natgillin/translations-raw huggingface dataset:
94 Nevertheless, when implementing their 2007-2013 rural development programmes, none of the three Member States visited prioritised grants for improving manure storage facilities on farms which are located in nitrate vulnerable zones or which represent higher risks to water protection, such as those with high livestock density and those located in the basins of water bodies with poor water status. 
94 Međutim, nijedna od triju posjećenih država članica pri provedbi svog plana ruralnog razvoja za razdoblje 2007.–2013. nije davala prednost potporama za unaprjeđenje prostorija za skladištenje stajskoga gnojiva na gospodarstvima koja se nalaze u područjima ugroženima nitratima ili na kojima postoji veći rizik za zaštitu voda kao što su gospodarstva s visokom gustoćom stoke te ona koja se nalaze u sljevovima vodenih tokova s lošim stanjem vode.
Several factors have limited the effectiveness of rural development measures aimed at water protection 95 In terms of reducing nutrient pollution of water, the most relevant agri-environmental schemes were not geographically targeted at the problematic areas identified in the river basin management plans. 
Nekoliko čimbenika ograničilo je djelotvornost mjera ruralnog razvoja namijenjenih zaštiti voda 95 Kad je riječ o smanjenju onečišćenja vode hranjivim tvarima, najrelevantniji agroekološki programi nisu bili zemljopisno usmjereni na problematična područja utvrđena u planovima upravljanja slijevom.
These are often areas of intensive farming and /or nitrate vulnerable zones, as well as areas subject to erosion and therefore with significant nutrient run-off into water. 
To su često područja intenzivnog uzgoja i/ili područja ugrožena nitratima te područja podložna eroziji zbog čega na njima dolazi do znatnog otjecanja hranjivih tvari u vodu.
Even if a few agri-environmental schemes and afforestation measures were well targeted, they attracted little demand from farmers. 
Iako je nekoliko agroekoloških programa i mjera za pošumljavanje bilo dobro usmjereno, njima nije potaknuta velika potražnja poljoprivrednika.
For instance, in Finland, the schemes’ ‘establishment of buffer strips (riparian zones)’ and ‘efficient reduction of nutrient load (phos-phorus)’ schemes achieved 57 % and 15 % of their respective targets (number of hectares). 
Na primjer, u Finskoj je programom za uspostavu graničnih pojaseva (obalnih zona) ostvareno 57 % ciljnih vrijednosti tog programa, a programom učinkovitog smanjenja opterećenja hranjivim tvarima (fosforom) 15 % ciljnih vrijednosti (broj hektara).
In Latvia, the ‘stubble field in winter period’ scheme achieved close to 59 % and in Poland, the ‘afforestation’ measure achieved 50 %. 
U Latviji je programom za strništa u zimskom razdoblju postignuto 59 % ciljnih vrijednosti tog programa, a mjerom pošumljavanja u poljskoj postignuto je 50 % ciljnih vrijednosti.
According to the national authorities, the low figures were due to the complexity of measures and low amounts of subsidy, especially for intensive farms which are, in general, located in these areas. 
Prema nacionalnim nadležnim tijelima, niske vrijednosti posljedica su složenosti mjera i malih iznosa subvencija, posebno za djelatnost intenzivnog uzgoja koja se uglavnom obvalja na tim područjima.
65 In Latvia, the investments in manure storage facilities have reached 50 % of farms with 80 % of livestock units in nitrate vulnerable zones. 
65 U Latviji je koristi od ulaganja u skladišne prostorije za stajsko gnojivo ostvarilo 50 % gospodarstava, kojima je obuhvaćeno 80 % grla stoke u područjima ugroženima nitratima.
The support to manure storage facilities has had little success in Poland. 
U Poljskoj je potporom za skladišne prostorije za stajsko gnojivo ostvaren malen uspjeh.
Observations 40 96 As a consequence, the most relevant agri-environmental schemes are insufficiently applied in areas at risk of nutrient pollution in the audited Member States. 
Opažanja 40 96 Slijedom toga najvažniji agroekološki programi nisu u dovoljnoj mjeri primijenjeni na područjima kojima prijeti rizik od onečišćenja hranjivim tvarima u posjećenim državama članicama.
For instance, in Latvia and Poland, most of the surface concerned by ‘organic farming’, ‘protection of soils and water’ and ‘buffer grass zones’ is agricultural land situated outside the nitrate vulnerable zones (see Table 4). 
