natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Target implementation date (for the part of the recommendation accepted Đ raising public awareness on insurance): The Commission intends to make public its assessment of FRMPs by December 2018. 
Ciljni datum provedbe (za dio preporuke koji je prihvaćen – podizanje razine javne svijesti o osiguranju): procjenu planova upravljanja poplavnim rizicima Komisija namjerava objaviti do prosinca 2018.
Recommendation 8 Đ Assess the alignment of the FRMPs with land use planning rules The Commission does not accept this recommendation. 
8. preporuka – procijeniti usklađenost planova upravljanja poplavnim rizicima s pravilima planiranja korištenja zemljišta Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
Point (a) concerns land use planning and the rules governing it is a national competence. 
Točka (a) odnosi se na planiranje korištenja zemljišta i pravila kojima se ono uređuje u nacionalnoj su nadležnosti.
Point (b) is already implemented to the extent possible bearing in mind Article 7 of the FD refers to spatial planning and (sustainable) land use with Ňsuch asÓ and Ňmay includeÓ, which can both be interpreted as an indication and not as a requirement. 
Točka (b) već je provedena u mjeri u kojoj je to moguće imajući na umu to da se u članku 7. Direktive o poplavama na prostorno planiranje i (održivo) korištenje zemljišta upućuje riječima „poput” i „mogu obuhvaćati”, koje se mogu tumačiti kao upućivanje, a ne kao zahtjev.
The Commission has made public on its website a collection of Member StatesŐ guidelines to determinate flood prone areas and relevant laws and regulations for land use planning with regards to flood risk10 Đ and is already checking whether Member States have considered land use in their 1st FRMPs and will make its findings public by December 2018. 
Komisija je na svojem web-mjestu objavila skup smjernica država članica za utvrđivanje područja sklonih poplavama i relevantnih zakona i propisa o planiranju korištenja zemljišta u pogledu poplavnih rizika10 i već provjerava jesu li države članice u svojim prvim planovima upravljanja poplavnim rizicima uzele u obzir korištenje zemljišta, te će svoje nalaze objaviti do prosinca 2018.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 6.9.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 12.7.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 19.9.2018 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-1008-9 doi:10.2865/356339 QJ-AB-18-024-EN-N HTML ISBN 978-92-847-0970-0 doi:10.2865/12240 QJ-AB-18-024-EN-Q 
Događaj Datum Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 6.9.2017 Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja revizija) 11.7.2018 Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 19.9.2018 Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) na svim jezicima 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-0974-8 doi:10.2865/8097 QJ-AB-18-024-HR-N HTML ISBN 978-92-847-0978-6 doi:10.2865/771457 QJ-AB-18-024-HR-Q
Floods can cause injury and loss of life, considerable economic costs, and damage to the environment and cultural heritage. 
Poplave mogu prouzročiti ozljede i gubitak života, znatne gospodarske troškove te štetu za okoliš i kulturnu baštinu.
Serious floods have become more frequent in Europe. 
Velike poplave postale su učestalije u Europi.
We found that the Floods Directive had positive effects overall, but that the implementation of flood prevention measures suffers from weaknesses in allocating funding. 
Sud je utvrdio da je Direktiva o poplavama općenito imala pozitivne učinke, no da provedba mjera povezanih s poplavama ima nedostataka u pogledu raspodjele sredstava.
Member States have begun implementation of Flood Risk Management Plans, but improvements are needed. 
Države članice počele su provoditi planove upravljanja poplavnim rizicima, no potrebna su poboljšanja.
Major future challenges remain concerning the need for much fuller integration of climate change, flood insurance and spatial planning into flood risk management. 
Najveći budući izazovi koji se odnose na potrebu za mnogo cjelovitijom integracijom pitanja klimatskih promjena, osiguranja od poplava i prostornog planiranja u upravljanje poplavnim rizicima i dalje su prisutni.
EN 2018 Special Report NO 26 A series of delays in Customs IT systems: what went wrong? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
26 Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu? (u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a) Tematsko izvješće
This performance audit was carried out by Audit Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou. 
Ovu reviziju uspješnosti provelo je V. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Suda Lazaros L. Lazarou i koje je specijalizirano za rashodovna područja financiranja i administracije EU-a.
The audit was led by ECA Member Eva Lindström, supported by Katharina Bryan, Head of Private Office and Johan Stålhammar, Private Office Attaché; Alberto Gasperoni, Principal Manager; José Parente, Head of Task; Jitka Benešová, Josef Edelmann, and Ilze Ozola, Auditors. 
