natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This increases vulnerability to desertification. 
To povećava izloženost dezertifikaciji.
According to the climate change models used by the Commission, temperatures are projected to increase by more than 2°C in certain regions (such as Spain) by the end of the century. Over the same time period, summer precipitation is projected to decrease by 50 % or more in southern Europe21. In their 2018 report22, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed with high confidence that temperatures on extreme hot days in mid-latitudes will increase by up to about 3°C at global IPCC Fifth Assessment Report, Working Group III Report “Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change”; EEA, Climate Change Impacts and Vulnerability, 2016; the Court’s Landscape review: EU action on energy and climate change, paragraph 117. 
Prema modelima klimatskih promjena kojima se koristi Komisija predviđa se da će se do kraja stoljeća temperature u određenim regijama (npr. u Španjolskoj) povećati za više od 2 °C. Predviđa se da će se u istom razdoblju ljetne oborine u južnoj Europi smanjiti za 50 % ili Peto izvješće IPCC-a o procjeni, izvješće III. radne skupne „Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change” (Klimatske promjene 2014.: ublažavanje klimatskih promjena); EEA, „Climate Change Impacts and Vulnerability” (Učinci klimatskih promjena i izloženost), 2016.; Europski revizorski sud, „Panoramski pregled: mjere EU-a u području energije i klimatskih promjena”, odlomak 117.
See e.g. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., “Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Vidi, npr., Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., „Is Europe at risk of desertification due to climate change?”
20, 2018,. EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-36; Gudmundsson, L. and Seneviratne, S. I., “Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe”, Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11/4/044005; Gudmundsson,L.,Seneviratne,S.I.,andZhang,X.,2017,“Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources”, Nature Climate Change, 7, p. 
20, 2018., EGU2018-9557, Opća skupština Europske unije za geoznanosti. IPCC, „Global Warming of 1.5°C” (Globalno zatopljenje od 1,5 °C), 2018., sjednica IPCC-a u svrhu odobrenja, str. 3. – 36.; Gudmundsson, L. i Seneviratne, S. I., „Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe” (Antropogene klimatske promjene nepovoljno utječu na rizik od meteoroloških suša u Europi), Environmental Research Letters, 11(4), 2016., 044005, doi: 10.1088/1748-46 9326/11/4/044005; Gudmundsson, L., Seneviratne, S. I., i Zhang, X., 2017., „Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources” (Otkriće antropogenih klimatskih promjena u europskim obnovljivim izvorima svježe vode), Nature Climate Change, 7, str.
See e.g. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (Eds.), “Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less”, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017 and http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm. Climate Impacts in Europe. 
Vidi, npr., Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I. (urednici), „Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less” (Znanost u korist upravljanja rizicima od katastrofe 2017.: znati više i gubiti manje), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2017. i http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm.
The JRC PESETA II project, 2014. 
Projekt PESETA II JRC-a, 2014.
JRC Scientific and Policy Reports. 
Znanstvena i politička izvješća JRC-a.
13 17 18 19 20 21 22 IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Summary of Policy Makers, p. 
IPCC, „Global Warming of 1.5°C” (Globalno zatopljenje od 1,5 °C), 2018., Sažetak za donositelje politika, str.
Figure 3 – Predicted change in desertification risk and aridity index in 2071-2100 compared to 1981-2010 − Predicted change in desertification risk24 under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-201025. 
Slika 3. – Predviđene promjene u riziku od dezertifikacije i indeksu aridnosti u razdoblju 2071. – 2100. u odnosu na razdoblje 1981. – 2010. − Predviđene promjene u riziku od dezertifikacije24 prema scenariju porasta temperature za 2,4°C (RCP od 4,5 – lijevo) i scenariju porasta temperature za 4,3°C (RCP od 8,5 – desno) u razdoblju 2071. – 2100. u odnosu na razdoblje 1981. – 2010.25 16 Tumač Blago smanjenje rizika Blago povećanje rizika Uznapredovalo povećanje rizika Veliko povećanje rizika Izvor: Spinoni, J., Barbosa, P., Dosio, A., McCormick, N., Vogt, J., „Is Europe at risk of desertification due to climate change?”
20, 2018,EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly. 
20, 2018., EGU2018-9557, Opća skupština Europske unije za geoznanosti.