Na primjer, u Latviji i Poljskoj većina površina namijenjenih za „ekološki uzgoj”, „zaštitu tla i vode” i „granična područja travnjaka” poljoprivredna su zemljišta koja se nalaze izvan područja ugroženih nitratima (vidjeti tablicu 4.).
Implementation of agri‐environmental schemes relevant for water protection in nitrate vulnerable zones 66 Minimum requirements concerning fertilisers and pesticides have to be defined by Member States and are applicable for certain measures under the rural development programmes. 
Provedba agroekoloških programa relevantnih za zaštitu vode u područjima ugroženima nitratima 66 Države članice moraju utvrditi minimalne zahtjeve u vezi s gnojivima i pesticidima koji se primjenjuju za određene mjere u okviru programa ruralnog razvoja.
In the three Member States visited, they do not go beyond cross-compliance requirements regarding fertilisers and do not include limits on phosphorus application, except in Finland, where the limit is however rather liberal. % of supported area located in nitrate vulnerable zones Agri-environmental schemes relevant for water protection LV PL Organic farming 5.2 1.6 Integrated/sustainable farming 28.8 11.6 Protection of soils and water 10.9 7.5 Buffer grass zones 0.0 2.4 Note: Finland is not included in the table as the whole country is defined as a nitrate vulnerable zone. 
U tri posjećene države članice ti zahtjevi ne nadilaze uvjete višestruke sukladnosti za gnojiva te ne uključuju granične vrijednosti primjene fosfora, osim u Finskoj, no tamošnje je ograničenje poprilično liberalno. % područja za koje je pružena potpora i obuhvaćena su područjima ugroženima nitratima Agroekološki programi relevantni za zaštitu voda LV PL Ekološki uzgoj 5,2 1,6 Integrirani/održivi uzgoj 28,8 11,6 Zaštita tla i vode 10,9 7,5 Granična područja travnjaka 0,0 2,4 Napomena: Finska nije uključena u tablicu jer je cijeli teritorij zemlje utvrđen kao područje ugroženo nitratima.
97 Moreover, some agri-environmental scheme requirements were not demanding enough, being sometimes only slightly stricter than the baseline requirements, i.e. cross-compliance requirements and the minimum requirements for fertilisers and pesticides66. 
97 Osim toga, neki zahtjevi agroekoloških programa nisu bili dovoljno strogi te su u nekim slučajevima bili tek malo stroži od osnovnih zahtjeva, tj. uvjeta višestruke sukladnosti i minimalnih zahtjeva za gnojiva i pesticide66.
For instance, in Poland, the agri-environmental scheme for establishing a strip of non-cultivated land containing grasses and native shrubs along watercourses requires a strip width of 5 m, while the required minimum width is much greater in other Member States, e.g. 15 m. 
Na primjer, u Poljskoj prema agroekološkom programu za uspostavu pojasa neobrađene zemlje na kojem rastu trave i autohtono grmlje duž vodotoka pojas treba biti širok 5 m, dok je u drugim državama članicama najmanja potrebna širina mnogo veća, npr. 15 m.
In Finland, the requirements concerning fertilisation plans and covering soil with vegetation in the winter could have been included in the baseline requirements. 
U Finskoj su zahtjevi koji se odnose na planove za gnojenje i prekriva-nje tla vegetacijom zimi mogli biti uključeni u osnovne zahtjeve.
This has been done in Latvia (see paragraph 79) for both requirements, and in Poland for the latter requirement (see paragraph 86 and footnote 59). 
To je bio slučaj u Latviji (vidjeti odlomak 79.) za oba zahtjeva te u Poljskoj za drugi zahtjev (vidjeti odlomak 86. i fusnotu 59.).
Observations 41 98 The audit also showed that none of the Member States bordering the Baltic Sea has included the ‘payments linked to the water framework directive’ measure in its 2007-2013 and 2014-2020 rural development programmes (except Denmark in 2007-2013). 
Opažanja 41 98 Revizijom je također utvrđeno da nijedna država članica s izlazom na Baltičko more u svoje programe ruralnog razvoja za razdoblja 2007.–2013. i 2014.–2020. godine nije uključila mjeru koja se odnosi na „plaćanja povezana s Okvirnom direktivom o vodama” (osim Danske za razdoblje 2007.–2013.).
This was explained by the fact that this measure can only support actions which go beyond the baseline requirements and are compulsory for farmers in areas identified in the river basin management plans. 
To je objašnjeno činjenicom da se u okviru te mjere potpora može pružiti samo za one mjere koje nadilaze osnovne zahtjeve i obvezne su za poljoprivrednike u područjima koja su utvrđena u planovima upravljanja slijevom.