Reviziju je predvodila članica Suda Eva Lindström, a potporu su joj pružali voditeljica njezinog ureda Katharina Bryan, ataše u njezinu uredu Johan Stålhammar, glavni rukovoditelj Alberto Gasperoni, voditelj radnog zadatka José Parente te revizori Jitka Benešová, Josef Edelmann i Ilze Ozola.
From left to right: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozola, José Parente, Eva Lindström, Johan Stålhammar, Katharina Bryan, Josef Edelmann. 
Slijeva nadesno: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozola, José Parente, Eva Lindström, Johan Stålhammar, Katharina Bryan, Josef Edelmann.
ABBREVIATIONS CPG: Customs Policy Group DG TAXUD: Directorate-General for Taxation and Customs Union ECCG: Electronic Customs Coordination Group EIS: European Information Systems IT: Information Technology MCC: Modernised Customs Code PMF: Performance Measurement Framework TCG: Trade Contact Group UCC: Union Customs Code 4 
POKRATE I SKRAĆENI NAZIVI: CZU: Carinski zakonik Unije EIS: europski informacijski sustavi GU TAXUD: Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju IT: informacijska tehnologija 3
GLOSSARY The description of the IT projects mentioned in the report can be found in Annex I. Business Case and Vision Document: Documents for the initial IT system development project phases, which contain the detailed specification of the scope of each project and precede the decision to launch the technical IT works. 
POJMOVNIK Opis IT projekata koji se spominju u izvješću nalazi se u prilogu I. Carinski zakonik Unije: sveobuhvatan okvir za carinska pravila i postupke na carinskom području EU-a koji je prilagođen suvremenoj trgovinskoj stvarnosti i komunikacijskim alatima.
Modernised Customs Code: It entered into force on 24 June 2008, with a provision that it would be applicable on 24 June 2013 at the latest. 
Modernizirani carinski zakonik: stupio je na snagu 24. lipnja 2008., uz odredbu da će se početi primjenjivati najkasnije 24. lipnja 2013.
However, it was never applied since it was repealed and replaced with the Union Customs Code. 
Međutim, nikad nije primijenjen jer je stavljen izvan snage i zamijenjen Carinskim zakonikom Unije.
Performance Measurement Framework: A monitoring system that measures the progress of the Customs 2020 programme by means of 86 indicators, made up of 68 output/result indicators and 18 impact indicators. 
Okvir za mjerenje uspješnosti: sustav praćenja kojim se mjeri napredak u provedbi programa Carina 2020. na temelju 86 pokazatelja, od čega su njih 68 pokazatelji ostvarenja/rezultata, a njih 18 pokazatelji učinka.
Project scope: What is included in, or excluded from, a project. 
Opseg projekta: koncept koji pokazuje što je obuhvaćeno projektom, a što nije.
The Project Management Institute defines project scope as “The work that needs to be accomplished to deliver a product, service, or result with the specified features and functions.” 
Institut za upravljanje projektima definira opseg projekta kao „rad koji treba obaviti kako bi se isporučio određeni proizvod, usluga ili rezultat s traženim obilježjima i funkcijama”.
Trade representatives: These are operators such as importers, customs brokers, transport companies and logistic operators. 
Predstavnici trgovinskog sektora: subjekti kao što su uvoznici, carinski posrednici te poduzeća koja pružaju prijevozničke i logističke usluge.
They are members of the Trade Contact Group, which is an informal meeting platform for trade consultations at Union level on the implementation of customs-related issues and developments of customs policy. 
Oni su članovi Kontaktne skupine za trgovinu, platforme za neformalne sastanke o trgovinskim savjetovanjima na razini Unije u vezi s carinskim pitanjima i kretanjima u carinskoj politici. 4
Union Customs Code Work Programme: The work programme was established according to Article 280 of the UCC. 
Program rada za Carinski zakonik Unije: program rada izrađen je u skladu s člankom 280.
It includes transitional measures related to the electronic systems and timing for cases where systems were not yet operational by the date of application of the UCC (1 May 2016). 6 
Taj program uključuje prijelazne mjere povezane s elektroničkim sustavima i rokovima u slučajevima u kojima se sustavi još nisu počeli primjenjivati do datuma stupanja CZU-a na snagu (1. svibnja 2016.).
EXECUTIVE SUMMARY I. The Customs Union is one of the pillars of the Single Market. 
SAŽETAK I. Carinska unija jedan je od stupova jedinstvenog tržišta.
The modernisation of customs processes, based on the development of new Information Technology (IT) systems, is an important element for the functioning of the European Union (EU). 