15 24 25 Based on various indicators such as FAO-UNEP Aridity Index, Köppen-Geiger Climate Classification, and Holdridge Life Zones. 
24 25 Na temelju raznih pokazatelja kao što su indeks aridnosti FAO-a i UNEP-a, Köppen-Geigerova klasifikacija klime i Holdridgeov sustav životnih zona.
Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories usedbytheIPCC.By2081-2100, RCP4.5isprojectedtoresultinasurfaceairtemperature increase,comparedtothe1850-1900 (pre-industrial)average,withinalikelyrangeof1.7°Cto 3.2°C (mean of 2.4°C). 
Predviđa se da bi u slučaju scenarija reprezentativne putanje koncentracije od 4,5 do razdoblja 2081. – 2100. došlo do povećanja površinske temperature zraka u rasponu od 1,7 °C do 3,2 °C u odnosu na (predindustrijski) prosjek iz razdoblja 1850. – 1900. (prosječno povećanje od 2,4 °C).
RCP 8.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 3.2°C to 5.4°C (mean of 4.3°C). 
U slučaju scenarija od 8,5 predviđa se povećanje temperature zraka u rasponu od 3,2°C do 5,4°C (prosječno povećanje od 4,3°C).
− Predicted change in the aridity index under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-2010. 
− Predviđena promjena u indeksu aridnosti prema scenariju porasta temperature za 2,4°C (RCP od 4,5 – lijevo) i scenariju porasta temperature za 4,3°C (RCP od 8,5 – desno) u razdoblju 2071. – 2100. u odnosu na razdoblje 1981. – 2010.
Source: Processed by Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, China, in preparation of World Atlas of Desertification,2018, DOI:10.2760/06292.Sourcedata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia. 
17 Tumač > – 20 % < – 15 do – 20 % < – 10 do – 15 % < – 5 do – 10 % < – 2 do – 5 % Nemapromjena(–2 % do2 %) > 2 do 5 % > 5 do 10 % > 10 do 15 % > 15 do 20 % > 20 % Izvor: obrada podataka: Jian-Sheng Ye, Sveučilište u Lanzhouu, Kina, za potrebe pripreme Svjetskog atlasa dezertifikacije, DOI:10.2760/06292.
Source: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. (Eds.), World Atlas of Desertification,PublicationOfficeofthe European Union, Luxembourg, 2018, p. 
Izvor: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. (urednici), World Atlas of Desertification (Svjetski atlas dezertifikacije), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2018., str.
The UN framework for combating desertification 11. 
Okvir UN-a za borbu protiv dezertifikacije 11.
The United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD) is an international agreement setting out a global framework for combating desertification. 
Konvencija Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije (UNCCD) međunarodni je sporazum kojim je utvrđen globalni okvir za borbu protiv dezertifikacije.
It was established in 1994, following the Earth Summit in Rio de Janeiro in 199226. 
Sastavljena je 1994., nakon sastanka na vrhu o okolišu i razvoju koji je održan 1992. godine u Rio de Janeiru26.
It is a legally binding agreement on land issues that addresses land degradation and desertification, providing a platform for adaptation, mitigation and resilience. 
26 degradaciju i dezertifikaciju zemljišta koji pruža platformu za prilagodbu, ublažavanje i izgradnju otpornosti.
The UNCCD has 197 parties, including the EU27 and its 28 Member States. 
UNCCD ima 197 zemalja potpisnica, uključujući EU27 i njegovih 28 država članica.
conditions for people in drylands, to maintain and restore land productivity, and to mitigate the effects of desertification and drought. 
Zemlje potpisnice surađuju na poboljšanju životnih uvjeta ljudi u sušnim područjima, održavanju i obnovi produktivnosti zemljišta i ublažavanju učinaka dezertifikacije i suša.
Parties to the UNCCD can voluntarily declare themselves to be “affected by desertification”. 
Zemlje potpisnice UNCCD-a mogu se dobrovoljno izjasniti „pogođenima dezertifikacijom”.
These countries must design and implement national action programmes (NAPs) to combat desertification. 
Te zemlje moraju izraditi i provesti nacionalne programe djelovanja (NAP) za suzbijanje dezertifikacije.
In 2015, the United Nations adopted the 2030 Agenda for Sustainable Development28, including a commitment to achieve all of the United Nations’ Sustainable Development Goals (SDGs). 
