natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 The Court found specific cases in Italy (Puglia and Sicily), Lithuania and Romania where the total amount of the grant and financial instrument together was either close to the amount of the eligible cost of the project, equal to it or even higher. 
36 Sud je u Italiji (Apulija i Sicilija), Litvi i Rumunjskoj otkrio konkretne slučaje‐ ve u kojima je ukupan iznos bespovrat‐ nih sredstava i sredstava iz financijskog instrumenta bio malo niži od iznosa prihvatljivih troškova projekta, jednak njemu ili čak viši.
Therefore, at the end of the 2007–13 programming period, there was a risk of projects actually being financed up to 100 % with public money. 
Tako je po završetku programskog razdoblja 2007. – 2013. postojao rizik da se čak do 100 % iznosa projekta financira javnim sredstvima.
37 In the policy area of cohesion, this situation is explicitly prevented, as financial instruments and grants operate separately. 
37 U području kohezijske politike takva je situacija nedvojbeno spriječena jer se financijski instrumenti i bespovratna sredstva primjenjuju zasebno.
Financial instruments are not allowed to cover costs of a project which are already supported by a grant. 
Nije dopušteno financijskim instrumentima pokrivati troškove projekta koji su već primili potporu u obliku bespovratnih sredstava.
Observations 21 28 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1290/2005. 29 DG Agriculture and Rural Development 2013 Annual Activity Report, annex 10, p.158. 
Opažanja 21 28 Članak 29. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005.
30 Court annual reports concerning the financial years 2010 (paragraph 4.33) (OJ C 326, 10.11.2011) and 2012 (paragraph 4.7) (OJ C 331, 14.11.2013); Court’s Opinion No 7/2011 on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund covered by the Common Strategic Framework and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1083/2006 (paragraph 49) (OJ C 47, 17.2.2012), Special Report No 2/2012 (paragraph 54);Court document (2014), ‘Agriculture and cohesion: overview of EU spending 2007–13’ (paragraph 21) (http://eca.europa.eu). 
158. 30 Godišnja izvješća Suda za financijsku godinu 2010. (odlomak 4.33) (SL C 326, 10.11.2011.) i 2012. (odlo‐ mak 4.7) (SL C 331, 14.11.2013.); Mišljenje Suda br. 7/2011 o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezij‐ skom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
In certain cases, financial instruments contributed towards helping to alleviate the application of the de-commitment rule 38 Council Regulation (EC) No 1290/2005 includes a mechanism for stimulating the financial execution of programmes. 
U nekim slučajevima financijski instrumenti pridonijeli su fleksibilnijoj provedbi pravila o opozivu izdvojenih sredstava 38 U Uredbi Vijeća (EZ) br. 1290/2005 utvrđuje se mehanizam za pospješi‐ vanje financijskog izvršenja progra‐ ma.
It contains a rule that requires the Commission to ‘de-com-mit’ (cancel) any portion of an annual budget which has not been used within a period of 2 years (known as the ‘N+2’ rule28). 
Ona sadrži pravilo prema kojem Komisija mora „opozvati” (otkazati) dio godišnjeg proračunskog izdvajanja koji nije iskorišten tijekom dvije godine (pravilo „N+2”28).
The purpose of this rule is ‘to speed up execution of programmes and contribute to sound financial management29’. 
Svrha je tog pravila „pridonijeti poboljšanoj provedbi pro‐ grama i dobrom financijskom uprav‐ ljanju”29.
The Court has already pointed out, on several occasions, that there is a risk that financial instruments might contribute towards circumventing this rule30. 
Sud je već u nekoliko navrata istaknuo rizik od toga da bi financijski instrumenti mogli pomoći u zaobilaže‐ nju tog pravila30.
39 The Commission also acknowledges this risk in relation to some Member States31. 
39 Komisija također primjećuje takav rizik kad je riječ o nekim državama člani‐ cama31.
The Court found that such risk existed in Bulgaria, Greece (Box 4) and Italy (Sicily) at the time when their funds were established. 