Osuvremenjivanje carinskih postupaka koje se temelji na razvoju novih sustava informacijske tehnologije (IT sustava) važan je element za funkcioniranje Europske unije (EU).
This modernisation should notably enhance economic activity and growth, and increase the safety and security of the EU citizens. 
Tim bi se osuvremenjivanjem trebala znatno poboljšati gospodarska aktivnost i rast te povećati razina sigurnosti i zaštite građana EU-a.
These benefits should provide the necessary incentives for Member States to invest in customs IT systems. 
Te bi prednosti trebale pružiti potrebne poticaje za države članice da ulažu u carinske IT sustave.
The Commission’s e-Customs Decision, the Modernised Customs Code (MCC) and ultimately the Union Customs Code (UCC) paved the way towards and outlined the required IT systems for modernising the Customs Union. 
Odlukom Komisije o e-carini, Moderniziranim carinskim zakonikom i u konačnici Carinskim zakonikom Unije (CZU) pripremljen je teren za osuvremenjivanje carinske unije te su utvrđeni potrebni IT sustavi za ostvarenje tog cilja.
The Customs 2020 programme finances the Union components of the IT systems. 
Sastavnice IT sustava koje pripadaju Uniji financiraju se iz programa Carina 2020.
Member States should develop the related national components (non-Union components) and pay the associated costs. 
Države članice trebale bi razviti pripadajuće nacionalne IT sastavnice (sastavnice koje ne pripadaju Uniji) i snositi povezane troškove.
The implementation of the IT systems is governed by a multi-layer decision-making process, involving a number of bodies. 
Primjena IT sustava temelji se na višeslojnom procesu donošenja odluka u koji je uključen niz tijela.
Our audit looked at whether the Customs 2020 programme, together with the related customs legislation, are likely to deliver the IT systems necessary for improving customs operations in the EU. 
Sud je revizijom ispitao je li izgledno da se s pomoću programa Carina 2020. i povezanog carinskog zakonodavstva isporuče IT sustavi potrebni za poboljšanje carinskih postupaka u EU-u.
We carried out this audit during the implementation stage with the view to contribute to the discussions on the next Customs programme, that will start in 2021. 
Sud je proveo predmetnu reviziju tijekom faze provedbe programa kako bi doprinio raspravama o sljedećem carinskom programu čija će provedba započeti 2021.
We examined whether the programme ensures that IT systems are implemented in a timely manner and, where applicable, we identified the reasons for delays. 
Sud je ispitao jamči li se programom pravodobna primjena IT sustava te su u relevantnim slučajevima utvrđeni razlozi kašnjenja.
The audit was mostly based on the analysis of Commission documents, minutes and reports of Committees and Working Groups, and on the results of a survey sent to the Member States. 
Revizija se uglavnom temeljila na analizi dokumenata Komisije, zapisnika i izvješća odbora i radnih skupina te na rezultatima ankete provedene među državama članicama.
We found that the implementation of the new IT systems for the Customs Union suffered a series of delays, so that some of the key systems will not be available at the 2020 deadline set in the UCC. 
Sud je utvrdio da je primjenu novih IT sustava za carinsku uniju obilježio niz kašnjenja, tako da neki od ključnih sustava neće biti dostupni u roku koji je u Carinskom zakoniku Unije utvrđen za 2020. godinu.
The delays are due to several factors, in particular: changing project scope, insufficient resources allocated by the EU and Member States, and a lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure. 
Kašnjenja su nastala zbog nekoliko čimbenika, posebice zbog: promjene opsega projekata, nedostatnih resursa koje su izdvojile Europska unija i države članice te dugotrajnog procesa donošenja odluka zbog višeslojne strukture upravljanja.
We also noted that the Commission did not report appropriately on delays, and that the Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the implementation 7 of the IT systems. 
Sud je ujedno primijetio da Komisija nije na odgovarajući način izvijestila o kašnjenjima te da ciljevi programa Carina 2020. i mehanizmi izvješćivanja nisu prikladni za praćenje primjene IT 6
The initial development approach of IT systems was mostly decentralised, with the view of reducing the risk of non-delivery but at the cost of decreased efficiency. 
Prvotni pristup razvoju IT sustava bio je uglavnom decentraliziran kako bi se smanjio rizik od neisporučivanja tih sustava, no to se negativno odrazilo na učinkovitost.