Ujedinjeni narodi donijeli su 2015. Program održivog razvoja do 2030.28, koji uključuje obvezu postizanja svih ciljeva održivog razvoja UN-a.
Of those, SDG 15 aims to “protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, halt and reverse land degradation, halt biodiversity loss”; it includes a target of combating desertification, restoring degraded land and soil, including land affected by desertification, drought and floods, and striving to achieve a land degradation-neutral world by 2030 (target 15.3). 
15) „zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo gospodariti šumama, boriti se protiv dezertifikacije i zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te zaustaviti gubitak biološke raznolikosti”, koji uključuje podcilj „borbe protiv dezertifikacije, obnove degradiranog zemljišta i tla, uključujući zemljišta pogođena dezertifikacijom, sušom i poplavama, te težnje ostvarivanju svijeta bez degradacije zemljišta” do 2030. godine (podcilj br. 15.3).
In 2017, the UNCCD adopted its 2018-2030 strategic framework, which focuses on achieving SDG target 15.3. 
Godine 2017. donesen je strateški okvir UNCCD-a za razdoblje 2018. – 2030. u kojem je naglasak stavljen na postizanje podcilja održivog razvoja br. 15.3.
As a party to the UNCCD, the EU has confirmed its commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
Kao potpisnica UNCCD-a, Europska unija potvrdila je da se obvezuje postići neutralnost degradacije zemljišta do 2030. godine.
Combating desertification in the EU 15. 
Borba protiv dezertifikacije u EU-u 15.
The EU does not have a dedicated strategy or a specific legal framework for desertification. 
EU nema zasebnu strategiju ili poseban pravni okvir za dezertifikaciju.
However, certain factors associated with desertification are addressed under various other strategies or spending programmes, as shown below. 
Međutim, određeni čimbenici povezani s dezertifikacijom obuhvaćeni su raznim drugim strategijama ili programima potrošnje, kako je opisano u nastavku.
In September 2006, the Commission adopted a Thematic Strategy for Soil Protection29, underlining that soil degradation processes can ultimately lead to desertification. 
Komisija je u rujnu 2006. donijela tematsku strategiju EU-a za zaštitu tla29, istaknuvši da procesi degradacije tla u konačnici mogu dovesti do dezertifikacije.
The objectives of the strategy were to ensure a sustainable use of soil by preventing further soil monitor that, in implementing the EU law, the Member States meet their obligations resting on them by virtue of the EU being party to the UNCCD. 
Cilj strategije bio je zajamčiti održivo korištenje tla sprječavanjem daljnje degradacije tla i očuvanjem njegovih funkcija te obnavljanjem degradiranog tla do razine funkcionalnosti koja najmanje odgovara postojećoj i planiranoj uporabi tla.
The 2006 Soil Thematic Strategy was structured on four pillars: awareness-raising; integration with other policies; research; and legislation: a proposal for a Soil Framework Directive (SFD)30. 
Tematska strategija za zaštitu tla iz 2006. temeljila se na četirima stupovima: podizanju razine osviještenosti, integraciji s drugim politikama, istraživanju te zakonodavstvu, odnosno prijedlogu okvirne direktive o tlu30.
The SFD proposal required Member States to identify areas at risk of degradation, define targets for soil protection, and carry out programmes to achieve these targets. 
U skladu s prijedlogom okvirne direktive o tlu države članice bile bi dužne utvrditi područja ugrožena degradacijom, odrediti ciljne vrijednosti za zaštitu tla i provoditi programe za dostizanje tih ciljnih vrijednosti.
The proposed directive also intended to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss. 
Predloženom direktivom također se trebalo doprinijeti zaustavljanju dezertifikacije uzrokovane degradacijom i gubitkom biološke raznolikosti tla.
However, for almost eight years, there was no qualified majority31 in the Council in favour of adopting it. 
Međutim, u Vijeću gotovo osam godina nije postignuta kvalificirana većina31 koja je potrebna za donošenje direktive.
In April 2014, the Commission withdrew it. 
Komisija je povukla prijedlog u travnju 2014. godine.
In April 2013, the Commission adopted the 2013 EU Adaptation Strategy for climate change, to encourage Member States to take adaptation action. 
U travnju 2013. Komisija je donijela strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama čiji je cilj potaknuti države članice na provedbu mjera za prilagodbu.
