natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part I - Despite good achievements in the implementation 21 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Pro‐rata was not always applied reliably 26 Member States have the option of using a pro‐rata system in their LPISs for per‐ manent grassland reference parcels containing both eligible agricultural land and ineligible natural features such as scrub, trees, rocks, bushes or rushes. 
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 21 identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za poboljšanja Načelo proporcionalnosti nije se uvijek primjenjivalo na pouzdan način 26 Države članice mogu primijeniti sustav proporcionalnosti u svojim LPIS-ima za referentne parcele s trajnim travnjacima koje sadržavaju i prihvatljivo poljoprivredno zemljište i neprihvatljiva prirodna obilježja poput grmlja, drveća, kame-nja, šikare ili rogoza.
In order to determine the eligible area within reference parcels, Member States establish dif‐ ferent ranges of eligibility percentages, which impact the payment accordingly15. 
Kako bi utvrdile prihvatljivu površinu u okviru referentne parcele, države članice uspostavljaju različite raspone postotaka prihvatljivosti koji razmjerno utječu na plaćanja15.
This is to serve the purpose of simplifying the determination of eligible area on parcels where the exact eligibility rate is not self‐evident. 
Time se nastoji pojednostavniti određivanje prihvatljive površine na parcelama na kojima točna stopa prihvatljivosti nije očita.
Man‐made construc‐ tions such as buildings, permanent streets or concrete walls do not fall into this category but have to be exempted and delineated in the LPIS before applying pro‐rata. 
Objekti koje je izgradio čovjek, poput zgrada, trajnih cesta ili betonskih zidova, ne ubrajaju se u tu kategoriju te ih se prije primjene sustava proporcionalnosti mora izuzeti i razgraničiti u LPIS-u.
27 Under the pro‐rata system, photo‐interpretation or automatic assessments, without any reflection or, where necessary, confirmation on the spot, is generally not sufficient to reliably determine the correct eligible areas. 
27 U okviru sustava proporcionalnosti tumačenje fotografija ili automatska procjena općenito nisu dostatni za pouzdano utvrđivanje točnih prihvatljivih površina ako se u obzir ne uzme, i po potrebi provjeri, stanje na terenu.
During our audit, we visited a number of alpine parcels in Austria16 and commonages in Ireland17 for which a pro‐rata assessment had been made. 
Tijekom revizije posjetili smo niz alpskih pašnjaka u Austriji16 te pašnjaka s više vlasnika u Irskoj17, u kojima je primijenjena procjena u okviru sustava proporcionalnosti.
We observed on‐the‐spot that national inspectors and/or photo‐interpreters found it difficult to consistently de‐ lineate parcels, apply the range of eligibility coefficients and establish individual eligibility percentages (see Box 4). 
Na terenu smo uočili da su nacionalni inspektori i/ili osobe koje su tumačile fotografije imali poteškoća pri dosljednom razgraničenju parcela, primjeni raspona koeficijenata prihvatljivosti i utvrđivanju pojedinačnih postotaka prihvatljivosti (vidi okvir 4.).
National authorities had not built appropriate risk management strategies such as comprehensive and illustrative pro‐rata cata‐ logues with clear description and assessment criteria for each range, field visits in all doubtful cases or complementary technical tools to resolve these difficulties in a satisfactory manner. 
Nacionalna tijela nisu izradila odgovarajuće strategije za upravljanje rizikom poput sveobuhvatnih i ilustrativnih kataloga za sustav proporcionalnosti s jasnim opisom i kriterijima procjene za svaki raspon, terenske posjete u svim dvojbe-nim slučajevima ili dopunske tehničke alate za zadovoljavajuće rješavanje tih poteškoća.
28 The Commission recommends that Member States should take great care when assessing grasslands with an eligibility coefficient of below 50 %, as it bears a high risk of error18. 