Sud je utvrdio da je takav rizik postojao u Bugarskoj, Grčkoj (okvir 4.) i Italiji (Sicilija) kada su uspostavile svoje fondove.
Situation as regards the ‘N+2’ rule in Greece In Greece, a payment of 115 million euro in public money was made to a loan fund in December 2013. 
Stanje u Grčkoj u pogledu pravila „N+2” U prosincu 2013. u kreditni fond u Grčkoj uplaćeno je 115 milijuna eura javnih sredstava.
The Court found that there was a high risk that the establishment of the fund also served the purpose of limiting the application of the ‘N+2’ rule. 
Sud je utvrdio da postoji velika mogućnost da je fond uspostavljen, među ostalim, kako bi se njime ograničila primjena pravila „N+2”.
This was because: ο the amount allocated represented a significant share of the funds available32; ο insignificant amounts were disbursed to final recipients (see Box 5); ο the risk of de-commitment was significant in 2013. 
Razlozi su za to: ο dodijeljeni iznos čini velik dio dostupnih sredstava32; ο krajnjim primateljima isplaćeni su neznatni iznosi (vidjeti okvir 5.); ο godine 2013. bio je izražen rizik od opoziva izdvojenih sredstava.
32 Between 10 % and 30 % of the budget available for the measures concerned. 
32 Između 10 % i 30 % sredstava dostupnih za mjere u pitanju.
Observations 22 40 Therefore, in three out of the seven Member States that set up financial instruments in the 2007–13 programming period, financial instruments were established and were also used to withhold and retain EU payments rather than address the officially communicated needs and objectives. 
Opažanja 22 40 Prema tome, u trima državama članicama od njih sedam koje su uspostavile financijske instrumente u programskom razdoblju 2007. – 2013. svrha je uspostave i primjene tih instrumenata bila zadržati sredstva dodijeljena iz EU‐a, a ne ispuniti potre‐ be i ciljeve koje su te države službeno priopćile.
By accepting such practices the Commission did not ensure that the principles of sound financial management had been adhered to33. 
Prihvativši te prakse Komi‐ sija nije ispunila zadaću da zajamči poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja33.
42 Figure 4 shows that the process starts with the determination of the potential market for the financial instrument. 
42 Na slici 4. prikazuje se da postupak počinje određivanjem potencijal‐ nog tržišta za uspostavu financijskih instrumenata.
A wrong estimate might lead to an overcapitalisation of the financial instrument: Significant overcapitalisation of financial instruments 41 A situation of overcapitalisation occurs when the amount paid into the capital of the financial instruments is too large in relation to the amount provided to final recipients in the form of loans or guarantees issued. 
Zbog pogrešne procjene može doći do prekomjerne kapitalizacije financijskog instrumenta: Vrlo je izražena prekomjerna kapitalizacija financijskih instrumenata 41 Do prekomjerne kapitalizacije dolazi kada je uplaćeni iznos u kapitalu finan‐ cijskog instrumenta prevelik u odnosu na iznos koji u obliku zajmova ili jam‐ stava primaju krajnji primatelji.
31 In its reply to the Court’s annual report concerning the financial year 2012, the Commission recognises that it ‘itself has observed that some Member States make extensive use (...) of financial engineering instruments which can have the effect of reducing or avoiding a loss of funds under the N+2 rules.’ 
31 U svojem odgovoru na godišnje izvješće Suda za financijsku godinu 2012. Komisija navodi da je „sama primijetila da neke države članice u velikoj mjeri [upotrebljavaju] instrumente financijskog inženjeringa kojima se može utjecati na smanjenje ili izbjegavanje gubitka sredstava u skladu s pravilima N+2”.
33 Article 9(2) of Council Regulation (EC) No 1290/2005 and Article 73 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 i članak 73. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 21.10.2005., str.