It stresses the need for the EU to take measures to adapt to unavoidable climate impacts and their economic, environmental and social costs. 
U strategiji se ističe potreba za time da EU poduzima mjere za prilagodbu neizbježnim klimatskim utjecajima i njihovim troškovima za gospodarstvo, okoliš i društvo.
In November 2013, the EU adopted the General Union Environment Action Programme, to “ensure that by 2020 land is managed sustainably in the Union, soil is adequately protected and the remediation of contaminated sites is well underway”. 
EU je donio Opći program djelovanja unije za okoliš čiji je cilj zajamčiti da se do 2020. „u Uniji zemljištem upravlja na održiv način, da je tlo odgovarajuće zaštićeno te da zbrinjavanje onečišćenih lokacija dobro napreduje”.
The 2013 EU Forest Strategy highlighted that forests are not only important for rural development, but also for the environment and the fight against climate change. 
U strategiji EU-a za šume iz 2013. istaknuto je da šume nisu važne samo za ruralni razvoj nego i za okoliš i borbu protiv klimatskih promjena.
Forests play an important role in combating land degradation and desertification. 
Šume imaju važnu ulogu u borbi protiv degradacije tla i dezertifikacije.
Various EU funds can be used to finance measures to address desertification: − The implementation of the Common Agricultural Policy (CAP), with its rural development32, greening and cross-compliance components 33, can have positive effects on agricultural soils. 
Za financiranje mjera za borbu protiv dezertifikacije mogu se upotrebljavati razni fondovi EU-a: − Provedba zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), koja obuhvaća ruralni razvoj32, ekologizaciju i komponente višestruke sukladnosti33, može imati pozitivne učinke na poljoprivredno tlo.
However, intensive or unsustainable agricultural practices can damage soil. − The European Structural and Investment Funds 34 aim to reduce regional imbalances across the EU. 
Međutim, intenzivne ili neodržive poljoprivredne prakse mogu nanijeti štetu tlu. − Svrha je europskih strukturnih i investicijskih fondova34 smanjiti regionalne neravnoteže u EU-u.
Projects to combat desertification can be co-financed – if Member States identify a corresponding need – by the European Regional Development Fund (ERDF) or Cohesion Fund, for example. 
Projekti za borbu protiv dezertifikacije mogu se Područje koje je ponajprije uređeno Uredbom (EU) br.
32 33 34 GovernedmainlybyRegulation(EU)No1305/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 347, 20.12.2013., str.
487) – a fund helping rural areas in the EU to face a wide range of economic, environmental and social challenges. 
487.) – fonda kojim se ruralnim područjima u EU-u pomaže u suočavanju sa širokim rasponom izazova povezanih s gospodarstvom, okolišem i društvom.
GovernedmainlybyRegulation(EU)No1307/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (SL L 347, 20.12.2013., str.
Cross-compliance includes rules preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance and avoiding the deterioration of habitats, and protecting and managing water. 
Višestruka sukladnost uključuje pravila za sprječavanje erozije tla, zadržavanje organskih tvari u tlu i održavanje strukture tla, jamčenje minimalne razine održavanja staništa i izbjegavanja pogoršavanja njihova stanja te gospodarenje vodom i njezinu zaštitu.
Greening is linked to a number of sustainable agricultural practices such as maintaining permanent grassland and crop diversification, with positive impact on land. 
Ekologizacija je povezana s nizom održivih poljoprivrednih praksi, kao što su održavanje trajnih travnjaka i raznolikost usjeva, s pozitivnim učinkom na zemljište.
The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund; the Cohesion Fund; the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund. 
Europski strukturni i investicijski fondovi skupina su pet zasebnih fondova koju čine Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo.
19 − Other EU funding instruments which address desertification are the Framework Programme 7 and Horizon 2020 research programmes35, the LIFE36 instrument for the environment, or the European Union Solidarity Fund (EUSF)37. 
sufinancirati – ako države članice utvrde odgovarajuću potrebu za time – iz, primjerice, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) ili Kohezijskog fonda. − Ostali su instrumenti EU-a za financiranje koji su relevantni za dezertifikaciju Sedmi okvirni istraživački program i istraživački program Obzor 2020.35, instrument LIFE36 za okoliš ili Fond solidarnosti Europske unije (FSEU)37.
Although the EU spending programmes make funding available for projects addressing desertification, the amount of EU funds planned and used to address desertification is not available. 
