natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32. 
58 U Komisijinom dokumentu „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding” navodi se da se „za projekte koji ispunjavaju uvjete za financiranje može odrediti maksimalno i/ili minimalno razdoblje povrata; međutim, to bi moglo dovesti do učinka blokiranja, pri čemu bi se prednost u financiranju dala najjednostavnijim mjerama”32.
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds. 
Međutim, u praksi, nijedno od posjećenih upravljačkih tijela nije odredilo takve pragove.
Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects 59 Table 5 provides an overview of the project selection procedures, main budget allocation and project selection criteria used under the five operational programmes we examined: Table 5 – Project selection procedures and criteria for the five operational programmes we examined 31 Operational programme Project selection procedure Main budget allocation criteria Main project selection criteria Bulgaria Regions in Growth Open calls (92 % of the budget) Municipalities select buildings based on age, number of households, location ..., not based on cost-effectiveness of energy savings For open calls no criteria related to cost-effectiveness of energy savings Competitive call (8 % of the budget) For 2018 call of Axis 2 criteria awarding most points related to cost-effectiveness of energy savings Czechia Integrated Regional Open calls Country-wide open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Ireland Southern & Eastern Regional Open calls Budget allocated to local authorities based on number of requests received, not based on cost-effectiveness of energy savings No criteria related to cost-effectiveness of energy savings 32 Commission (2014), “Technical Guidance on financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
Kriteriji za odabir i dalje ne dovode do davanja prednosti najisplativijim projektima 59 U tablici 5. nalazi se pregled postupaka odabira projekata te glavnih kriterija za dodjelu proračunskih sredstava i za odabir projekata koji se upotrebljavaju u pet operativnih programa koje je Sud ispitao: Tablica 5. – Postupci odabira projekata i kriteriji za odabir projekata za pet operativnih programa koje je Sud ispitao 32 Operativni program Postupak odabira projekata Glavni kriteriji za dodjelu proračunskih sredstava Glavni kriteriji za odabir projekata Bugarska Regije u rastu Otvoreni pozivi (92 % proračuna) Općine odabiru zgrade na temelju starosti, broja kućanstava, lokacije itd. i ne temelje odabir na isplativosti ušteda energije. U otvorenim pozivima ne postoje kriteriji povezani s isplativošću ušteda energije. Natječaj (8 % proračuna) U okviru natječaja iz 2018. godine kriteriji za os 2 koji su donosili najviše bodova bili su povezani s isplativošću ušteda energije.
32 Italy (Puglia) Regional Competitive call Competitive call Criteria awarding most points (65 out of 100) related to energy savings Lithuania Investment for growth and jobs Open calls Open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Source: ECA, based on data provided by visited managing authorities. 
Ne postoje kriteriji povezani s isplativošću ušteda energije. Italija (Apulija) regionalni Natječajni postupak Natječajni postupak Kriteriji koji donose najviše bodova (65 od 100) povezani su s uštedama energije.
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis. 
60 Osim u Italiji (Apuliji) i u jednom manjem natječaju (8 % proračuna) u Bugarskoj, upravljačka tijela koja je Sud posjetio dodjeljivala su proračunska sredstva projektima energetske učinkovitosti u stambenim zgradama primjenom otvorenih poziva, tj. prema redoslijedu podnošenja prijava.
This allowed managing authorities to have continuous applications and, generally, quick processing times. 
Stoga su upravljačka tijela mogla neprekidno zaprimati prijave i u pravilu ih brzo obraditi.
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. 
61 Međutim, takvi postupci otvorenih poziva ne omogućuju procjenu relativnih troškova i koristi projekata.
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution). 
To uključuje isplativost ušteda energije te dodatne koristi koje bi se trebale ostvariti ulaganjima u energetsku učinkovitost (npr. poboljšanje zdravlja, urbana obnova, smanjenje energetskog siromaštva, računa za energiju i onečišćenja zraka, kao i ublažavanje klimatskih promjena).
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised. 
To je dovelo do toga da se prednost nije dala projektima kojima se ostvaruju veće uštede energije ili druge koristi uz niže troškove.
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4). 
62 Samo se u Italiji (Apuliji) upotrebljavao natječajni postupak kako bi se procijenila relativna isplativost projekata energetske učinkovitosti (vidjeti okvir 4.).
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects. 
63 Ti nalazi slični su onima iz tematskog izvješća Suda br. 21/2012, u kojem je Sud zaključio33 da isplativost nije odlučujući čimbenik kada države članice dodjeljuju financijska sredstva mjerama i projektima energetske učinkovitosti.
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved. 
Stoga je Sud preporučio uporabu kriterija za odabir projekata koji se temelje na standardnim troškovima ulaganja po jedinici energije koja će se uštedjeti.