V. We recommend that the Commission: (a) propose that the next Customs programme’s objectives relate explicitly to the planned IT systems to be developed and propose objectives that are precise and measurable; (b) ensure that lessons from previous programmes are duly taken into account and provide Member States with adequate information to take an informed decision on the scope of the projects in due time; (c) monitor the risks that a Member State might not be able to meet the deadlines for implementing the national components and, at an early stage, identify potential solutions and facilitate their application at national level; and facilitate a wider use of collaborative IT development; (d) streamline the governance of customs IT systems’ development, by ensuring more efficient and swift communication with Member States, for example by using additional information exchange solutions to allow decisions to be taken without delay; (e) inform all the stakeholders concerned with implementing IT systems at EU and Member State level, in a timely and transparent manner, about delays in the implementation and spending for Union and national components, and set appropriate reporting arrangements and indicators on the overall level of implementation and on individual projects. 8 
V. Sud preporučuje Komisiji: (a) da predloži da se ciljevi budućeg carinskog programa izričito povežu s planiranim IT sustave koje je potrebno razviti te da predloži precizne i mjerljive ciljeve (b) da zajamči da se stečeno iskustvo iz prethodnih programa na primjeren način uzme u obzir i da državama članicama pruži odgovarajuće informacije kako bi na vrijeme donijele utemeljenu odluku o opsegu projekata (c) da prati rizike od mogućnosti da države članice prekorače rokove za primjenu nacionalnih IT sastavnica i da u ranoj fazi utvrdi moguća rješenja te olakša njihovu primjenu na nacionalnoj razini, kao i da potakne rašireniju suradnju na razvoju IT sustava, (d) da usavrši upravljanje razvojem carinskih IT sustava, i to jamčenjem učinkovitije i brže komunikacije s državama članicama, primjerice s pomoću dodatnih rješenja za razmjenu informacija koja bi omogućila donošenje odluka bez odgađanja, (e) da sve dionike povezane s primjenom IT sustava na razini EU-a i na razini država članica pravodobno i transparentno obavještava o kašnjenjima u primjeni i potrošnji sredstava u vezi s IT sastavnicama koje pripadaju Uniji i nacionalnim IT sastavnicama te da utvrdi odgovarajuće mehanizme izvješćivanja i pokazatelje za napredak u primjeni tih sastavnica na općoj razini i na razini pojedinačnih projekata. 7
INTRODUCTION The Customs Union is one of the pillars of the Single Market in the European Union 1. 
UVOD Carinska unija jedan je od stupova jedinstvenog tržišta u Europskoj uniji 1.
In 2018, the European Union (EU) celebrates the 50th anniversary of the Customs Union. 
Europska unija 2018. godine slavi 50. obljetnicu uspostave carinske unije.
The essence of the Customs Union is the absence of customs duties at internal borders between Member States, and the establishment of common customs duties on imports from third countries. 
Ključna je svrha carinske unije uklanjanje carinskih pristojbi na unutarnjim granicama među državama članicama i uspostava zajedničkih carinskih pristojbi na uvoz iz zemalja izvan EU-a.
To operate as a major trading block, the EU is dependent on the efficient flow of goods into and out of the Customs Union, as well as the free movement of goods within the area of the Single Market. 
Da bi mogao djelovati kao jedan od vodećih trgovinskih blokova, EU ovisi o učinkovitom protoku robe u carinsku uniju i iz nje, kao i o slobodnom kretanju robe unutar područja jedinstvenog tržišta.
According to the latest available statistics, combined imports and exports represented approximately €3,7 trillion1. 
Prema najnovijim dostupnim statističkim podatcima uvozom i izvozom zajednički je ostvarena vrijednost od otprilike 3,7 bilijuna eura1.
This demonstrates the importance of trade and of the Customs Union to the prosperity of the EU. 
Ta činjenica svjedoči o važnosti trgovine i carinske unije za blagostanje EU-a.
In addition, the customs duties on imports are an important part of EU revenue. 
Osim toga, carinske pristojbe na uvoz važan su dio prihoda EU-a.
In 2017, they amounted to €20,3 billion, representing 15 % of the total EU budget. 
One su 2017. godine dosegnule iznos od 20,3 milijarde eura, što je činilo 15 % ukupnog proračuna EU-a.
9 1 Source: Eurostat statistics on World trade for 2017. 
8 1 Izvor: statistički podatci Eurostata o svjetskoj trgovini za 2017. godinu.
Since 2003 the modernisation of the Customs Union has been on the EU agenda 4. 
Osuvremenjivanje carinske unije jedan je od prioriteta EU-a od 2003.
Several key players have expressed the need to modernise the Customs Union since its creation. 