Iako su u okviru programa potrošnje EU-a dostupna sredstva za projekte za borbu protiv dezertifikacije, iznos sredstava EU-a planiranih i iskorištenih u tu svrhu nije dostupan.
Within the EU, the Council has set up a working party on desertification38. 
Vijeće je u okviru EU-a uspostavilo radnu skupinu za dezertifikaciju38.
This working party prepares the EU position for international negotiations related to desertification and land degradation, and is the only regular forum for discussing UNCCD and desertification-related issues at EU level. 
Ta radna skupina priprema stajališta EU-a za međunarodne pregovore u vezi s dezertifikacijom i degradacijom zemljišta te je jedini redoviti forum za raspravljanje o UNCCD-u i pitanjima povezanima s dezertifikacijom na razini EU-a.
Together with the Council and other Commission services, DG ENV coordinates the EU’s position for UNCCD events such as the Conferences of Parties, which take place every two years. 
GU ENV, zajedno s Vijećem i drugim službama Komisije, koordinira donošenje stajališta EU-a za događaje u vezi s UNCCD-om kao što su konferencije stranaka koje se održavaju svake dvije godine.
The role of the Joint Research Centre (JRC) is instrumental in providing scientific background information and participants in the UNCCD roster of experts. 
Zajednički istraživački centar (JRC) ima ključnu ulogu u pružanju znanstvenih pozadinskih informacija i osiguravanju sudionika u stručnim skupinama UNCCD-a.
Other Commission’s services may also have a role in the context of combating desertification in the EU, as shown in Figure 4. 
I druge službe Komisije mogu imati ulogu u kontekstu borbe protiv dezertifikacije u EU-u, kako je prikazano na slici 4.
In addition, European Commission’s Directorate-General for Statistics (DG ESTAT) issues an annual report on progress towards the SDGs in an EU context, including an assessment of indicators on land degradation under SDG 15 (see paragraph 13). 
Osim toga, Glavna uprava Europske komisije za statistiku (GU ESTAT) objavljuje godišnje izvješće o napretku u postizanju ciljeva održivog razvoja u Istraživački i inovacijski programi EU-a za razdoblje 2014. – 2020.
EU’s research and innovation programmes for 2014-2020 (Horizon 2020) and for 2007-2013 (Framework Programme 7). 
(Obzor 2020.) i razdoblje 2007. – 2013. (Sedmi okvirni program).
The EU’s financial instrument supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU. 
Financijski instrument EU-a kojim se pruža potpora projektima u područjima okoliša, očuvanja prirode i klimatskih mjera u cijelom EU-u.
Set up to respond to major natural disasters and express European solidarity to disaster-stricken regions within Europe. 
Uspostavljen kako bi se odgovorilo na velike prirodne katastrofe i kako bi se na europskoj razini izrazila solidarnost s regijama unutar Europe pogođenima katastrofama.
EUSF can only be used to restore land after a natural disaster has occurred, not to prevent or mitigate a process that could happen in the future. 
Fond solidarnosti Europske unije može se upotrebljavati samo za obnovu zemljišta nakon prirodne katastrofe, ali ne i za sprječavanje ili ublažavanje procesa do kojih bi moglo doći u budućnosti.
20 35 36 37 38 Working Party on International Environmental Issues – Desertification. 
21 35 36 37 38 Radna skupina za međunarodna pitanja okoliša – dezertifikacija.
Figure 4 – Commission services dealing with desertification in the EU DG ENV proposes and implements policies that aim to ensure a high level of environmental protection 21 DG AGRI designs and manages the CAP guiding the EU action in agriculture and rural development - one of its focus areas being preventing soil erosion and improving soil management DG CLIMA develops and implements policies on climate change mitigation and adaptation actions, including actions related to desertification Source: ECA. 
Slika 4. – Službe Komisije koje rade na pitanju dezertifikacije u EU-u GUJRC Analizira i prikuplja podatke o dezertifikaciji i čimbenicima koji ugrožavaju tlo te pruža znanstvene pozadinske informacije. GUAGRI Osmišljava zajedničku poljoprivrednu politiku, koja usmjerava mjere EU-a u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, i upravlja tom politikom, pri čemu je jedno od područja na koja se stavlja naglasak sprječavanje erozije tla i poboljšanje upravljanja tlom.