64 The “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” published by the Commission states that “Member States must use criteria to determine which energy efficiency projects are most cost-effective and should be prioritised for selection”34. 
64 U dokumentu „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding” koji je objavila Komisija navodi se da „države članice moraju upotrijebiti kriterije kojima će odrediti koji su projekti energetske učinkovitosti najisplativiji i kojima treba dati prednost pri odabiru”34.
However, the current findings show that this has, to a large extent, not been implemented. 
Međutim, trenutačni nalazi pokazuju da ta preporuka u velikoj mjeri nije provedena.
33 See special report 21/2012 paragraph 51(b). 
33 Vidjeti odlomak 51. točku (b) tematskog izvješća br. 21/2012.
34 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
34 Komisija (2014.), „Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, str.
33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost. 
Primjer operativnog programa u kojem se upotrijebio natječajni postupak kako bi se procijenila relativna isplativost projekata energetske učinkovitosti U Italiji (Apuliji) upravljačka tijela provela su natječajni postupak i primijenila jedan kriterij povezan s isplativošću ušteda energije, koji je trebao omogućiti davanje prednosti projektima kojima se štedi više energije uz niže troškove.
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost. 
Međutim, to nije spriječilo i financiranje projekata kojima se ostvaruju male uštede energije u odnosu na njihove troškove.
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion). 
Razlog su tome nepostojanje gornje granice troška po jedinici ušteđene energije (vidjeti odlomak 53.) i mala važnost koja je tom kriteriju pridana u praksi (3 % umjesto 20 % bodova dostupnih u natječajima dodijeljeno je za taj kriterij).
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves). 
Do toga je dovela činjenica da je najisplativiji projekt, koji je poslužio kao temelj za utvrđivanje načina bodovanja ostalih projekata, bio iznimka (jer je uključivao samo jednostavne mjere kao što su solarne ploče, toplinske crpke, termostatski ventili).
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization. 
Zbog toga su gotovo svi (95 %) ostali projekti imali vrlo sličan broj bodova (od 0 do 5 bodova od mogućih 20), što je onemogućilo davanje prednosti u praksi.
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project. 
Za razliku od toga, u natječajima u okviru talijanskog programa obnove zgrada središnje državne uprave, financiranog nacionalnim sredstvima, na taj kriterij otpada 60 % bodova koji se mogu dodijeliti projektu.
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35. 
Nedostatan okvir uspješnosti 65 Informacije o uspješnosti potrošnje sredstava na energetsku učinkovitost trebale bi pokazati što se postiglo proračunom EU-a i dokazati da su ta sredstva dobro potrošena (odgovornost)35.
This information should show that Member States selected cost-effective projects. 
Te bi informacije trebale pokazati da su države članice odabrale isplative projekte.
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects. 
66 Kako bi se zajamčila usmjerenost potrošnje na rezultate, Komisija preporučuje da bi okvir uspješnosti36 trebao sadržavati: (a) određene, mjerljive, dostižne, odgovarajuće i vremenski utvrđene ciljeve za svaki operativni program, kojima se utvrđuje način na koji mjere sufinancirane sredstvima EU-a pridonose ciljnim vrijednostima EU-a u pogledu energetske učinkovitosti; (b) pokazatelje koji omogućuju praćenje fizičkih ostvarenja i rezultata projekata.
As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects. 
Budući da je glavni cilj potrošnje obuhvaćene revizijom ušteda energije, ti pokazatelji trebali bi se ponajprije odnositi na količinu ušteđene energije i, po mogućnosti, na druge rezultate ostvarene projektima.
The monitoring system should allow aggregating such data to report on energy saved by operational programmes and, thus, on EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets; (c) ex ante conditionalities, to ensure that the necessary conditions for an effective and efficient spending are in place, and a performance reserve, for rewarding operational programmes that can show generating energy savings cost-effectively. 
Sustav praćenja trebao bi omogućiti objedinjavanje tih podataka radi izvješćivanja o ušteđenoj energiji po operativnom programu i, time, o doprinosu proračunskih sredstava EU-a ciljnim vrijednostima EU-a u pogledu energetske učinkovitosti; (c) ex ante uvjete kojima se jamči uspostavljanje uvjeta potrebnih za djelotvornu i učinkovitu potrošnju, kao i pričuvu za uspješnost za nagrađivanje operativnih programa za koje se može pokazati da ostvaruju uštede energije na isplativ način.
Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings 67 All five operational programmes we examined defined specific objectives for their energy efficiency actions, based on the need to increase the energy efficiency of their buildings stock, in particular residential buildings (see paragraph 24). 
Zajedničkim pokazateljima mjeri se energija ušteđena ulaganjima u javne zgrade, no ne i u stambene zgrade 67 U svih pet operativnih programa koje je Sud ispitao utvrđeni su konkretni ciljevi njihovih mjera energetske učinkovitosti na temelju potrebe za povećanjem energetske učinkovitosti u njihovu fondu zgrada, osobito u stambenim zgradama (vidjeti odlomak 24.).