Factors contributing to overcapitalisation Potential market for the financial instrument (Risk exposure ratio only for GF) Amount of the fund capital Loans provided to final recipients (Disbursement rate of the LF) Guarantees provided to final recipients (Revolving of the GF) Amount actually paid in the fund capital Activity of the financial instrument Demand for the financial instrument Overestimation of the fund capital Overcapitalisation of the financial instrument Figure 4 
Čimbenici koji pridonose prekomjernoj kapitalizaciji Potencijalno tržište za financijski instrument (Pokazatelj izloženosti riziku samo za JF) Iznos kapitala fonda Zajmovi izdani krajnjim primateljima (Stopa isplate za KF) Jamstva izdana krajnjim primateljima (Obnovljivost za JF) Stvarni iznos kapitala uplaćen u fond Ciklus provedbe financijskih instrumenata Potražnja za financijskim instrumentima Precjenjivanje potrebnog kapitala fonda Prekomjerna kapitalizacija financijskih instrumenata Slika 4.
Observations 23 Amount of fund capital generally overcapitalised 43 The Commission supervised the process of determining the amount of fund capital provided for financial instruments. 
Opažanja 23 Iznos potrebnog kapitala fonda bio je uglavnom precijenjen 43 Komisija je nadgledala postupak određivanja iznosa kapitala fonda namijenjenog financijskim instru‐ mentima.
Despite this supervision, the Court observed significant overcapitalisation in Bulgaria, Greece, Italy (Basilicata and Sicily), Lithuania and Romania. 
Unatoč tomu Sud je uočio istaknutu prekomjernu kapitalizaciju u Bugarskoj, Grčkoj, Italiji (Basilicata i Sicilija), Litvi i Rumunjskoj.
The Commission only took concrete action in the case of Bulgaria, leading to a reduction in the fund capital. 
Komisija je samo u slučaju Bugarske poduzela konkretne mjere, kojima je smanjila ka‐ pital fonda.
One reason for overcapitalisation is the absence of a sound analysis of the demand for financial instruments in the Member States 44 The Court found that attempts had been made by Member States, in operational documents such as business plans, to estimate the demand for established financial instruments, but they were based on rough estimates of grant consumption. 
Jedan je od razloga prekomjerne kapitalizacije izostanak temeljite analize potreba za financijskim instrumentima u državama članicama 44 Sud je utvrdio da su države članice po‐ kušale, u programskim dokumentima kao što su poslovni planovi, odrediti potrebu za ustanovljenim financij‐ skim instrumentima, no to su napra‐ vile prema približnim procjenama iskorištavanja bespovratnih sredstava.
Similar weaknesses were found for all the financial instruments audited in the Member States (see paragraph 19), with the exception of France (Corsica). 
Slični su nedostatci utvrđeni u pogledu svih financijskih instrumenata nad ko‐ jima se u državama članicama (vidjeti odlomak 19.) provela revizija, uz izu‐ zetak Francuske (Korzika).
Information collected for review shows that similar weaknesses also existed in Bulgaria. 
Informacije prikupljene za analizu pokazuju da su takvi nedostatci postojali i u Bugarskoj.
Some examples are described in Box 6. 
U okviru 6. opisani su neki primjeri.
Examples of the overcapitalisation of financial instruments In Greece, the loan fund benefitted from public funding amounting to 115 million euro, to be spent in the 2014–15 period. 
Primjeri prekomjerno kapitaliziranih financijskih instrumenata Jamstveni fond u Grčkoj primio je 115 milijuna eura javnih sredstava za razdoblje od 2014. do 2015.
In reality, only 0.5 million euro has been paid to final recipients until November 2014. 
Do stude‐ noga 2014. godine samo je 0,5 milijuna eura od tog iznosa isplaćeno krajnjim primateljima.
In Lithuania, a fund size of over 130 million euro was initially planned, but in practice the maximum fund allocation was only 52 million euro. 
