natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The MIP Regulation thus provides for the dual objective of tackling imbalances affecting individual Member State economies, while also addressing the spill‐over4 effects on other Member States of the euro area and the EU. 
Uredbom o MIP-u stoga je uveden dvostruki cilj borbe protiv neravnoteža koje utječu na gospodarstva pojedinačnih država članica uz istodobno rješavanje problema učinaka prelijevanja4 na druge države članice u europodručju i EU-u.
The MIP is embedded in the European Semester, which is the framework introduced in 2010 for the broad coordination of economic policies across the EU. 
MIP je neodvojiva sastavnica europskog semestra, okvira koji je uveden 2010. radi općeg usklađivanja ekonomskih politika na razini cijelog EU-a.
In addition to the MIP, the European Semester comprises measures implementing the Stability and Growth Pact (SGP), and structural policies aimed at boosting long‐term growth in the context of the Europe 2020 strategy by meeting targets, the broad economic policy guidelines and guidelines for employment policies. 
Osim MIP-a europski semestar obuhvaća i mjere za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu te strukturne politike usmjerene na poticanje dugoročnog rasta u kontekstu strategije Europa 2020. koje se ostvaruje dosezanjem ciljnih vrijednosti, opće smjernice za ekonomsku politiku i smjernice za politike zapošljavanja.
The annual European Semester process culminates in the Commission’s proposal to the Council of country‐specific recommendations (CSRs) in all of these areas. 
Vrhunac godišnjeg procesa europskog semestra iznošenje je prijedloga u kojem Komisija Vijeću daje preporuke po državama članicama za svako od navedenih područja.
Following their approval by the Council, Member States are expected to implement the recommendations. 
Nakon što Vijeće odobri te preporuke, od država članica očekuje se da ih provedu.
Broadly speaking, the distinction between the MIP and SGP is this: the MIP is concerned with macroeconomic imbalances in general, while the SGP stops at fiscal sustainability. 
Općenito govoreći, razlika između MIP-a i Pakta o stabilnosti i rastu je sljedeća: MIP je usmjeren na makroekonomske neravnoteže na općoj razini, dok je Paktom obuhvaćena samo fiskalna održivost.
Moreover, once a Member State has satisfied the debt and deficit requirements, the SGP ceases to provide guidance on fiscal policy. 
Osim toga, u trenutku u kojem određena država članica ispuni zahtjeve u pogledu duga i deficita, Pakt ne sadržava daljnje smjernice za fiskalnu politiku.
For its part, the MIP Regulation envisages that policy responses to imbalances identified under the MIP may include fiscal and wage policy measures5. 
S druge strane, Uredbom o MIP-u predviđena je mogućnost da se odgovorima relevantnih politika na neravnoteže utvrđene u okviru MIP-a obuhvate i mjere u području fiskalne politike te politike plaća5.
The two policy instruments are similar in that they give the Commission an enforcement role and therefore have both a preventive and a corrective element. 
Ta dva instrumenta relevantnih politika slična su jer daju Komisiji ulogu tijela nadležnog za jamčenje poštovanja propisa te stoga imaju i preventivni i korektivni element.
However, the Commission does not have a similar enforcement role in the implementation of the Europe 2020 strategy. 
Međutim, Komisija nema sličnu ulogu u provedbi strategije Europa 2020.
The annual MIP process of identifying imbalances, assessing their severity and initiating corrections breaks down into stages. 
Godišnji proces utvrđivanja neravnoteža u okviru MIP-a, procjene njihove težine i pokretanja korektivnih mjera obuhvaća nekoliko faza.
The process outlined in the MIP Regulation is For a definition of spill‐over, see Footnote 30. 
4 5 12 Za definiciju učinka prelijevanja vidi fusnotu 30.
Recital 20 to the MIP Regulation. 
Uredbe o MIP-u.
Stage one: The Alert Mechanism Report 12. 
Prva faza: Izvješće o mehanizmu upozoravanja 12.
The first stage in the process is the publication of an Alert Mechanism Report (AMR). 