28 Komisija preporučuje državama članicama da posvete veliku pozornost procjeni travnjaka s koeficijentom prihvatljivosti nižim od 50 % jer pri takvoj procjeni postoji velik rizik od pogreške18.
In Austria, a system was implemented for calculating the area of mountain pastures, which are strewn with trees, stones and other debris. 
U Austriji je uveden sustav za izračun površine planinskih pašnjaka pokrivenih drvećem, kamenjem i stijenjem.
Both the Austrian and the Irish pro‐rata systems allowed for low eligibility coef‐ ficients (see Box 5 for an example related to Austria). 
I u austrijskom i u irskom sustavu proporcionalnosti dopušteni su niski koeficijenti prihvatljivosti (primjer koji se odnosi na Austriju prikazan je u okviru 5.).
15 Article 10 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014. 
Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 640/2014.
16 Five alpine pastures in the regions of Niederösterreich, Steiermark, Salzburg and Oberösterreich. 
16 Pet alpskih pašnjaka u regijama Donja Austrija, Štajerska, Salzburg i Gornja Austrija.
17 Four commonage parcels in Ireland, which are typically larger pieces of pastureland owned by more than one person. 
17 Četiri parcele s pašnjacima u Irskoj. Riječ je o većim pašnjacima koji imaju više od jednog vlasnika.
Each shareholder owns a notional share of the total area. 
Svaki dioničar vlasnik je zamišljenog udjela u ukupnoj površini.
18 JRC, Technical guidance on the pro rata system for permanent grassland, DS‐CDP‐2015‐06 final. 
18 ZIC, Technical guidance on the pro rata system for permanent grassland (Tehničke smjernice u vezi sa sustavom proporcionalnosti za trajne travnjake), DS-CDP-2015. – 06. final.
Part I - Despite good achievements in the implementation 22 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Example of incorrect pro‐rata assessments, revealing the limitations of LPIS imagery In Ireland, a grassland parcel covered partially with bushes, trees, fern and heather recorded in the LPIS as being 90 % eligible, was assessed during the audit visit as being only 70 % eligible, meaning that part of the payment might have been overstated. 
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 22 identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za poboljšanja Primjer netočnih procjena u okviru sustava proporcionalnosti koji pokazuje ograničenja fotografija u LPIS-u Parcela s travnjakom koja je djelomično bila pokrivena šikarom, drvećem, paprati i vrijeskom uvrštena je u LPIS u Irskoj s koeficijentom prihvatljivosti od 90 %. Tijekom revizije procijenjeno je da koeficijent prihvatljivosti te parcele iznosi samo 70 %, što znači da bi dio plaćanja mogao biti prekomjeran.
Image in the Irish LPIS Situation found on‐the‐spot Example of parcels with low eligibility coefficients A woodland reference parcel shown below, with little grass cover underneath the trees, was recorded in the Austrian LPIS as being 21 % eligible. 
Fotografija u irskom LPIS-u: Stanje utvrđeno na terenu: Primjer parcela s niskim koeficijentima prihvatljivosti Referentna parcela na šumskom zemljištu prikazana u nastavku, s malo travnatog pokrivača ispod drveća, uvrštena je u austrijski LPIS s koeficijentom prihvatljivosti od 21 %.
On‐the‐spot, we found that the rate was overstated. 
Na terenu smo utvrdili da je taj koeficijent bio prekomjeran.
Image in the Austrian LPIS Situation found on‐the‐spot © Austrian Paying Agency (AMA) © Irish Paying Agency (DAFM) Source: European Court of Auditors Source: European Court of Auditors Box 5 Box 4 
Fotografija u austrijskom LPIS-u: Stanje utvrđeno na terenu: © Austrijska agencija za plaćanja (AMA) © Irska agencija za plaćanja (DAFM) Izvor: Europski revizorski sud Izvor: Europski revizorski sud Okvir 5.