U Litvi je prvotno planirano da kapital fonda iznosi više od 130 milijuna eura, ali u praksi je najviša razina dodi‐ jeljenih sredstava bila tek 52 milijuna eura.
At the end of 2013, the fund capital was reduced to 13.8 million euro. 
Po završetku 2013. kapital fonda smanjen je na 13,8 milijuna eura.
In Italy (Sicily), the amount paid into the guarantee fund was around 38 million euro. 
U jamstveni fond u Italiji (Sicilija) uplaćeno je oko 38 milijuna eura.
This amount was largely overestimated considering that the uptake was around 5 million euro. (see paragraph 55). 
Potreba za tolikim iznosom bila je uvelike precijenjena s obzirom na to da je od toga iskorišteno oko 5 milijuna eura (vidjeti odlomak 55.).
Observations 24 Examples of the failure to analyse the demand for financial instruments In Italy (Puglia and Sicily), the principle applied was to estimate the potential demand for guarantee funds. 
Opažanja 24 Primjeri propusta u analizi potreba za financijskim instrumentima Pristup Italije (u regijama Apuliji i Siciliji) bio je da se procijeni moguća potreba za jamstvenim fondovima.
This corresponded to around 75 % (Puglia) and 50 % (Sicily) respectively of the expected loans to be provided by the banking sector for financing the private part of projects linked to the investment measures concerned. 
Prema njoj je oko 75 % zajmova za Apuliju i njih 50 % za Siciliju trebalo biti dodijeljeno iz bankovnog sekto‐ ra u svrhu financiranja privatnog udjela u projektima povezanima s odgovarajućim investicijskim mjerama.
This resulted in an estimated demand (312 million euro in Puglia and 120 million euro in Sicily) that significantly exceeded the real demand. 
Kao rezultat toga procijenjena potreba (312 milijuna eura za Apuliju i 120 milijuna eura za Siciliju) znatno je prelazila stvarne potrebe.
The estimated demand for guarantee funds for only two regions (Puglia and Sicily) was 8 % higher than the total guarantees provided by the fund manager for the whole country34 as at July 2014. 
Procijenjena potreba za jamstvima u samo dvjema regijama (Apuliji i Siciliji) bila je 8 % veća od ukupnih sredstava za jamstva koja je upravitelj fonda dodijelio za cijelu državu34 zaključno sa srpnjem 2014.
In Bulgaria, the authorities considered that the guarantee fund would cover 75 % of total potential investments. 
U Bugarskoj su nadležna tijela ocijenila da bi se iz jamstvenog fonda trebalo pokriti 75 % svih potencijal‐ nih ulaganja.
The potential demand for the guarantee fund was then established at around 600 million euro for the 2012–15 period. 
Prema tome je za razdoblje od 2012. do 2015. procijenjena moguća potreba za jamstvima u vrijednosti od oko 600 milijuna eura.
This was 12 times higher than the real market at the end of April 2014. 
Taj je iznos 12 puta veći od stvarnog stanja na tržištu krajem trav‐ nja 2014.
The Commission reviewed the process without challenging the fact that the 75 % hypothesis, upon which the calculations were based, was not substantiated. 
Komisija je ispitala postupak ne dovodeći u pitanje činjenicu da pretpostavka o 75 % ulaganja na kojoj se izračun temeljio nije potkrijepljena.
In Romania, no evidence of an ex ante analysis was provided to back the estimates. 
U Rumunjskoj nisu izneseni dokazi o tome da su se procjene temeljile na ex ante analizi.
They were stated to have been based on prior experience and the SAPARD programme, without quantifying the volumes of guarantees in the period beforehand. 
Navedeno je da se one temelje na prethodnom iskustvu i programu SAPARD, bez određivanja količine izdanih jamstava u prethod‐ nom razdoblju.
34 The fund manager (ISMEA) is a public body that provides information and financial services to the farming sector in Italy. 
34 Upravitelj fonda (Institut za usluge za tržište poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda – ISMEA) javno je tijelo koje pruža informacije i financijske usluge za poljoprivredni sektor u Italiji.