Objectives are relevant to the headline EU energy efficiency target and time-bound (as results should be achieved by 2023). 
Ciljevi se odnose na glavnu ciljnu vrijednost EU-a u pogledu energetske učinkovitosti i vremenski su ograničeni (jer bi se rezultati trebali ostvariti do 35 U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja iz članka 33.
However, none of the operational programmes we examined 35 In line with the principle of sound financial management set in Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018, Article 33. 
Financijske uredbe EU/EURATOM 2018/1046 od 18. srpnja 2018.
36 Commission (2014), “Guidance for Member States on performance framework, review and reserve” and Commission (2014), “Guidance on ex-ante conditionalities”. 
36 Komisija (2014.), „Guidance for Member States on performance framework, review and reserve” i Komisija (2014), „Guidance on ex-ante conditionalities”.
34 defined the expected amount of energy savings the investments should deliver or the expected cost per unit of energy saved. 
Međutim, ni u jednom od operativnih programa koje je Sud ispitao nije utvrđena očekivana količina ušteda energije koja bi se ulaganjima trebala ostvariti, kao ni očekivani trošak po jedinici ušteđene energije.
68 The Fund-specific regulations37 establish a list of common output indicators that Member States should use wherever the indicator is relevant to express the output of the supported investment. 
68 U uredbama za pojedine fondove37 utvrđen je popis zajedničkih pokazatelja ostvarenja koje bi države članice trebale upotrijebiti, kada je pokazatelj relevantan, za iskazivanje ostvarenja ulaganja kojem je dodijeljena potpora.
The two common output indicators relevant to energy efficiency spending in buildings are: (a) Common output indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification”, which relates to spending for the energy efficiency renovation of residential buildings; (b) Common output indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings”, which measures energy saved by spending mainly for the energy efficiency renovation of public buildings. 
Sljedeća dva zajednička pokazatelja ostvarenja odnose se na potrošnju sredstava na energetsku učinkovitost: (a) zajednički pokazatelj ostvarenja 31 „Broj kućanstava s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije”, koji se odnosi na potrošnju sredstava za energetsku obnovu stambenih zgrada; (b) zajednički pokazatelj ostvarenja 32 „Smanjenje godišnje potrošnje primarne energije u javnim zgradama”, kojim se mjeri energija ušteđena potrošnjom sredstava uglavnom za energetsku obnovu javnih zgrada.
69 Figure 10 and Figure 11 show the progress made by 2018 against the target value for 2023 for the common output indicators 31 and 32. 
69 Na slici 10. i slici 11. prikazan je napredak tijekom 2018. godine u dostizanju ciljne vrijednosti za 2023. godinu za zajedničke pokazatelje ostvarenja 31 i 32.
Figure 10 – Common Output Indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification” 35 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Slika 10. – Zajednički pokazatelj ostvarenja 31 „Broj kućanstava s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije” 36 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Postignuća 2018. godine Ciljna vrijednost za 2023.
37 Article 5 and Annex I of Regulation (EU) No 1300/2013 on the Cohesion Fund. 
37 Članak 5. i Prilog I. Uredbi (EU) br. 1300/2013 o Kohezijskom fondu.
Article 6 and Annex I of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF. 
Članak 6. i Prilog I. Uredbi (EU) br.
Number of households 
Broj kućanstava
Figure 11 – Common Output Indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings” 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Slika 11. – Zajednički pokazatelj ostvarenja 32 „Smanjenje godišnje potrošnje primarne energije u javnim zgradama” 37 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Postignuća 2018. godine Ciljna vrijednost za 2023.
70 For energy efficiency investments in public buildings, Common Output Indicator 32 reports on the energy saved. 
70 Kad je riječ o ulaganjima u energetsku učinkovitost u javnim zgradama, ušteđena energija mjeri se zajedničkim pokazateljem ostvarenja 32.
But, for energy efficiency investments in residential buildings, Common Output Indicator 31 reports on the number of households with an improved energy rating, not on the energy saved. 
Međutim, kad je riječ o ulaganjima u energetsku učinkovitost u stambenim zgradama, zajedničkim pokazateljem ostvarenja 31 umjesto ušteđene energije mjeri se broj kućanstava s poboljšanim energetskim razredom.
71 Since there is no common indicator reporting on the amount of energy saved by investments in residential buildings, it is not possible to know how much energy will be saved by investing the planned €4.6 billion38 of the 2014-2020 EU budget inenergy efficiency investments in residential buildings. 