Prvu fazu procesa čini objava Izvješća o mehanizmu upozoravanja.
The main purpose of this is to identify Member States that the Commission considers at risk of being affected by imbalances and which therefore require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR: see stage two). 
Glavna je svrha takvog postupka utvrditi države članice za koje Komisija smatra da su izložene riziku od pojave neravnoteža i da je stoga potrebna njihova dodatna analiza u obliku detaljnog preispitivanja (vidi drugu fazu).
The AMR uses a scoreboard of indicators chosen to highlight internal and external imbalances (see Annex III)6. 
U Izvješću o mehanizmu upozoravanja upotrebljava se tablica pokazatelja koji su odabrani kako bi se upozorilo na unutarnje i vanjske neravnoteže (vidi prilog III.)6.
However, Article 3(2) of the MIP Regulation makes it clear that the decision to launch an IDR should not flow “from a mechanical reading of the scoreboard”. 
Međutim, u članku 3. stavku 2. Uredbe o MIP-u pojašnjeno je da se odluka o pokretanju detaljnog preispitivanja ne bi trebala donositi na temelju „mehaničkog čitanja [...] tablice rezultata [tj. pokazatelja]”.
13 Figure 1 – Simple flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure If Member States are assessed as having macroeconomic imbalances. Stage 1 AMR Source: ECA. 6 Stage 2 Country report with IDR Stage 3 : Preventive action MIP‐CSRs Stage 3 : Corrective action Excessive imbalance procedure If Member States are assessed at risk of being affected by imbalances and require further analysis If Member States are assessed as having excessive macroeconomic imbalances. 
Druga faza: detaljna preispitivanja 2. faza Izvješća po državama članicama s detaljnim preispitivanjem 3. faza: preventivne mjere Preporuke relevantne za MIP 3. faza: korektivne mjere Postupak u slučaju prekomjernih neravnoteža Ako se procijeni da u državama članicama postoje makroekonomske neravnoteže Ako se procijeni da su države članice izložene riziku od pojave neravnoteža i da je stoga potrebna njihova daljnja analiza Ako se procijeni da u državama članicama postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže 13.
Stage two: In‐depth reviews 13. IDRs consist of a detailed analysis of country‐specific circumstances using a broad range of analytical tools (such as measures of trade linkages and exposures between Member States), country‐specific qualitative information (such as product specialisation and wage‐ bargaining mechanisms) and, in many cases, variables different from those in the AMR scoreboard. 
Detaljna preispitivanja podrazumijevaju podrobnu analizu okolnosti u pojedinačnim zemljama primjenom širokog raspona analitičkih alata (npr. mjerenje trgovinskih veza i izloženosti među državama članicama), kvalitativnih informacija o pojedinačnim zemljama (kao što su proizvodna specijalizacija i mehanizmi pregovaranja o plaćama) i, u mnogim 6 Komisija također uzima u obzir 28 pomoćnih pokazatelja kao izvor dodatnih informacija (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html).
The Commission gathers information in the course of visits to the Member States. 
Komisija prikuplja informacije tijekom posjeta državama članicama.
It is also obliged to consider any other information that the Member States have communicated as relevant. 
Također je dužna razmotriti sve druge informacije koje države članice dostave kao relevantne.
Finally, the Commission must take account of the Member States’ policy intentions and any previous recommendations from the Council or the European Systemic Risk Board. 
Naposljetku, Komisija mora uzeti u obzir namjere država članica u području relevantnih politika i sve prethodne preporuke Vijeća ili Europskog odbora za sistemske rizike.
The MIP Regulation specifically requires IDRs to evaluate whether the Member State in question is affected by imbalances and, if so, whether these are excessive. 
Uredbom o MIP-u jasno je propisano da je u okviru detaljnih preispitivanja potrebno ocijeniti postoje li u određenoj državi članici neravnoteže i, ako postoje, jesu li prekomjerne.
The spill‐over effects of national economic policies must also be considered. 
