natgillin/translations-raw huggingface dataset:
03 In 2012 Energy Efficiency Directive 2012/27/EU2 incorporated the 20 % energy efficiency target for 2020 (compared to projected energy consumption in 2020). 
03 Direktiva 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti2 iz 2012. sadržava ciljnu vrijednost u pogledu uštede energije u visini od 20 % do 2020. godine (u odnosu na predviđenu potrošnju energije 2020. godine).
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 
U izmijenjenoj Direktivi 2018/2002/EU o Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str.
Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy. 
Članak 2. stavak 4.: Učinak se može odnositi na svojstvo, uslugu, robu ili energiju.
6 1 2 Ibid. 
6 1 2 Ibid.
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %. 
energetskoj učinkovitosti3 odražava se još ambicioznija ciljna vrijednost EU-a u pogledu energetske učinkovitosti u visini od najmanje 32,5 % za 2030. godinu.
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4. 
04 Nova se Komisija obvezala na primjenu načela prvenstva energetske učinkovitosti s naglaskom na načinu na koji EU može dodatno poboljšati energetska svojstva zgrada i ubrzati stope obnove4.
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018. 
05 Prema podatcima Eurostata (veljača 2020.) potrošnja primarne energije u EU-u 2018. godine bila je za 4,9 % viša od ciljnih vrijednosti za 2020. godinu (vidjeti sliku 2.): Slika 2. – Napredak država članica EU-a u dostizanju ciljnih vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti do 2020. i 2030. godine (potrošnja primarne energije) Izvor: Statistički podatci Eurostata o uštedi energije „Primary-Energy-Consumption-2018”.
210). 
210.).
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. 
Europski zeleni plan – Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
COM(2019) 640 final of 11.12.2019. 
COM(2019) 640 final od 11.12.2019.
7 Distance to 2020 and 2030 targets for primary energy consumption, EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15.2 % 2000 2005 2010 4.9% 22.0 % 2015 2020 2020 target 2025 2030 2030 target Primary energy consumption 3 4 
7 Razlika u odnosu na ciljnu vrijednost u pogledu potrošnje primarne energije za 2020. i 2030., EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990. 1995. 15,2 % 2000.
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5. 
2020. 5
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve. 
2030. 5 2
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings. 
Potrošnja energije trebala bi se osobito smanjiti u sektorima u kojima se mogu ostvariti najveće uštede energije, npr. u zgradama.
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption. 
Na slici 3. prikazana je potrošnja energije po sektorima u EU-u: Slika 3. – Potrošnja energije po sektorima 2017. (% ukupne potrošnje) Izvor: Sud, na temelju podataka Eurostata o potrošnji konačne energije.
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. 
07 Najveća količina energije u EU-u troši se u zgradama, posebno stambenim zgradama, potom u prometnom sektoru i industrijskom sektoru.
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7. 
U kućanstvima u EU-u samo na grijanje i toplu vodu otpada 79 % ukupne potrošnje konačne energije7.
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting. 
Ušteda energije od obnove zgrada u pravilu proizlazi iz poboljšanja izolacije, sustava grijanja i hlađenja te rasvjete.
While this report focuses on these types of investments, our Commission (2019) 224 final, “2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive”, as required by Article 24(3) of Directive 2012/27/EU. 
Iako je u ovom izvješću naglasak na tim vrstama ulaganja, Sud je u svojem nedavnom tematskom izvješću (br. 1/2020) naglasak stavio Komisija (2019) 224 final, „Ocjena napretka država članica u postizanju nacionalnih ciljeva energetske učinkovitosti do 2020. i u provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti za 2018.”, u skladu s člankom 24. stavkom 3.
2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 
Komisija, 2017., „Dobra praksa u području energetske učinkovitosti” – stečena iskustva, str.
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling 
8 Ostalo 1% Industrija 25 % Promet 31 % Poljoprivreda 2% Zgrade 42 % Kućanstva 27 % Usluge 15 % 5 6 7 Vidjeti https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling
recent special report 01/2020 focused on the EU minimum energy efficiency requirements and energy labels for appliances8. 
9 na minimalne zahtjeve za energetsku učinkovitost u EU-u i oznake energetske učinkovitosti za uređaje8.
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9. 
08 Komisija je procijenila da bi za dostizanje ciljne vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti za 2030. godinu godišnje trebalo izdvajati otprilike 282 milijarde eura za obnovu fonda zgrada u EU-u9.
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020. 
Kad bi se ostvarila sva ulaganja u javne i stambene zgrade predviđena proračunom u okviru kohezijske politike EU-a, to bi godišnje iznosilo otprilike 2 milijarde eura u razdoblju 2014. – 2020.
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
Rashodi EU-a i pravni okvir EU-a 09 Kad je riječ o ulaganjima u energetsku učinkovitost u javnim i stambenim zgradama, u Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu planirano je u tu svrhu 16 milijardi eura za razdoblje 2014. – 2020.
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing. 
Države članice tim su proračunskim sredstvima dodale 5 milijardi eura u obliku nacionalnog sufinanciranja.
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex. 