Such measures were not included in the first basin management plans in most of the Baltic Sea Member States. 
Većina država članica na Baltičkome moru nije uključila takve mjere u svoj prvi plan upravljanja slijevom.
99 On the one hand, the most polluting farms do not sufficiently apply agri-environmental schemes because the schemes offer limited compensation payments and, on the other hand, the Member States do not impose on these farms the penalties required for the purpose of water protection. 
99 S jedne strane, gospodarstva koja uzrokuju najveće onečišćenje ne primjenjuju u dovoljnoj mjeri agroekološke programe jer se u okviru tih programa nude mali iznosi plaćanja naknada, a s druge strane, države članice na ta gospodarstva ne primjenjuju kazne koje su potrebne u svrhu zaštite voda.
Special Report No 23/2015 (paragraphs 154 to 161) elaborates on the difficulty of applying the ‘polluter pays’ principle to agriculture in practice. 
23/2015 (odlomci 154.–161.) detaljno se razrađuju poteškoće povezane s primjenom načela da onečišćivač plaća u poljoprivrednoj praksi.
In the 2014‐2020 programming period, tools are available to improve the effectiveness of rural development measures on water protection but these have not yet been fully used 100 Regulation (EU) No 1305/201367 provides for a dedicated water protection priority in rural development programmes and lays down ex ante conditionalities to be fulfilled regarding the implementation of the water framework directive and the environmental legislation applicable to agriculture. 
U programskom razdoblju 2014.–2020. dostupni su alati za poboljšanje djelotvornosti mjera ruralnog razvoja u pogledu zaštite voda, ali ti alati još nisu u cijelosti uporabljeni 100 Uredbom br. 1305/201367 predviđa se poseban prioritet u pogledu zaštite vode u programima ruralnog razvoja i ex ante uvjeti koje je potrebno ispuniti u pogledu provedbe Okvirne direktive o vodama te zakonskih akata o okolišu koji se primjenjuju na područje poljoprivrede.
101 When assessing the 2014-2020 rural development programmes before approving them, the Commission insisted that Member States target measures appropriately at the areas most in need. 
101 Pri procjeni programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020. godine prije njihova odobrenja, Komisija je od država članica zahtijevala da na odgovarajući način usmjere mjere na područja u kojima su one najpotrebnije.
It also requested greater consistency between the river basin management plans (drafts ready for approval by the end of 2015) and the rural development programmes, particularly as regards geographical targeting68. 
Zahtijevala je i veću dosljednost između planova upravljanja slijevom (nacrti spremni za odobrenje do kraja 2015.) i programa ruralnog razvoja, posebice u pogledu zemljopisnog usmjeravanja68.
Finally, it requested stricter baseline requirements, as well as more demanding requirements specific to agri-environmental schemes, and that any overlap between rural development measures and newly introduced greening practices be avoided69. 
Konačno, Komisija je zahtijevala strože osnovne zahtjeve, veću strogost zahtjeva koji se posebno odnose na agroekološke programe, kao i izbjegavanje svakog preklapanja mjera ruralnog razvoja i novouvedene prakse ozelenjivanja69.
In practice, the discussion with the Commission led to some improvements in the rural development programmes’ measures aimed at protecting water quality70. 
U praksi je razmjena informacija s Komisijom dovela do određenih poboljšanja mjera u okviru programa ruralnog razvoja namijenjenih zaštiti kakvoće vode70.
67 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
68 For instance, in the Latvian rural development programme, the Commission asked for mitigation measures to be imposed for any co-financed investment in drainage of agricultural and forestry land as set out in the river basin management plans. 
68 Na primjer, u slučaju latvijskog programa ruralnog razvoja Komisija je zatražila da se za svako sufinancirano ulaganje u odvodnju s poljoprivrednog i šumskog zemljišta kako je predviđeno u planovima upravljanja slijevom uvedu mjere ublažavanja.
69 Farmers entitled to an area-based payment are required to employ a set of ‘greening’ practices beneficial for the environment and climate action on their farms. 
69 Poljoprivrednici koji imaju pravo na plaćanja po površini obvezni su primjenjivati niz mjera u okviru prakse „ozelenjivanja” koja je korisna za okoliš i klimatsku politiku na njihovim gospodarstvima.
These practices take the form of crop diversification, maintenance of permanent grassland and dedicating 5 % of arable land to ecologically beneficial elements. 
Primjeri te prakse uključuju raznolikost usjeva, održavanja trajnih travnjaka i 5 % obradive zemlje namijenjene ekološki korisnim elementima.
Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
70 In the Finnish rural development programme, geographical targeting has been improved by means of various mechanisms. 
70 U finskom programu ruralnog razvoja zemljopisno usmjeravanje poboljšano je različitim mehanizmima.
In the Polish rural development programme, the fertilisation plan requirement has been extended to several agri-environmental schemes. 
U poljskom programu ruralnog razvoja primjena zahtjeva u vezi s planom za gnojenje proširena je na nekoliko agroekoloških programa.
In the Latvian rural development programme, the requirements of the ‘stubble field’ and ‘integrated horticulture’ schemes have been made stricter than in the previous programme. 
Zahtjevi za programe za strništa i integriranu hortikulturu u okviru latvijskog programa ruralnog razvoja stroži su nego što su bili u prethodnom programu.
Observations 42 102 As a result, however, some 2014-2020 rural development programmes were partially or conditionally approved because at the time of their approval, Member States were still in the process of drafting their 2015 river basin management plans, amending legislation concerning their baseline requirements or establishing greening practices. 
Opažanja 42 102 Međutim, slijedom toga neki programi ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020. odobreni su djelomično ili uvjetno jer su u vrijeme njihova odobrenja države članice još bile u postupku izrade nacrta svojih planova upravljanja slijevom za 2015. godinu, izmjene zakonskih akata u povezanih s osnovnim zahtjevima programa ili uvođenja prakse ozelenjivanja.
This will mean delays in the implementation of certain measures. 
To znači da će u provedbi određenih mjera dolaziti do kašnjenja.
The added value of the EUSBSR as regards the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 103 The EU strategy for the Baltic Sea Region was launched in 2009 as a pioneer exercise for putting in place the macro-regional approach71 to regional development and creating, among others, links between environmental and agricultural authorities. 
Dodana vrijednost koja ostvarena Strategijom EU-a za regiju Baltičkog mora u pogledu smanjenja unosa hranjivih tvari u Baltičko more 103 Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora pokrenuta je 2009. godine kao prvi temelj za uvođenje makroregionalnog pristupa71 regionalnom razvoju i, između ostaloga, uspostavu veza između nadležnih tijela za zaštitu okoliša i poljoprivredu.
Therefore, its added value in this field should be to support and speed up the implementation of the Helcom BSAP by means of new governance, bringing together various sector policies and resources, involving a wide range of stakeholders (public, private, civil society) and strengthening international cooperation72. 
Stoga bi dodana vrijednost strategije u ovom području trebala biti potpora provedbi Akcijskog plana za Baltičko more Helsinške komisije i njezino ubrzanje zahvaljujući novom načinu upravljanja kojim se povezuju različite sektorske politike i izvori, uključuje široki raspon dionika (javnih, privatnih, civilnog društva) i jača međunarodna suradnja72.
104 We examined whether: — the EUSBSR has a noticeable impact in the field of nutrient load reduction; — innovative projects were developed and the resulting best practices were disseminated; — the Commission has acted to ensure that operational programmes and rural development programmes are aligned with the EUSBSR nutrient reduction objective. 
104 Ispitali smo: - ima li Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora vidljiv utjecaj u području smanjenja opterećenja hranjivim tvarima, - jesu li osmišljeni inovativni projekti i je li se širila dobra praksa koja je utvrđena njihovom provedbom, - je li Komisija poduzela mjere kako bi zajamčila da su operativni programi i programi ruralnog razvoja usklađeni s ciljem smanjenja hranjivih tvari u okviru Strategije EU-a za regiju Baltičkog mora.
71 A ‘macro-regional strategy’ is an integrated framework, endorsed by the European Council, to address common challenges faced by a defined geographical area, relating to Member States and third countries located in the same geographical area, which thereby benefit from strengthened cooperation, thus helping to bring about economic, social and territorial cohesion (Source: InfoRegio). 
71 „Makroregionalna strategija” integrirani je okvir koji je odobrilo Europsko Vijeće s ciljem rješavanja zajedničkih izazova s kojima se suočavaju utvrđena zemljopisna područja i koji se odnose na države članice i treće zemlje koje se nalaze na istom zemljopisnom području te stoga imaju koristi od pojačane suradnje, čime se doprinosi postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije (Izvor: InfoRegio).
72 SWD(2013) 233 final of 27 June 2013 accompanying the report from Commission concerning the added value of macro-regional strategies. 
72 SWD(2013) 233 final od 27. lipnja 2013., prilog izvješću Komisije o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija.