Također je potrebno razmotriti učinke prelijevanja nacionalnih ekonomskih politika.
If the Commission identifies no imbalances, the MIP process ends for that Member State in that year. 
Ako Komisija utvrdi da neravnoteže ne postoje, proces provedbe MIP-a za tu državu članicu u toj se godini zaključuje.
If imbalances are identified, depending on their severity the Commission will place the Member State in either the preventive or the corrective arm of the MIP. 
Ako utvrdi da neravnoteže postoje, ovisno o njihovoj težini Komisija za tu državu članicu pokreće ili preventivni ili korektivni dio MIP-a.
Since 2015, IDRs have become part of the Commission’s annual European Semester country reports. 
Od 2015. godine detaljna preispitivanja postala su dijelom izvješća za pojedinačne zemlje koje Komisija izrađuje na godišnjoj razini u okviru europskog semestra.
These include wide‐ranging analytical assessments of the main structural issues affecting a Member State in areas such as taxation and expenditure, employment, public administration and the business environment, as well of the progress the Member State has made in the implementation of the CSRs and towards the Europe 2020 targets. 
Ta se izvješća sastoje od opsežne procjene glavnih strukturnih problema u određenoj državi članici u područjima kao što su oporezivanje i rashodi, zapošljavanje, javna uprava i poslovno okruženje, kao i procjene napretka država članica u provedbi preporuka po državama članicama i ostvarenju ciljnih vrijednosti strategije Europa 2020.
Stage three: Prevention and correction The preventive action 17. 
Treća faza: sprječavanje i ispravljanje Preventivno djelovanje 17.
If the Commission considers that a Member State has macroeconomic imbalances, it must inform the Council and the European Parliament. 
Ako Komisija smatra da u određenoj državi članici postoje makroekonomske neravnoteže, o tome je dužna obavijestiti Vijeće i Europski parlament.
Acting on a proposal from the Commission, the Council may then address CSRs to the Member State to correct imbalances and prevent them from becoming ‘excessive’(referred to in this report as ‘the MIP‐CSRs’). 14 
Na temelju prijedloga Komisije Vijeće tada može predmetnoj državi članici uputiti ciljane preporuke radi ispravljanja neravnoteža i sprječavanja njihova pretvaranja u „prekomjerne” neravnoteže (u ovom izvješću te se preporuke nazivaju „preporukama relevantnima za MIP”).
The CSRs are adopted in July and must be reviewed and, where appropriate, adjusted annually. 
Preporuke po državama članicama donose se u srpnju te se moraju preispitivati i, po potrebi, prilagođavati na godišnjoj razini.
To this end, there is a systematic and public assessment of progress in the implementation of CSRs published in an annex to the corresponding country report in February. 
U tu se svrhu u prilogu odgovarajućeg izvješća za tu zemlju u veljači objavljuje sustavna i javna procjena napretka u provedbi preporuka po državama članicama.
To monitor the implementation of MIP‐CSRs, the Commission is required to maintain permanent dialogue with the Member State authorities and the social partners and carry out information visits, usually once a year. 
U svrhu praćenja provedbe preporuka relevantnih za MIP, Komisija je dužna održavati trajni dijalog s vlastima država članica i socijalnim partnerima te obavljati posjete u svrhu prikupljanja informacija, obično jednom godišnje.
The corrective action: the excessive imbalance procedure 18. 
Korektivno djelovanje: postupak u slučaju prekomjernih neravnoteža 18.
If the Commission considers the imbalances excessive, it is again required, by Article 7 of the MIP Regulation, to inform the European Parliament and the Council. 
Ako Komisija smatra da su neravnoteže prekomjerne, i u tom je slučaju, u skladu s člankom 7. Uredbe o MIP-u, o tome dužna obavijestiti Europski parlament i Vijeće.
Acting on a Commission proposal, the Council may then decide to activate an ‘excessive imbalance procedure’ (EIP), exposing the Member State to stricter requirements and monitoring, and ultimately, in the case of euro‐area Member States, to the possibility of financial sanctions7. 