Prikaz tih proračunskih sredstava po državama članicama nalazi se u Prilogu.
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment. 
Na slici 4. prikazana je raspodjela proračunskih sredstava u okviru kohezijske politike EU-a za razdoblje 2014. – 2020. namijenjenih ulaganjima u energetsku učinkovitost.
9 8 9 See special report 01/2020: “EU action on Ecodesign and Energy Labelling: important contribution to greater energy efficiency reduced by significant delays and non-compliance”. 
1/2020: „Mjere EU-a u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti: važan doprinos većoj energetskoj učinkovitosti umanjen je znatnim kašnjenjima i neusklađenošću s propisima”.
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency. 
Radni dokument službi Komisije (2016) 405 final, Procjena učinka priložena Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti.
Figure 4 – Breakdown of 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investments Source: ECA. 
Slika 4. – Raspodjela proračunskih sredstava u okviru kohezijske politike EU-a za razdoblje 2014. – 2020. namijenjenih ulaganjima u energetsku učinkovitost Izvor: Sud.
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5). 
10 Direktiva o energetskim svojstvima zgrada iz 2010. godine10 sadržava nekoliko odredbi za poboljšanje energetske učinkovitosti novih i postojećih zgrada, na primjer: (a) o minimalnim zahtjevima energetske učinkovitosti za nove zgrade i pri značajnoj obnovi zgrada; (b) o obvezi prilaganja, pri prodaji i iznajmljivanju zgrada, energetskog certifikata na kojem se navodi trenutačna energetska učinkovitost zgrade i preporučuju mjere za poboljšanje njezine energetske učinkovitosti11 (vidjeti primjer na slici 5.).
10 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 EE public buildings EE residential buildings EE Small & Medium EE Large enterprises enterprises 10 Directive 2010/31/EU of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. 
10 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Energetska učinkovitost u javnim zgradama Energetska učinkovitost u stambenim z gr ad am a Energetska učinkovitost u malim i srednjim p o d u z e ć i ma Energetska učinkovitost u velikim poduzećima 10 Direktiva 2010/31/EU od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada.
11 Article 11 of Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. billion euro 
11 Članak 11. Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada. u milijardama eura
Figure 5 – Example of a building energy performance certificate 11 © Shutterstock / By Milagli. 
Slika 5. – Primjer energetskog certifikata zgrade ENERGETSKI CERTIFIKATI © Shutterstock / Milagli.
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings. 
11 Odredbe za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama sadržava i Direktiva o energetskoj učinkovitosti iz 2012. godine.
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio. 
One uključuju sustave obveza uštede energije kojima se stranke obveznice, kao što su poduzeća za prodaju energije ili distributeri, obvezuje na ispunjenje kvantitativnih ciljnih vrijednosti u pogledu uštede energije u njihovu cijelom portfelju klijenata.
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives). 
U procjeni učinka izmijenjene Direktive zaključeno je da su do kraja 2016. godine ti sustavi pridonijeli uštedi energije (34 %) više nego bilo koja druga pojedinačna mjera (dobrovoljni sporazumi, porezne mjere te financijski planovi i poticaji).
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings. 
12 Direktivom o energetskoj učinkovitosti iz 2012. godine države članice se obvezalo i na to da svake tri godine moraju dostaviti svoje nacionalne akcijske planove za energetsku učinkovitost (NAPEU-i), koji obuhvaćaju mjere za znatno povećanje energetske učinkovitosti i očekivane i/ili ostvarene uštede energije.
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets. 
Komisija ocjenjuje NAPEU-e i procjenjuje u kojoj su mjeri države članice postigle napredak u dostizanju nacionalnih ciljnih vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti.
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council. 
Komisija svoju godišnju procjenu šalje Europskom parlamentu i Vijeću.
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States. 
Komisija može na temelju svoje procjene izvješća i NAPEU-a iznijeti preporuke državama članicama.
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs. 
13 NAPEU-e će zamijeniti nacionalni energetski i klimatski planovi (NEKP-i).
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them. 
Države članice morale su ih dostaviti do kraja 2019. godine kako bi im poslužili kao ključni planski instrument.
They will also play an important role to identify investment needs 
Imat će i važnu ulogu u utvrđivanju potreba za ulaganjima u 11 Energetski razred Trenutačni Potencijalni Vrlo energetski učinkovito – niži tekući troškovi Energetski neučinkovito – viši tekući troškovi
in the field of energy efficiency. 
području energetske učinkovitosti.
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs. 
Do 31. siječnja 2020. od 27 država članica njih 18 predalo je svoje nacionalne energetske i klimatske planove.
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy. 
Podijeljeno upravljanje između Komisije i država članica 14 Glavna uprava za energetiku Komisije razvija i provodi energetsku politiku EU-a.
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency. 
Sastavlja prijedloge za promicanje energetske učinkovitosti, nadzire provedbu direktiva te prati napredak država članica u dostizanju energetskih ciljnih vrijednosti uz pomoć Zajedničkog istraživačkog centra i Europske agencije za okoliš.
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
15 Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku odgovorna je za upravljanje Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskim fondom (KF).