Part I - Despite good achievements in the implementation 23 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Semi‐automated detection tools were being tested, but were not yet operational 29 One way to mitigate the risk of incorrectly registering eligible area in an LPIS and to achieve more objective results is to develop and apply automatic change‐de‐ tection tools. 
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 23 identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za poboljšanja Ispitivanje alata za poluautomatizirano otkrivanje bilo je u tijeku, no oni još nisu bili u funkciji 29 Razvojem i primjenom alata za automatizirano otkrivanje izmjena može se smanjiti rizik od netočnog evidentiranja prihvatljive površine u LPIS-u i postići objek-tivnije rezultate.
Based on ortho‐imagery, software may help to perform photo‐in‐ terpretation by identifying shapes, objects, textures or relations to adjacent segments. 
Tim bi se računalnim programom, koji se temelji na ortofotogra-fijama, moglo pomoći pri tumačenju fotografija identifikacijom oblika, predmeta, tekstura ili položaja u odnosu na susjedne segmente.
Member States such as Austria and Ireland were giving consideration to a range of such tools for LPIS data interpretation. 
Države članice poput Austrije i Irske razmatrale su mogućnost uvođenja niza takvih alata za tumačenje podataka u okviru LPIS-a.
While testing is not yet conclusive (see Box 6), we acknowledge their interest in making continuous im‐ provements to data reliability and using innovative techniques, in order to both improve reliability and reduce administrative costs. 
Iako rezultati ispitivanja još nisu konačni (vidi okvir 6.), priznajemo zanimanje navedenih država članica za stalna poboljšanja u pogledu pouzdanosti podataka i primjenu inovativnih tehnika kako bi se istodobno povećala pouzdanost i smanjili administrativni troškovi.
The results achieved by semi‐automatic detection tools in Austria In Austria, a study was recently conducted to test the reliability of a semi‐automatic detection tool developed by the University of Natural Resources and Life Sciences in Vienna. 
Rezultati ostvareni u Austriji s pomoću alata za poluautomatizirano otkrivanje U Austriji je nedavno provedena studija za ispitivanje pouzdanosti alata za poluautomatizirano otkrivanje koji je razvilo Sveučilište za prirodne resurse i bioznanosti u Beču.
Comparing the results for eligible areas registered in the Austrian LPIS (left image) with those determined by means of a semi‐automatic detection tool (right image) reveals significant differences. 
Usporedbom rezultata za prihvatljive površine unesene u austrijski LPIS (fotografija lijevo) s rezultatima utvrđenima s pomoću alata za poluautomatizirano otkrivanje (fotografija desno) pokazuju se znatne razlike.
Source: ©Atzberger, C., ‘The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing’, Vienna 2014. 
Izvor: ©Atzberger, C., „The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing“ (Trenutačne mogućnosti (polu)automatiziranog utvrđivanja površina s pašnjacima daljinskim istraživanjem), Beč 2014.
Part I - Despite good achievements in the implementation 24 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Information on whether the land is actually at the farmer’s disposal was included in some LPISs 30 Farmers need to have the claimed area at their disposal (e.g. through ownership or lease rights) in order to be entitled to any agricultural payment. 
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 24 identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za poboljšanja Informacije o tome raspolaže li poljoprivrednik doista predmetnim zemljištem bile su uvrštene u neke LPIS-e 30 Poljoprivrednici moraju raspolagati (npr. na temelju vlasništva ili prava na zakup) zemljištem koje su prijavili u svojem zahtjevu kako bi imali pravo na plaćanja za poljoprivrednu djelatnost.
If farmers are not asked to provide evidence of legal rights on the land they claim, then there is the risk that they are paid for land that it is not at their disposal, such as public land or private land belonging to other entities. 
Ako se od poljoprivrednika ne traži da pruže dokaz o zakonskim pravima na zemljište koje su prijavili, to dovodi do rizika da prime plaćanja za zemljište kojim ne raspolažu, kao što je javno zemljište ili privatno zemljište u vlasništvu drugih subjekata.