Na temelju prijedloga Komisije Vijeće tada može odlučiti pokrenuti „postupak u slučaju prekomjernih neravnoteža” (EIP), kojim se predmetnoj državi članici određuju stroži uvjeti i praćenje te, u konačnici, u slučaju država članica europodručja, mogućnost financijskih sankcija7.
AUDIT SCOPE, OBJECTIVES AND APPROACH Audit scope and objectives 19. 
OPSEG I CILJEVI REVIZIJE TE REVIZIJSKI PRISTUP Opseg i ciljevi revizije 19.
The main audit question was “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” 
Glavno revizijsko pitanje glasilo je: „Ima li MIP dobre temelje i provodi li se na odgovarajući način?”
Therefore, in this audit we assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 20178 as well as, where relevant, certain elements of the procedure’s design. 
Sud je stoga procijenio je li Komisija u razdoblju 2012. – 2017. djelotvorno provodila MIP8, a u relevantnim slučajevima obavljena je i procjena određenih elemenata oblikovanja tog postupka.
We examined the MIP in detail for a sample of four Member States (Bulgaria, Spain, France and Slovenia), covering other Member States, where appropriate, to a lesser degree9. 
Sud je detaljno ispitao MIP na uzorku od četiriju država članica (Bugarskoj, Španjolskoj, Francuskoj i Sloveniji), dok su druge države članice, prema potrebi, bile obuhvaćene u manjoj mjeri9.
7 8 9 15 See Regulation (EU) No 1174/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str.
Our analysis ended with the publication of IDRs in February 2017 so did not cover the 2017 CSRs. 
Analiza koju je proveo Sud završila je objavom izvješća o detaljnom preispitivanju u veljači 2017., odnosno nije obuhvatila preporuke po državama članicama za 2017.
See Annex IV for an explanation of our sampling methodology. 20. 
Objašnjenje metodologije uzorkovanja koju je primijenio Sud nalazi se u prilogu IV.
More specifically, we examined: (a) the effectiveness of the implementation of the procedure based on the evolution of Member States’ classification of imbalances and the reasons underlying the low implementation of MIP‐CSRs; (b) the process of classifying macroeconomic imbalances in Member States; (c) the Commission’s use of analytical tools and economic analysis to identify and assess imbalances, and the evolving presentation of the results; (d) the appropriateness of the scoreboard and the AMR as a whole in the MIP. 
(a) djelotvornost provedbe postupka na temelju promjena u klasifikaciji neravnoteža u državama članicama i razloge za nisku stopu provedbe preporuka relevantnih za MIP (b) proces klasifikacije makroekonomskih neravnoteža u državama članicama (c) primjenu analitičkih alata i ekonomskih analiza na razini Komisije radi utvrđivanja i procjene neravnoteža i promjena u prikazu rezultata (d) primjerenost tablice pokazatelja i Izvješća o mehanizmu upozoravanja u cjelini u okviru MIP-a.
We did not assess the appropriateness of the thresholds set for scoreboard indicators or the quality of the statistical data underlying them. 
Sud nije procjenjivao primjerenost pragova utvrđenih za pokazatelje iz tablice, kao ni kvalitetu statističkih podataka na kojima su se ti pragovi temeljili.
Nor did we examine the procedure for evaluating progress in the implementation of MIP‐CSRs10. 
Sud također nije ispitao postupak za evaluaciju napretka u provedbi preporuka relevantnih za MIP10.
Our audit criteria came from: (a) regulatory requirements (in particular the MIP Regulation); (b) the Commission’s internal rules and procedures (e.g. instructions and guidelines); (c) documents issued by a number of EU institutions and other international organisations (in particular the IMF and the OECD) or resulting from research to identify best practice. 
Revizijski kriteriji koje je primijenio Sud proizašli su iz: (a) regulatornih zahtjeva (posebice Uredbe o MIP-u) (b) internih pravila i postupaka Komisije (npr. upute i smjernice) (c) dokumenata koje su objavile različite institucije EU-a i druge međunarodne organizacije (posebice MMF i OECD) ili koji su nastali na temelju istraživanja za utvrđivanje primjera najbolje prakse.
