natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030 (see paragraphs 67 to 71). 
U EU-u još ne postoji jasna zajednička vizija o tome kako će se do 2030. postići neutralnost degradacije zemljišta (vidi odlomke 67. – 71.).
45 Recommendation 3 – Achieving land degradation neutrality in the EU by 2030 The Commission should: (a) further detail how the EU’s commitment to land degradation neutrality will be achieved by 2030, andreportperiodicallyonprogress; Target implementation date: 31 December 2020. (b) provide guidance to Member States on practical aspects of preserving soil and achieving land degradation neutrality in the EU, including dissemination of good practices; Target implementation date: 31 December 2020. (c) on their request, provide technical support to Member States to establish national action plans to achieve land degradation neutrality by 2030, including identifying targeted measures, clear milestones, and a plan for intermediate reporting at Member State level. 
47 3. preporuka – Postizanje neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030. godine Komisija bi trebala: (a) navesti dodatne pojedinosti o tome kako će se ispuniti obveza EU-a da se do 2030. godine postigne neutralnost degradacije zemljišta te redovito izvješćivati o napretku Ciljni rok provedbe: 31. prosinca 2020. (b) pružiti državama članicama smjernice o praktičnim aspektima očuvanja tla i postizanja neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u, uključujući promicanje dobrih praksi Ciljni rok provedbe: 31. prosinca 2020. (c) na zahtjev pružiti državama članicama tehničku potporu u izradi nacionalnih planova djelovanja za postizanje neutralnosti degradacije zemljišta do 2030., uključujući utvrđivanje usmjerenih mjera, jasnih ključnih etapa i plana za srednjoročno izvješćivanje na razini država članica.
Target implementation date: 31 December 2022. 
Ciljni rok provedbe: 31. prosinca 2022.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 November 2018. 
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda Nikolaos A. Milionis, na sastanku održanom u Luxembourgu 14. studenoga 2018.
ANNEX I Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States The Member States we visited have produced maps on the risk of desertification. 
PRILOG I. Zemljovidi područja kojima prijeti rizik od dezertifikacije u odabranim državama članicama Države članice koje je Sud posjetio izradile su zemljovide rizika od dezertifikacije.
However, these maps have not been updated regularly, and cannot be compared with each other as they used different indicators and colour coding. 
Međutim, ti se zemljovidi ne ažuriraju redovito i ne mogu se međusobno uspoređivati jer se u okviru njih primjenjuju različiti pokazatelji i različito označivanje bojama.
As a result, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
Slijedom toga, oni ne mogu pružiti sveobuhvatnu sliku o dezertifikaciji na razini EU-a.
Cyprus Sensitivity to desertification in Cyprus was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas 84. 
Cipar Izloženost dezertifikaciji na Cipru procijenjena je na temelju definicije ekološki osjetljivih površina utvrđene u okviru projekta MEDALUS84.
This assessment concluded that the expected decrease in the rainfall and increase in air temperature accompanied by an increase in the aridity index will result in an increase in the vulnerability to desertification on the whole island of Cyprus. 
Na temelju procjene zaključeno je da će očekivano smanjenje padalina i povećanje temperature zraka, uz povećanje indeksa aridnosti, dovesti do veće izloženosti dezertifikaciji na cijelom otoku Cipru.
Legend not affected potential to be affected fragile condition 1 fragile condition 2 fragile condition 3 critical condition 1 critical condition 2 critical condition 3 other areas Source: Ministry of Agriculture, Rural Development and Environment, “Climate Change Risk Assessment, Land Desertification”, 2016, p. 
Tumač Nijepogođeno Moglo bi biti pogođeno Nestabilnostanje1 Nestabilnostanje2 Nestabilnostanje3 Kritičnostanje1 Kritičnostanje2 Kritičnostanje3 Ostala područja Izvor: Ministarstvo poljoprivrede, ruralnog razvoja i okoliša, „Climate Change Risk Assessment, Land Desertification” (Procjena rizika od klimatskih promjena, dezertifikacija zemljišta), 2016., str.