Nekoliko ključnih dionika izrazilo je potrebu za osuvremenjivanjem carinske unije već od njenog stvaranja.
Improvement should include digitalisation2, the introduction of a paperless environment and reducing red tape, thus enhancing economic activity and growth. 
Poboljšanje bi trebalo uključivati digitalizaciju2, uvođenje sustava rada bez papira i smanjenje birokracije čime bi se povećala gospodarska aktivnost i rast.
It should also increase the safety and security of EU citizens, and allow for more efficient collection of duties. 
Time bi se ujedno trebala povećati razina sigurnosti i zaštita građana EU-a i omogućila učinkovitija naplata carina.
The benefits for EU consumers and business of improved EU trade are expected to provide an incentive for the Member States to invest in the customs Information Technology (IT) systems. 
Prednosti poboljšane trgovine na razini EU-a za potrošače i poduzeća u EU-u trebale bi poslužiti kao poticaj za države članice da ulažu u carinske sustave informacijske tehnologije (IT sustave).
In 2003, the Commission set out the objective of achieving a simple and paperless environment for customs and trade3. 
Komisija je 2003. godine utvrdila ciljeve za postizanje jednostavnog sustava rada bez papira za carinu i trgovinu3.
The publication of the e-Customs Decision4 in 2008 further emphasized the importance of this objective. 
Objavom Odluke o e-carini4 2008. još je više naglašena važnost tog cilja.
In June 2008, the Modernised Customs Code (MCC)5 entered into force. 
U lipnju 2008.na snagu je stupio Modernizirani carinski zakonik5.
It aimed at modernising the Customs Union, including the development of a number of IT systems that were intended to be fully operational by June 2013. 
Cilj mu je bilo osuvremenjivanje carinske unije, uključujući razvoj niza IT sustava koji su trebali biti u potpunosti pušteni u rad do lipnja 2013.
For several reasons, including delays in implementing the required IT systems6, the MCC was never applied in practice. 
Iz više razloga, između ostalog zbog kašnjenja s primjenom potrebnih informatičkih sustava6, Modernizirani carinski zakonik nikad nije primijenjen u praksi.
The World Customs Organization (WCO) also considers digitalisation a key feature of modernised customs having developed a Digital Customs Maturity Model. 
Svjetska carinska organizacija (WCO) također smatra da je digitalizacija ključna značajka osuvremenjene carine jer je izradila model za praćenje napretka k realizaciji digitalne carine.
See the Commission’s Communication of 24 July 2003 entitled "A simple and paperless environment for customs and trade". 
Vidi komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2003. pod nazivom „Jednostavno okružje bez papira za carinu i trgovinu”.
Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a paperless environment for customs and trade (OJ L 23, 26.1.2008, p. 
70/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o okruženju bez papira za carinu i trgovinu (SL L 23, 26.
Regulation (EC) No 450/2008 of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 laying down the Community Customs Code (Modernised Customs Code) (MCC) (OJ L 145, 4.6.2008, p. 
2008., str. 450/2008 Europskog parlamenta i Vijeća 23. travnja 2008. o Carinskom zakoniku Zajednice (Modernizirani carinski zakonik) (SL L 145, 4. 6.
1), repealed by Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 (OJ L 269, 10.10.2013, p. 
1.), stavljena izvan snage Uredbom (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013.
MCC entered into force on 24 June 2008, but provided that it would be applicable on 24 June 2013 at the latest. 
Modernizirani carinski zakonik stupio je na snagu 24. lipnja 2008., uz odredbu da će se početi primjenjivati najkasnije 24. lipnja 2013.
See proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down the Union Customs Code (recast) (COM (2012) 64 final), adopted by the Commission on 20 February 2012. 
Vidi prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (preinaka) (COM(2012) 64 final) koji je Komisija donijela 20. veljače 2012.
10 2 3 4 5 6 
9 2 3 4 5 6
In October 2013 the Union Customs Code (UCC)7 was adopted, replacing the MCC and again pursuing the objective of moving towards a paperless environment and information exchange based on IT systems. 
U listopadu 2013. usvojen je Carinski zakonik Unije (CZU)7 kao zamjena za Modernizirani carinski zakonik kojim se ponovo nastoji ostvariti cilj postupne uspostave sustava rada bez papira i razmjene informacija koja se temelji na IT sustavima.
The UCC has been applicable since May 2016, with a transitional period until end 2020 for implementing the IT systems. 
CZU se primjenjuje od svibnja 2016. uz prijelazno razdoblje sve do kraja 2020. za primjenu IT sustava.