It manages a national guarantee fund and is also the fund manager for six regional guarantee funds supported by the EAFRD. 
Ono upravlja državnim jamstvenim fondom te šestorima regionalnim jamstvenim fondovima koji primaju potporu iz EPFRR‐a.
45 The Court found that the attractiveness of the financial instruments for potential final recipients depended mainly on the cost of the credit, which, in turn, depended on market interest rates. 
45 Sud je utvrdio da je atraktivnost financijskih instrumenata za poten‐ cijalne krajnje primatelje ponajviše ovisila o troškovima kreditiranja, koji su pak ovisili o kamatnim stopama na tržištu.
This can be illustrated by the case of Lithuania. 
Primjer je za to slučaj iz Litve.
The periods when the contracts with final recipients were actually concluded largely coincided with the periods when the loan fund was attractive in terms of interest rates35. 
Razdoblja u kojima su ugovori s kraj‐ njim primateljima u konačnici skloplje‐ ni često su se podudarala s razdobljima povoljnih uvjeta korištenja kreditnim fondom u pogledu kamatnih stopa35.
This illustrates the fact that demand for financial instruments needs to be assessed thoroughly, and over the long term, as it depends on a combination of intrinsic circumstances and situations as well as external trends. 
To objašnjava činjenicu da se potreba za financijskim instrumentima treba procijeniti precizno i tijekom dužeg razdoblja, s obzirom na to da ona ovisi o kombinaciji okolnosti i situacija u kojima se nalaze krajnji primatelji te vanjskih trendova.
Another reason for the overcapitalisation of guarantee funds: Risk exposure ratios poorly determined 46 For guarantee funds, the risk exposure ratio gives the upper default limit that is considered acceptable in the management of the fund. 
Drugi razlog prekomjerne kapitalizacije jamstvenih fondova: pokazatelji izloženosti riziku nisu dobro procijenjeni 46 Pokazatelj izloženosti riziku za jamstveni fond određuje gornju grani‐ cu neispunjenja obveze koja se smatra prihvatljivom u upravljanju fondom.
If the amount of capital multiplied by the risk exposure ratio is too high in relation to the guarantees issued to final recipients, a situation of overcapitalisation occurs. 
Kada je umnožak iznosa kapitala i pokazatelja izloženosti riziku prevelik u odnosu na jamstva izdana krajnjim primateljima, riječ je o prekomjernoj kapitalizaciji.
Observations 25 47 The value of the risk exposure ratio heavily influences the amount of capital to be paid into guarantee funds. 
Opažanja 25 47 Vrijednost pokazatelja izloženosti riziku izrazito utječe na iznos kapitala koji se treba uplatiti u jamstveni fond.
There is a need to adapt the value used for the risk exposure ratio according to the value of the default rate actually observed. 
Vrijednost koja se koristi za određenje pokazatelja izloženosti riziku mora se prilagoditi stvarno zabilježenoj vrijednosti stope neispunjenja obve‐ ze.
For instance, in Romania, the level of default (below 1 %, see paragraph 32) observed at the end of 2013 was much lower than the upper limit of 20 %, which was the basis used for capitalising the guarantee fund. 
Primjerice, u Rumunjskoj je zabi‐ lježena stopa neispunjenja obveze (niža od 1 %, vidjeti odlomak 32.) po završetku 2013. bila znatno niža od gornje granice od 20 % na temelju koje je jamstveni fond kapitaliziran.
Estimate of overcapitalisation of the guarantee funds Examples of cautious approaches in capitalising the funds were also observed 49 Despite the overestimation of a potential demand, the Italian region of Puglia applied a prudent step-by-step approach and limited payments into the fund to 20 % of the estimated fund capital to avoid overcapitalisation. 