The MEDALUS model (Mediterranean Desertification and Land Use) has been largely tested in the Mediterranean basin countries and is widely used as a tool for the detection of most endangered areas in terms of land degradation. 
Model MEDALUS (Dezertifikacija na Sredozemlju i korištenje zemljišta) u velikoj je mjeri testiran u zemljama sredozemnog bazena te se naširoko upotrebljava kao alat za otkrivanje područja koja su najugroženija degradacijom zemljišta.
Portugal Over 5.5 million hectares of the continental part of Portugal (more than 50 % of the total area of the Portuguese mainland) is at risk of desertification85. 
Portugal Više od 5,5 milijuna hektara kontinentalnog dijela Portugala (više od 50 % ukupne površine kopnenog područja Portugala) ugroženo je dezertifikacijom85.
The vulnerability to desertification map in the 2014 Portuguese NAP confirms that Portugal is largely affected by desertification, with over 30 % of its territory having a “very high” or “high” vulnerability to des ertification. 
Zemljovid izloženosti dezertifikaciji u okviru portugalskog nacionalnog programa djelovanja iz 2014. potvrđuje da je Portugal vrlo pogođen dezertifikacijom jer je za više od 30 % njegova teritorija utvrđen „vrlo visok” ili „visok” stupanj izloženosti dezertifikaciji.
Legend low moderate high very high Source: Rural Development and Hydraulics Institute, National Agronomic Station, the DISMED project, 2003 for Lúcio do Rosário, “Desertification Indicators for the Continental Portugal”, 2004; and, Territorial Directorate General, OfficialAdministrativeMapof Portugal,2016. 
Tumač Nizak stupanj izloženosti Umjeren stupanj izloženosti Visok stupanj izloženosti Vrlo visok stupanj izloženosti Izvor: Institut za ruralni razvoj i hidrauliku, Nacionalna stanica za agronomiju, projekt DISMED, 2003., za: Lúcio do Rosário „Pokazatelji dezertifikacije za kontinentalni Portugal”, 2004.; te, Teritorijalna glavna uprava, službeni administrativni zemljovid Portugala, 2016.
2 85 Sanjuan, M. E., del Barrio, G., Ruiz, A., Puigdefabregas, J., DesertWatch project, 2011. 
2 85 Sanjuan, M. E., del Barrio, G., Ruiz, A., Puigdefabregas, J., projekt „DesertWatch”, 2011.
Spain According to Spain’s 2008 NAP for the UNCCD, about 74 % of Spain is at risk of desertification, with 18 % being at “high” or “very high”, and 19 % at “medium” risk. 
Španjolska Prema španjolskom nacionalnom programu djelovanja za UNCCD iz 2008., oko 74 % Španjolske ugroženo je dezertifikacijom, pri čemu je za 18 % teritorija utvrđen „visok” ili „vrlo visok” rizik, a za 19 % teritorija „umjeren” rizik.
The situation is particularly concerning in the Region of Murcia, the Valencian Community and the Canary Islands, where the risk of desertification is either “high” or “very high” across over 90 % of the territory. 
Stanje je osobito zabrinjavajuće u regiji Murcia i autonomnoj zajednici Valenciji te na Kanarskim otocima, gdje je na više od 90 % teritorija rizik od dezertifikacije ili „visok” ili „vrlo visok”.
Legend very high high medium low aridity index - humid Source: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, National Action Programme to Combat Desertification, 2008, p. 
Tumač Vrlo visok rizik Visok rizik Umjeren rizik Nizak rizik Indeks aridnosti – vlažno tlo Izvor: Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i hrane, Nacionalni program djelovanja za borbu protiv dezertifikacije, 2008., str.
3 Italy Sensitivity to desertification in Italy was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas. 
3 Italija Izloženost dezertifikaciji u Italiji procijenjena je na temelju definicije ekološki osjetljivih površina utvrđene u okviru projekta MEDALUS.
This assessment concluded in 2008 that 10 % of Italy’s territory had a high sensitivity to desertification, and that 49 % had a medium sensitivity. 