Though not required by the EU legislation, we consider it good practice to complement the LPIS, whenever feasi‐ ble and cost‐effective, with information on whether the parcels are at the farm‐ er’s disposal, which would enable Member States to cross‐check such information against aid applications, as we found in Scotland (see Box 7). 
Iako se zakonskim aktima EU-a ne traži da se LPIS dopuni informacijama o tome raspolaže li poljoprivrednik određenim parcelama, smatramo da je unošenje takvih informacija, kad god je izvedivo i isplativo, dobra praksa kojom bi se državama članicama omogućilo da na sustavan način unakrsno provjeravaju te informacije u odnosu na zahtjeve za potporu, kako smo utvrdili u Škotskoj (vidi okvir 7.).
Good practice with regard to verification of evidence of the right to use the land In Scotland, any declared change in ownership or of the right to use parcels must be supported by appropri‐ ate background documents signed by both parties to the transfer. 
Dobra praksa u pogledu provjere dokaza o pravu na korištenje zemljištem U Škotskoj se svaka prijavljena izmjena u pogledu vlasništva nad parcelom ili prava na korištenje njome mora potkrijepiti odgovarajućim popratnim dokumentima koje su potpisale obje strane pri prijenosu.
Similarly, all newly declared parcels must be supported by a document proving the right to use the land. 
Na sličan način, svaka nova prijava parcele mora se potkrijepiti dokumentom kojim se dokazuje pravo na korištenje zemljištem.
The Scottish LPIS contains information about land ownership and/or tenancy agreements. 
Škotski LPIS sadržava informacije o vlasništvu nad zemljištem i/ili ugovore o zakupu.
31 The remaining four audited Member States do only occasionally require farm‐ ers to provide evidence of ownership, lease or any other rights on the land they claim, and therefore cannot always be sure whether the reference parcels regis‐ tered in their LPISs are fully and legally at the farmer’s disposal. 
31 U preostale četiri države članice obuhvaćene revizijom od poljoprivrednika se samo povremeno traži da pruže dokaz o vlasništvu, zakupu ili nekom drugom pravu na zemljište koje su prijavili te se stoga ne može sa sigurnošću utvrditi raspolažu li poljoprivrednici potpuno i zakonito referentnim parcelama unesenima u LPIS.
We found cases in Austria and North Rhine‐Westphalia where parts of parcels adjoining woodland or at roadsides were not at the disposal of the farmer but had nonetheless been declared and paid. 
U Austriji i Sjevernoj Rajni – Vestfaliji utvrdili smo slučajeve u kojima su dijelovi parcela uz šumsko zemljište ili ceste prijavljeni u zahtjevima te je za njih bila isplaćena potpora iako poljoprivrednik nije raspolagao tim dijelovima.
The relevant information from the land register, already incor‐ porated into the LPIS, had not been used as an additional source of information. 
Relevantne informacije iz zemljišnih knjiga, koje su već bile uvrštene u LPIS, nisu se upotrijebile kao dodatan izvor informacija.
Part I - Despite good achievements in the implementation 25 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Insufficient information for fully assessing the cost‐effectiveness of implementing the LPIS 32 The LPIS’s main functions are to locate, identify and quantify agricultural land. 
Dio I. – Postignuti su dobri rezultati u primjeni sustava za 25 identifikaciju zemljišnih parcela, no još ima prostora za poboljšanja Informacije potrebne za cjelovitu procjenu isplativosti primjene LPIS-a nisu dostatne 32 Glavne su funkcije LPIS-a lociranje, identifikacija i kvantificiranje poljoprivrednog zemljišta.
As described in paragraphs 16 to 29, Member States put significant financial resourc‐ es into establishing, running and updating their LPISs. 
Kako je opisano u odlomcima 16. – 29., države članice uložile su znatna financijska sredstva u uspostavu, vođenje i ažuriranje LPIS-a.