Procjena prekomjerne kapitalizacije jamstvenih fondova Zapaženi su i primjeri opreznog pristupa u kapitalizaciji fondova 49 Unatoč tomu što je precijenjena mogu‐ ća potreba za instrumentima, u talijan‐ skoj regiji Apuliji primijenjen je opre‐ zan, postupan pristup te su plaćanja u fond ograničena na 20 % procijenje‐ nog iznosa potrebnog kapitala fonda kako bi se izbjegla prekomjerna kapita‐ lizacija.
This decision proved to be relatively in line with the guarantees issued (see paragraph 55). 
Pokazalo se da je ta odluka bila prilično primjerena vrijednosti izdanih jamstava (vidjeti odlomak 55.).
Such an approach also existed in other Italian regions (Cam-pania and Molise). 
Tako je učinjeno u još nekim talijanskim regija‐ ma (Kampanija i Molise).
50 A similar approach was observed in France (Corsica). 
50 Sličan pristup imala je i Francuska (Korzika).
Only half of the initially planned fund capital was actually paid into the fund, in correspondence with the guarantees issued. 
Samo je polovica planiranog iznosa kapitala zaista uplaćena u fond, što je odgovaralo vrijednosti izdanih jamstava.
Nonetheless, taking the risk exposure ratio into account the financial instruments in Italy (Puglia) and France (Corsica) would also have been fully operational with a much lower capital endowment. 
Ipak, uzimajući u obzir po‐ kazatelj izloženosti riziku, financijski in‐ strumenti u Italiji (Apulija) i Francuskoj (Korzika) u potpunosti bi ostvarivali svoju namjenu i s mnogo nižim izno‐ som kapitala.
48 The Court estimated the amount of overcapitalisation of the guarantee funds at 31 December 2013 on the basis of the exposure ratios used by the national authorities. 
48 Sud je procijenio iznos u kojem su jamstveni fondovi bili prekomjerno kapitalizirani na dan 31. prosinca 2013. na temelju pokazatelja izloženosti riziku kojima su se koristila nadlež‐ na nacionalna tijela.
The calculations in Annex I show that the total amount for the guarantees issued at the end of 2013 for all financial instruments implemented in 2007–13 could have been provided with total capital of around 50 million euro paid into the funds. 
Prema izračunu u Prilogu I., ukupan iznos potreban za jamstva izdana do kraja 2013. za sve financijske instrumente koji su se primjenjivali u razdoblju 2007. – 2013. pokrio bi se uplaćivanjem u fondove ukupnog kapitala od oko 50 miliju‐ na eura.
In reality, around 420 million euro had been invested. 
U stvarnosti je uloženo oko 420 milijuna eura.
This shows a massive overcapitalisation at the end of the year 2013, as the amounts invested were eight times higher than realistically required. 
To pokazuje izrazi‐ tu prekomjernu kapitalizaciju kra‐ jem 2013., uzevši u obzir da je uloženi kapital bio osam puta veći nego što je to zaista bilo potrebno.
Observations 26 Did financial instruments perform well in the 2007– 13 period? 
Opažanja 26 Jesu li se financijski instrumenti pokazali uspješnima u razdoblju 2007. – 2013.?
Financial instruments per‐ formed poorly in revolving money 53 The Court’s annual report concerning the 2013 financial year highlights the low level of assistance to final recipients provided by the financial instruments in the policy area of cohesion36. 
Financijskim instrumentima nisu ostvareni dobri rezultati u obnavljanju sredstava 53 U godišnjem izvješću za financijsku godinu 2013. ističe se da je financijskim instrumentima u području kohezijske politike ostvarena niska razina potpo‐ re krajnjim primateljima36.
It stated that the disbursement rates were ‘still too low to expect that all funds available [would] be used at least once’. 
Navodi se da je prosječna stopa isplate bila „još preniska da bi se očekivalo da će se sva raspoloživa sredstva iskoristiti barem jedanput”.
This audit confirmed that this situation also existed for rural development. 
Ova revizija potvrđuje da je takvo stanje bilo i u području rural‐ nog razvoja.