71 Budući da ne postoji zajednički pokazatelj kojim bi se mjerila količina energije ušteđene ulaganjima u stambene zgrade, ne može se znati koliko je energije ušteđeno izdvajanjem 4,6 milijardi eura38 proračunskih sredstava EU-a planiranih za razdoblje 2014. – 2020. za ulaganja u energetsku učinkovitost u stambenim zgradama.
It is also not possible to quantify the whole of the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
Ne može se ni kvantificirati ukupan doprinos proračunskih sredstava EU-a ciljnim vrijednostima EU-a u pogledu energetske učinkovitosti.
72 These findings are similar to those in our special report 21/2012, where we concluded39 that performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for monitoring programmes and the results of energy efficiency measures across the EU could not be aggregated. 
72 Ti nalazi slični su onima iz tematskog izvješća Suda br. 21/2012, u kojem je Sud zaključio39 da pokazatelji ostvarenja mjera energetske učinkovitosti nisu bili primjereni za praćenje programa i da se rezultati mjera energetske učinkovitosti iz cijelog EU-a nisu mogli objediniti.
On this basis, we recommended using comparable performance indicators across the EU. 
Sud je stoga preporučio uporabu usporedivih pokazatelja ostvarenja u cijelom EU-u.
For the 2021-2027 period, the Commission has proposed 38 This is the budget allocated by Member States at 31 January 2020. 
Komisija je djelomično provela tu preporuku tako što je za razdoblje 2014. – 2020. uvela zajednički pokazatelj ostvarenja 32 kojim se mjeri 38 Riječ je o proračunu koji su države članice izdvojile do 31. siječnja 2020.
39 See special report 21/2012 paragraph 51(c). 
39 Vidjeti odlomak 51. točku (c) tematskog izvješća br. 21/2012.
Energy decreased in million kWh common result indicator RCR26 “Annual final energy consumption (of which: residential, private non-residential, public non-residential)”. 
Komisija je za razdoblje 2021. – 2027. predložila zajednički pokazatelj rezultata RCR26 „Godišnja potrošnja konačne energije (od čega: stambeni objekti, privatni nestambeni objekti, javni nestambeni objekti)”.
73 In addition to common output indicators, the five operational programmes we examined used the following programme specific indicators, which should be targeted to the specific investments they support: Table 6 – Programme specific indicators for the five operational programmes we examined 37 Operational programme Indicator Measurement unit Baseline in 2013 Value in 2018 (or latest reported) Progress Bulgaria Regions in Growth Final energy consumption from households (in 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Final energy consumption by public administration, trade and services (in 1 000 toe) 964 1 200 --Czechia Integrated Regional Final households’ energy consumption MWh/year 70 027 778 80 497 553 --Ireland Southern & Eastern Regional The average thermal performance of housing units in the S&E Region kWh/m2/year 210 144 ++ Italy (Puglia) Regional Electricity consumption of the public administration per labour unit GWh 3,2 3,3 - Lithuania Investment for growth and jobs Final energy consumption in service and household sectors (in 1 000 toe) 2 110 2 090 + * The tonne of oil equivalent (toe) is a unit of energy defined as the amount of energy released by burning one tonne of crude oil. 
73 U pet operativnih programa koje je Sud ispitao, uz zajedničke pokazatelje ostvarenja, upotrebljavali su se i sljedeći pokazatelji za pojedine programe koji bi trebali biti usmjereni na konkretna ulaganja koja se podupiru: 38 Tablica 6. – Pokazatelji za pojedine programe za pet operativnih programa koje je Sud ispitao 39 Operativni program Pokazatelj Mjerna jedinica Polazna vrijednost 2013. godine Vrijednost 2018. godine (ili posljednja prijavljena) Napredak Bugarska Regije u rastu Potrošnja konačne energije u kućanstvima (u 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Potrošnja konačne energije u javnoj upravi, trgovini i uslugama (u 1 000 toe) 964 1 200 --Češka integrirani regionalni Potrošnja konačne energije u kućanstvima MWh/godina 70 027 778 80 497 553 --Irska južni i istočni regionalni Prosječno toplinsko svojstvo stambenih jedinica u južnoj i istočnoj regiji kWh/m2/godina 210 144 ++ Italija (Apulija) regionalni Potrošnja električne energije u javnoj upravi po radnoj jedinici GWh 3,2 3,3 - Litva Ulaganje za rast i radna mjesta Potrošnja konačne energije u uslužnom sektoru i sektoru kućanstava (u 1 000 toe) 2 110 2 090 + * Tona ekvivalenta nafte (toe) jedinica je energije definirana kao količina ispuštene energije sagorijevanjem jedne tone sirove nafte.
It is approximately 11 630 kilowatt-hours (kWh). 
Iznosi otprilike 11 630 kilovatsati (kWh).
Source: ECA based on data provided by visited managing authorities. 
Izvor: Sud, na temelju podataka koje su dostavila posjećena upravljačka tijela.