We therefore attempted to gather LPIS cost information from Member States and the Commission. 
Stoga smo od država članica i Komisije pokušali prikupiti informacije o troškovima u vezi s LPIS-om.
Member States were not able to provide reliable and comparable cost information. 
Države članice nisu bile u stanju pružiti pouzdane i usporedive informacije o troškovima.
They had difficulties in quantifying the overall investment cost of their LPISs, their annual running costs and the cost of specific features, such as the LPIS update process or the different LPIS layers or QA. 
Imale su poteškoća pri kvantificiranju ukupnih troškova ulaganja u vezi s LPIS-om, godišnjih tekućih troškova i troškova u vezi s posebnim značajkama, poput procesa ažuriranja LPIS-a, različitih slojeva LPIS-a ili procjene kvalitete.
The Member States are therefore not in a position to assess the cost‐effectiveness of system improvements. 
Države članice stoga nisu u stanju procijeniti isplativost poboljšanja sustava.
33 The Commission has information on setting up LPISs in new Member States and information on imagery costs. 
33 Komisija raspolaže informacijama o uspostavi LPIS-a u novim državama članicama, kao i informacijama o troškovima u vezi s fotografijama.
However, the Commission had not requested infor‐ mation on running costs from the Member States, nor provided guidance on how to produce it in a reliable and comparable way. 
Međutim, Komisija nije zatražila od država članica informacije o tekućim troškovima, a nije pružila ni smjernice za izradu takvih podataka na pouzdan i usporediv način.
The Commission is therefore not able to assess adequately the costs associated with new system requirements or policy developments. 
Komisija stoga ne može procijeniti troškove povezane sa zahtjevima novog sustava ili razvojnim promjenama politike.
Part II 26 The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 34 An upgrade of the Member State LPISs is needed in order to meet the new re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP. 
Dio II. 26 Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a 34 Kako bi se zadovoljili novi zahtjevi ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020., države članice trebaju nadograditi svoje LPIS-e.
The changes relate mainly to the new manda‐ tory greening requirements which tie an additional 30 % on top of the basic pay‐ ment to certain practices which are potentially beneficial for the climate and the environment throughout the EU. 
Izmjene se većinom odnose na nove obvezne zahtjeve u vezi s ekologizacijom, prema kojima se izdvaja dodatnih 30 % povrh osnovnih plaćanja za određene prakse koje su potencijalno korisne za klimu i okoliš u cijelom EU-u.
We analysed the extent to which the LPIS can serve to monitor these greening requirements. 
Analizirali smo mjeru u kojoj LPIS-i mogu služiti za praćenje pridržavanja tih zahtjeva u vezi s ekologizacijom.
In that context, we also examined the voluntary inclusion in their LPISs by some Member States of certain landscape features protected under cross‐compliance and rural development. 
U tom smo kontekstu ispitali i slučajeve u nekim državama članicama koje su u svoje LPIS-e dobrovoljno uvrstile određena obilježja krajolika zaštićena u okviru višestruke sukladnosti i ruralnog razvoja.
Furthermore, because one of the Commission’s key priorities is simplifying the CAP in order to achieve better results through less complicated rules, we also analysed the Com‐ mission’s efforts in this respect. 
Osim toga, uzevši u obzir da je pojednostavnjenje ZPP-a jedan od ključnih prioriteta Komisije kako bi se postigli bolji rezultati primjenom manje složenih pravila, analizirali smo i napore koje Komisija ulaže u tom kontekstu.
The adaptation of LPISs by Member States for greening was progressing but was not yet complete 35 The new 2014‐2020 Common Agricultural Policy (CAP) introduced ‘green direct payments’. 
Države članice ostvarile su napredak u prilagođavanju LPIS-a u pogledu ekologizacije, no postupak prilagođavanja još nije bio dovršen 35 Novom zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP) za razdoblje 2014. – 2020. uvedena su „zelena izravna plaćanja“.