This audit report is the second in a series that was planned to ensure substantial coverage of the EU’s economic governance framework. 
Ovo revizijsko izvješće drugo je u nizu izvješća kojima se nastoji postići da se okviru EU-a za ekonomsko upravljanje posveti dovoljna pozornost.
The first report in the series, on the excessive deficit procedure (EDP)11, was published in 2016. 
Prvo izvješće u tom nizu, o postupku u slučaju prekomjernog deficita (EDP)11, objavljeno je 2016.
10 The ranking for assessing the implementation of CSRs is presented in Annex V. Our survey of EPC Members (see paragraph 24) showed that they regarded the Commission’s assessments as generally accurate (see Figure o in Annex VI). 16 
10 11 16 Rangiranje za procjenu provedbe preporuka po državama članicama prikazano je u prilogu V. Iz upitnika koji je Sud poslao članovima EPC-a (vidi odlomak 24.) vidljivo je da su se procjene Komisije općenito smatrale točnima (vidi dijagram (o) u prilogu VI.).
Approach 24. 
Revizijski pristup 24.
In March 2016, we sent an online survey to the members of the Economic Policy Committee (EPC) from Member States which had been subject to the MIP. 
U ožujku 2016. Sud je članovima Odbora za ekonomsku politiku (EPC) iz država članica za koje je pokrenut MIP poslao internetski upitnik.
The survey covered the period from the 2012 AMR to the 2016 IDRs. 
Upitnikom je obuhvaćeno razdoblje od objave Izvješća o mehanizmu upozoravanja za 2012. do objave izvješća o detaljnim preispitivanjima za 2016.
It comprised 46 questions, both qualitative and quantitative, on EPC members’ views of the MIP. 
Sastojao se od 46 kvalitativnih i kvantitativnih pitanja o stavu članova EPC-a o MIP-u.
The survey closed in December 2016, by which time 19 out of 20 EPC members had responded. The survey results guided our audit work and are referenced in certain observations. 
Upitnik je bio dostupan do prosinca 2016. i dotad je na njega odgovorilo 19 od 20 članova EPC-a. Rezultati dobiveni na temelju upitnika poslužili su kao okosnica revizijskog rada Suda te se u pojedinim opažanjima upućuje na njih.
Collated answers to the quantitative questions can be found in Annex VI. 
Prikupljeni i obrađeni odgovori na kvantitativna pitanja nalaze se u prilogu VI.
We interviewed staff from three Commission departments (DG ECFIN, DG EMPL and the Secretariat‐General) and the private offices of the Commissioner for Economic and Financial Affairs, Taxation and Customs and the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue. 
Sud je razgovarao s osobljem iz triju službi Komisije (GU ECFIN, GU EMPL i Glavno tajništvo), kao i osobljem iz ureda povjerenika za ekonomske i financijske poslove, oporezivanje i carinu te ureda potpredsjednika Komisije za euro i socijalni dijalog.
We reviewed a range of Commission documentation, both in the public domain and internal records. 
Pregledan je niz javno dostupnih i internih dokumenata Komisije.
We also met representatives of institutions involved in implementing and monitoring the MIP in selected Member States (see the list of institutions in Annex VII). 
Sud se susreo i s predstavnicima institucija uključenih u provedbu i praćenje MIP-a u odabranim državama članicama (popis institucija nalazi se u prilogu VII.).
We discussed the MIP with representatives of several organisations whose views were relevant to the audit (including the European Central Bank (ECB), the IMF, the OECD, the World Bank, the European Parliament and, in Germany, the Federal Ministry of Economic Affairs and Energy and the Federal Ministry of Finance). 
O MIP-u se raspravljalo s predstavnicima nekoliko organizacija čiji su stavovi bili relevantni za reviziju (uključujući Europsku središnju banku (ESB), MMF, OECD, Svjetsku banku, Europski parlament i, u Njemačkoj, Savezno ministarstvo gospodarstva i energetike te Savezno ministarstvo financija).