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes. 
Pridonosi energetskoj politici EU-a osiguranjem financijskih sredstava, a s državama članicama dijeli odgovornost za učinkovitost i djelotvornost programa.
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period. 
Za razdoblje 2014. – 2020. pripremila je smjernice o sadržaju sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa te ih je, nakon rasprava s državama članicama, usvojila na početku financijskog razdoblja.
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports. 
Nakon toga, njezina je glavna uloga pratiti provedbu tih programa sudjelovanjem u odborima za praćenje i zaprimanjem godišnjih izvješća o provedbi.
It is not involved in the selection of individual projects. 
Ne sudjeluje u odabiru pojedinačnih projekata.
Finally, it evaluates the results of the funding. 
Naposljetku, ocjenjuje rezultate financiranja.
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments. 
16 Države članice određuju prioritete u području energetske učinkovitosti u nacionalnom zakonodavstvu i NAPEU-ima na temelju procjena svojih potreba.
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness. 
Države članice pripremaju operativne programe, a imenovana upravljačka tijela odabiru projekte primjenom odgovarajućih postupaka odabira i kriterija za odabir, uzimajući u obzir isplativost.
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6). 
Za razdoblje 2014. – 2020. Komisija je upravljačkim tijelima pružila opsežne smjernice o tome kako da osmisle i provedu svoje programe (vidjeti sliku 6.).
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12 
Upravljačka tijela prate ostvarenja i rezultate projekata na temelju pokazatelja uspješnosti i Komisiju izvješćuju o uštedama energije i drugim koristima ostvarenima operativnim programima. 12
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
Opseg revizije i revizijski pristup 17 S obzirom na sve ambicioznije ciljne vrijednosti EU-a u pogledu energetske učinkovitosti i izgledna ograničenja proračuna važnije je nego ikada prije zajamčiti isplativost potrošnje.
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets. 
U ovom izvješću nastoji se procijeniti uz koju razinu isplativosti ulaganja u energetsku učinkovitost u zgradama sufinancirana sredstvima EU-a pomažu EU-u u dostizanju njegovih ciljnih vrijednosti.
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness. 
18 Glavno je revizijsko pitanje bilo jesu li ulaganja u energetsku učinkovitost u zgradama sufinancirana sredstvima EU-a odabrana primjenom kriterija za koje je vjerojatno da će maksimalno povećati njihovu isplativost.
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria. 
Kako bi odgovorio na to pitanje, Sud je ispitao jesu li Komisija i države članice utvrdile odgovarajuće uvjete za odabir isplativih ulaganja (uključujući procjenu potreba, usmjeravanje potpore, okvir uspješnosti) te jesu li države članice primijenile primjerene kriterije za odabir.
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance. 
19 Posjetio je pet država članica (Bugarsku, Češku, Irsku, Italiju (Apuliju), Litvu), koje je odabrao na temelju iznosa koji su utrošile na energetsku učinkovitost, a uzeo je u obzir i cilj postizanja geografske ravnoteže.
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Navedene države članice za to su područje izdvojile otprilike 2,9 milijardi eura iz sredstava koja su im za razdoblje 2014. – 2020. dodijelili Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond.
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings. 
20 Sud je u okviru revizije pregledao i procijenio: (a) procjene nacionalnih i regionalnih potreba te nacionalne akcijske planove za energetsku učinkovitost, (b) operativne programe i postupke za odabir projekata, (c) sustave za praćenje i projektne podatke o uštedama energije.
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF. 
21 Usredotočio se na ulaganja u energetsku učinkovitost u stambenim zgradama uz sufinanciranje u okviru EFRR-a i KF-a.
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy. 
Procijenio je kako se ta ulaganja uklapaju u politiku EU-a o energetskoj učinkovitosti.
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 
Također je provjerio jesu li Komisija i tri države članice koje je u to vrijeme posjetio (Češka, Italija i Litva) postupile u skladu s tematskim izvješćem Suda br. 21/2012 o energetskoj učinkovitosti u javnim zgradama 13
14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12. 
14 kako bi procijenio u kojoj su mjeri Komisija i države članice provele njegove preporuke iz tog izvješća12. 12 Vidjeti tematsko izvješće br.
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF 
21/2012: „Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency” (Isplativost ulaganja kohezijske politike u energetsku učinkovitost): www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation. 
Opažanja Poboljšane smjernice Komisije za procjenu potreba imale su ograničen učinak na opće usmjeravanje ulaganja 22 Sporazumi o partnerstvu i operativni programi omogućuju precizno usmjeravanje ulaganja kada se ona temelje na pouzdanim procjenama potreba, koje uključuju: (a) procjenu potrošnje energije i potencijala za uštede energije u svim sektorima kako bi se utvrdile ciljne kategorije zgrada i ciljni korisnici; (b) utvrđivanje prepreka ulaganjima i područja kojima je potrebna dodatna potpora u okviru NAPEU-a država članica; (c) procjenu najprimjerenije vrste potpore (npr. bespovratna sredstva ili financijski instrumenti) za zadovoljavanje utvrđenih potreba i poticanje dubinske obnove.