In order to receive these payments, farmers are required to maintain permanent grassland, apply crop diversification and dedicate a share of arable land to ecological focus areas (EFA)19 (see Figure 2). 
Kako bi primili takva plaćanja, od poljoprivrednika se traži da održavaju trajne travnjake, primjenjuju raznolikost usjeva i odvoje dio obradivog zemljišta za ekološki značajne površine19 (vidi sliku 2.).
36 While the LPIS can be an effective tool for monitoring permanent grassland and some ecological focus areas (see paragraphs 37 to 41), it is less so for require‐ ments of a more temporary nature such as crop diversification (see Figure 2). 
36 Iako LPIS-i mogu biti djelotvoran alat za praćenje trajnih travnjaka i nekih ekološki značajnih površina ( vidi odlomke 37. – 41.), manje su djelotvorni kad je riječ o zahtjevima privremene naravi poput raznolikosti usjeva (vidi sliku 2.).
19 Regulation (EU) No 1307/2013. 
19 Uredba (EU) br. 1307/2013.
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Greening: a basic overview 30 % of the direct payment envelope for applying three basic practices: Maintaining permanent grassland √ ban on ploughing in designated areas √ national/regional ratio with a 5 % flexibility margin Crop diversification √ at least 2 crops when the arable land of a holding exceeds 10 hectares √ at least 3 crops when the arable land of a holding exceeds 30 hectares √ the main crop may cover at most 75 % of arable land, and the two main crops a maximum of 95 % of the arable area Maintaining an ‘ecological focus area’ of at least 5 % of the arable area of the holding √ only applies to farms with more than 15 hectares of arable land √ ratio may rise to 7 % after a Commission report in 2017 and a legislative proposal √ EFAs may include: field margins, buffer strips, fallow land, landscape features, afforested areas, terraces, areas with catch crops, green cover and nitrogen-fixing crops, short rotation coppices, agri-forestry, strips of land along forest edges Equivalence: Member States may decide that, instead of applying these three practices, farmers can undertake practices considered equivalent (e.g. crop rotation instead of crop diversification). 
Dio II. – Nadogradnja sustava za identifikaciju zemljišnih parcela 27 bila je u tijeku kako bi se zadovoljili zahtjevi reforme ZPP-a Ekologizacija: osnovni pregled 30 % omotnice izravnih plaćanja za primjenu tri najbolje prakse: Održavanje trajnih travnjaka √ zabrana oranja na određenim područjima √ nacionalni/regionalni omjer s granicom fleksibilnosti od 5 % Raznolikost usjeva √ najmanje 2 usjeva u slučajevima u kojima obradivo zemljište gospodarstva prelazi 10 hektara √ najmanje 3 usjeva u slučajevima u kojima obradivo zemljište gospodarstva prelazi 30 hektara √ glavni usjev može obuhvatiti najviše 75 % obradivog zemljišta, a dva glavna usjeva najviše 95 % obradivog zemljišta Održavanje „ekološki značajne površine“ na razini od najmanje 5 % obradivog zemljišta gospodarstva √ vrijedi samo za gospodarstva s više od 15 hektara obradivog zemljišta √ omjer se može povećati na 7 % nakon izvješća Komisije za 2017. godinu i nakon zakonodavnog prijedloga √ Ekološki značajne površine mogu uključivati: granična područja, tampon zone, zemljišta na ugaru, obilježja krajolika, pošumljena područja, terase, površine s postrnim usjevima, zeleni pokrivač i usjeve s fiksacijom dušika, kulture kratkih ophodnji, područja za poljoprivredno šumarstvo, pojaseve zemljišta uz rubove šume Jednakovrijednost: države članice mogu odlučiti da umjesto tih triju praksa poljoprivrednici mogu poduzeti prakse koje se smatraju jednakovrijednima (npr. izmjena usjeva umjesto raznolikosti usjeva).
27 Figure 2 
Slika 2.