This section looks at the evolution of the number of Member States in which imbalances have been identified since the introduction of the MIP. 
U ovom dijelu riječ je o postupnoj promjeni broja država članica u kojima su nakon uvođenja MIP-a utvrđene neravnoteže.
Member States generally remain in imbalance for several years 28. 
Neravnoteže u državama članicama u načelu postoje nekoliko godina 28.
The number of Member States identified through the MIP as having macroeconomic imbalances rose steadily between 2012 and 2015 (from 12 to 16). 
U razdoblju 2012. – 2015. broj država članica u kojima su u okviru MIP-a utvrđene makroekonomske neravnoteže bio je u stalnom porastu (povećavši se s 12 na 16 država članica).
Nevertheless, we acknowledge that this number has also increased due to the exit of several countries from economic adjustment programmes and the accession of Croatia to the EU. 
Ipak, Sud prihvaća da se taj broj među ostalim povećao i zbog toga što je nekoliko zemalja izašlo iz programa ekonomske prilagodbe, kao i zbog pristupanja Hrvatske EU-u.
More recently, the overall trend has reversed, possibly reflecting the cyclical recovery of EU economies. 
Nedavno se opći trend promijenio, moguće kao odraz cikličkog oporavka gospodarstava EU-a.
However, the number of Member States with excessive imbalances has not fallen (see Figure 2 and Annex VIII). 
Međutim, broj država članica u kojima postoje prekomjerne neravnoteže nije se smanjio (vidi sliku 2. i prilog VIII.).
Figure 2 – Number of Member States with imbalances Source: ECA. 
Slika 2. – Broj država članica u kojima postoje neravnoteže 18 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2012.
Figure 3 shows that the classification of individual Member States has generally remained the same from one year to the next. 
Na slici 3. vidljivo je da je klasifikacija pojedinačnih država članica uglavnom ostajala ista iz godine u godinu.
Improvements have been relatively rare. 
Napredak je bio relativno rijedak.
18 During the first five years of the MIP (2012 to 2016), a cumulative total of 67 Member States were identified as having imbalances (51) or excessive imbalances (16). 
Tijekom prvih pet godina od uvođenja MIP-a (2012. – 2016.) neravnoteže u državama članicama utvrđene su u ukupno 67 navrata: od toga je u 51 slučaju riječ bila o neravnotežama, a u 16 slučajeva o prekomjernim neravnotežama.
In 39 of the 51 cases showing imbalances there was no change the following year, while five Member States were escalated to “excessive imbalances” and seven managed to correct their imbalances. 
U 39 slučajeva od njih 51 u kojima su zabilježene neravnoteže sljedeća godina nije donijela nikakve promjene, pet država članica pomaknuto je nagore u kategoriju zemalja s „prekomjernim neravnotežama”, a sedam ih je uspjelo ispraviti zabilježene neravnoteže.
Of the 16 Member States with excessive imbalances, only two managed to exit the category the following year. 
Od 16 država članica u kojima su postojale prekomjerne neravnoteže samo su njih dvije uspjele izaći iz te kategorije sljedeće godine.
Figure 3 – Little change in classification, 2012‐2017 NB: The arrows show how the classification of imbalances of Member States changed each year over the period: either it improved, it worsened, or it did not change at all. 
Slika 3. – Neznatne promjene u klasifikaciji u razdoblju 2012. – 2017. 39 Neravnoteže 51 EIP 19 5 14 Prekomjerne neravnoteže 2 7 Nema neravnoteža 16 Nabolje 9 13,4 % Nepromijenjeno 53 79,1 % Nagore 5 7,5 % Ukupno 67 100 % Napomena: strelice pokazuju kako se klasifikacija neravnoteža u državama članicama mijenjala iz godine u godinu tijekom navedenog razdoblja: bila je bolja, gora ili nepromijenjena.