Procjenama koje se temelje na razlici u potrošnji energije navedenoj na certifikatu prije radova i na certifikatu nakon radova dobiva se, unatoč njihovim ograničenjima, informacija o količini ušteđene energije po projektu koju se lako može prikupiti.
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved. 
Ta se količina može usporediti s troškom projekta kako bi se izračunao prosječan trošak po jedinici ušteđene energije.
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26. 
21/2012 Komisiji preporučio da prati isplativost operativnih programa na temelju troška po jedinici ušteđene energije26.
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it. 
Međutim, Komisija se nije u potpunosti složila s preporukom Suda i nije je provela.
25 See our special report 21/2012 paragraphs 41 to 44. 
21/2012, odlomke 41. – 44.
26 See special report 21/2012, recommendation 2. 26 
26 Vidjeti 2. preporuku u tematskom izvješću Suda br. 21/2012.
National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved? 
27 Nacionalna tijela odabiru projekte od kojih se očekuje ušteda energije, no ponekad po visokim troškovima 49 U tablici 3. nalazi se pregled minimalnih zahtjeva za energetsku učinkovitost i gornjih pragova za trošak po jedinici ušteđene energije za projekte u okviru pet operativnih programa koje je Sud ispitao: Tablica 3. – Minimalni zahtjevi za energetsku učinkovitost i gornji pragovi za trošak po jedinici ušteđene energije za pet operativnih programa koje je Sud ispitao 28 Operativni program Minimalni energetski razred nakon radova Minimalne uštede energije nakon radova Najveći mogući troškovi po jedinici ušteđene energije?
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities. 
Bugarska Regije u rastu C 60 % za dubinske obnove, za ostalo nema minimuma Ne, samo gornja granica troškova po kvadratnom metru Češka integrirani regionalni Ne 20 % za projekte kojima je dodijeljena stopa bespovratnih sredstava od 30 % Ne, no visoki udio privatnog sufinanciranja (60 – 70 %) smanjuje rizik od prekomjerne regulacije C 30 % za projekte kojima je dodijeljena stopa bespovratnih sredstava od 30 % B 40 % za projekte kojima je dodijeljena stopa bespovratnih sredstava od 40 % Irska južni i istočni regionalni Minimalno poboljšanje za jedan energetski razred Nema zahtjeva Ne Italija (Apulija) regionalni C 10 % (ili 30 % da bi se postigao najbolji rezultat) Ne Izvor: Sud, na temelju informacija dobivenih od upravljačkih tijela.
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27. 
50 Zbog tih minimalnih zahtjeva za energetsku učinkovitost nakon radova u Bugarskoj, Češkoj, Italiji i Litvi birali su se projekti s minimalnom razinom ambicije27.
This is a positive development compared to the findings of our previous audit. 
To je pozitivno kretanje u usporedbi s nalazima iz prethodne revizije.
51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs. 
51 Međutim, ako ne postoje gornje granice troška po jedinici energije, postoji mogućnost da će se financirati projekti kojima se ostvaruju male uštede energije u odnosu na njihove troškove.
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28). 
To znači da financijske uštede ostvarene projektima na računima za energiju možda neće biti dovoljne da se početna ulaganja povrate tijekom vijeka trajanja upotrijebljenih materijala (obično 30 godina28).
28 27 In line with European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
27 U skladu s dokumentom Europske komisije (2014.) „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, str.
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007. 
28 Na temelju odredbi Direktive EU-a 2010/31/EZ i europske norme EN 15459:2007.
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Tablica 4. – Prosječno jednostavno razdoblje povrata ulaganja u energetsku učinkovitost kojima je dodijeljena potpora u okviru pet operativnih programa koje je Sud ispitao Izvor: Sud, na temelju podataka koje su dostavila posjećena upravljačka tijela, uz primjenu cijena električne energije za potrošače iz kategorije kućanstava tijekom 2018. godine (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years. 
53 Prosječno jednostavno razdoblje povrata za projekte energetske učinkovitosti u okviru operativnih programa koje je Sud ispitao kretalo se u rasponu od 9 do 24 godina.
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform. 
Ta su razdoblja dulja od jednostavnog prosjeka od 7 godina utvrđenog u 5 152 projekta evidentirana u okviru Platforme za smanjivanje rizika u području energetske učinkovitosti.
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29. 
Ta platforma sadržava podatke koje dostavljaju javni i privatni investicijski fondovi i financijske institucije, nacionalna i regionalna tijela, kao i pružatelji energetski učinkovitih rješenja iz cijelog EU-a29.
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects. 
Komisija je tu platformu izradila s ciljem poboljšanja ulaganja u energetsku učinkovitost u EU-u dijeljenjem podataka i analizom završenih projekata.
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves. 
54 Budući da u Italiji (Apuliji) ne postoji gornja granica troška po jedinici ušteđene energije, to je dovelo do financiranja nekoliko skupih projekata kojima će se uštedjeti premala količina energije da bi se povratili njihovi početni troškovi ulaganja tijekom vijeka trajanja upotrijebljenih materijala ili čak samih zgrada.
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years. 
Kao što je prikazano na grafikonu u nastavku, nije vjerojatno da će se u 35 % projekata njihov početni trošak ulaganja povratiti u roku od 30 godina.
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Slika 9. – Pregled projekata energetske učinkovitosti u okviru talijanskog operativnog programa (Apulija) po razdoblju povrata 31 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Razdobljepovrata (godine) Izvor: Sud, na temelju podataka koje su dostavila posjećena upravljačka tijela, uz primjenu cijena električne energije za potrošače iz kategorije kućanstava tijekom 2018. godine (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments. 
55 Budući da u Bugarskoj i Irskoj nedostaju podatci o praćenju ušteda energije u stambenim zgradama po projektu, nemoguće je procijeniti isplativost ulaganja.
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30. 
56 Cilj irskog operativnog programa za južnu i istočnu regiju bio je poduprijeti „sveobuhvatna i ambiciozna poboljšanja u pogledu energetske učinkovitosti koja će dovesti do poboljšanja energetskog razreda za najmanje jedan razred”30.
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85). 
U praksi se u projektima nije odredio nikakav cilj uštede energije, nije se izvještavalo o ušteđenoj energiji, a u više od polovice kućanstava kojima je dodijeljena potpora nije poboljšan energetski razred (vidjeti odlomak 85.).
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31. 
21/2012, u kojem je Sud zaključio da su projekti energetske učinkovitosti u javnim zgradama često preskupi u 30 Vidjeti odjeljak 4. točku (c) irskog operativnog programa za južnu i istočnu regiju za razdoblje 2014. – 2020. usporedbi s ušteđenom energijom i da im je razdoblje povrata predugo (u prosjeku otprilike 50 godina)31.
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects. 
Slijedom toga, Sud je Komisiji preporučio da pri odabiru projekata odredi maksimalno prihvatljivo jednostavno razdoblje povrata i standardni trošak ulaganja po jedinici energije koja će se uštedjeti.