Also COM(2014) 284 final of 20 June 2014 ’Report from the Commission concerning the governance of macro-regional strategies’. 
COM(2014) 284 final od 20. Lipnja 2014. „Izvješće Komisije o upravljanju makroregionalnim strategijama”.
Observations 43 A complex governance network and an added value that is difficult to assess 105 The EUSBSR is built on the three ‘nos’ principle: no new legislation, no new funding and no new institutions. 
Opažanja 43 Složena mreža upravljanja i dodana vrijednost koju je teško procijeniti 105 Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora temelji se na načelu izbjegavanja triju izmjena: uvođenja novih zakonskih akata, osiguravanja novog financiranja i uspostave novih struktura.
Even if the intention was not to create new institutions, in practice the EUSBSR consists of a large web of groups and actors. 
Iako uspostava novih struktura nije bila cilj, u praksi se Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora sastoji od široke mreže skupina i dionika.
These have been added to the numerous actors already working in the Baltic Sea Region. 
Toj se mreži pridodaju brojni dionici koji već rade u području regije Baltičkog mora.
However, in practical terms, it is difficult to assess the added value of the EUSBSR to the Member State actions to reduce nutrient inputs as there is no monitoring framework in place to distinguish the results of the strategy from those of the already existing actions. 
Međutim, u praktičnom je smislu teško procijeniti dodanu vrijednost Strategije EU-a za regiju Baltičkog mora u pogledu mjera država članica za smanjenje unosa hranjivih tvari s obzirom na to da nije uspostavljen okvir za praćenje kako bi se moglo razlikovati koji su rezultati ostvareni strategijom, a koji već postojećim mjerama.
Flagship projects help to disseminate good practices, but their impact on nutrient reduction has not been demonstrated 106 It was expected that stakeholders, such as Member States’ authorities, business partners, universities and NGOs, would develop innovative projects using and further developing best practices. 
Vodeći projekti doprinose širenju dobre prakse, ali njihov učinak na smanjenje količine hranjivih tvari nije dokazan 106 Očekivalo se će dionici kao što su nadležna tijela država članica, poslovni partneri, sveučilišta i nevladine organizacije razviti inovativne projekte primjenom i daljnjim razvojem najboljih praksi.
The most significant EUSBSR flagship projects, their objectives, cost and financing sources are presented in Annex V. 107 Flagship projects Baltic Manure and Baltic Deal have helped to disseminate good practices in the area of agriculture. 
Najvažniji vodeći projekti u okviru Strategije EU-a za regiju Baltičkog mora, njihovi ciljevi, troškovi i izvori financiranja prikazani su u prilogu V. 107 Vodeći projekti pod nazivom „Baltic Manure” i „Baltic Deal” pridonijeli su širenju dobrih praksi u području poljoprivrede.
However, some flagship projects represent very little direct investment in reducing nutrient loads. 
Međutim, neki vodeći projekti obuhvaćali su vrlo malo izravnih ulaganja u smanjenje opterećenja hranjivim tvarima.
Other projects which did not achieve recognition as flagship projects are equally important in the field of nutrient reduction, such as the Baltic Compass and Baltic Compact projects, addressing agricultural pollution, and PURE, addressing urban waste water phosphorus treatment. 
Drugi projekti kojima nije dodijeljen status vodećih projekata jednako su važni za područje smanjenja količine hranjivih tvari, kao što su projekti pod nazivom „Baltic Compass” i „Baltic Compact”, koji se bave onečišćenjem iz poljoprivrede, te projekt „PURE”, koji se bavi pročišćavanjem fosfora iz komunalnih otpadnih voda.
108 The contribution of flagship projects and other projects financed by the Baltic Sea region programme to nutrient reduction is difficult to identify. 
108 Doprinos smanjenju količine hranjivih tvari koji je ostvaren provedbom vodećih projekata i drugih projekata koji su financirani iz programa za regiju Baltičkog mora teško je utvrditi.
Most of the flagship projects do not produce immediately tangible results on their own as they often serve as pilot examples for desired broader action in a given field. 
Većinom vodećih projekata ne ostvaruju se odmah opipljivi rezultati jer često služe kao probni primjeri željenih opsežnijih mjera u određenom području.
In some cases, they are partly redundant, with results being obtained through other EU-funded research projects and assessments already made by the Commission. 
U nekim su slučajevima djelomično suvišni jer su rezultati već ostvareni u okviru drugih istraživačkih projekata koje je financirao EU i procjena koje je Komisija već obavila.