U okviru te procjene 2008. godine zaključeno je da na 10 % teritorija Italije izloženost dezertifikaciji visoka, dok je za 49 % teritorija utvrđena srednje visoka izloženost.
In particular, 70 % of the area of Sicily has a medium or a high degree of environmental vulnerability. 
Konkretno, 70 % površine Sicilije ima umjeren ili visok stupanj ekološke osjetljivosti.
But other areas, especially in south-eastern Italy and in Sardinia, are also significantly affected. 
No znatno su pogođena i druga područja, osobito u jugoistočnoj Italiji i na Sardiniji.
Source: Perini, L. et al., “Desertification in Italy”, 2008, based on 2000 data. 4 
4 Izvor: Perini, L. i dr., „Dezertifikacija u Italiji”, 2008., na temelju podataka iz 2000.
Romania The Romanian authorities estimated in their Sixth National Communication on Climate Change and First Biennial Report (December 2013) that the area subject to desertification, characterised by an arid, semi-arid or subhumid-dry climate, is approximately 30 % of the total area of Romania, being largely situated in Dobrogea, Moldavia, the south of the Romanian Plain and the Western Plain. 
Rumunjska U svojem šestom nacionalnom priopćenju o klimatskim promjenama i prvom dvogodišnjem izvješću (prosinac 2013.) rumunjska tijela procijenila su da područje izloženo dezertifikaciji, koje obilježava aridna, semiaridna ili suha subhumidna klima, čini otprilike 30 % ukupne površine Rumunjske, i da se uglavnom nalazi u Dobrudži, Moldovi, na jugu rumunjske ravnice i na zapadnoj ravnici.
Legend not affected potential to be affected fragile condition 1 fragile condition 2 fragile condition 3 critical condition 1 critical condition 2 critical condition 3 Source: National Research and Development Institute for Soil, Agro-chemistry and Environmental Protection, SectorialProgrammeoftheMinistryofAgricultureandRuralDevelopment, 2007. 5 
Tumač Nijepogođeno Moglo bi biti pogođeno Nestabilnostanje1 Nestabilnostanje2 Nestabilnostanje3 Kritičnostanje1 Kritičnostanje2 Kritičnostanje3 Izvor: Nacionalni institut za istraživanje i razvoj u području tla, agrokemije i zaštite okoliša, sektorski program Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja, 2007. 5
ANNEX II • Soilerosion:theImplementationoftheSoilThematicStrategyreportfrom201286 estimatesthat 22 % of Europe’s land surface is subject to erosion. 
PRILOG II. • Erozija tla: u izvješću o provedbi tematske strategije za zaštitu tla iz 2012.86 procijenjeno je da je 22 % kopnene površine Europe izloženo eroziji.
The risk of soil erosion remains high in Mediterranean regions. 
U sredozemnim regijama i dalje postoji veliki rizik od erozije tla.
These regions, which make up 11 % of the EU’s total land area, experience almost 70 % of the total soil loss which occurs in the EU87. 
Na te regije, koje čine 11 % ukupne kopnene površine EU-a, otpada gotovo 70 % ukupnog gubitka tla u EU-u87.
The soil loss rate has been reduced in Europe over the past decade by 9.5 % on average, and by 20 % on arable land88. 
Stopa gubitka tla u Europi smanjena je u prošlom desetljeću za prosječno 9,5 %, a na obradivom zemljištu za 20 %88.
The data on soil erosion is based on information provided by Copernicus, CORINE, LUCAS and other EU sources. • Droughts: the European Drought Observatory publishes drought-relevant information such as maps of indicators derived from different data sources (e.g. precipitation measurements, satellite measurements, and modelled soil moisture content). 
Podatci o eroziji tla temelje se na informacijama koje su dostupne u okviru programa Copernicus, baze podataka CORINE, projekta LUCAS i drugih izvora u EU-u. • Suše: Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja objavljuje informacije koje su relevantne za suše, kao što su zemljovidi pokazatelja izrađeni na temelju različitih izvora podataka (npr. mjerenja količine oborina, satelitskih mjerenja i modela sadržaja vlage u tlu).
Data shows that the trend of drought frequency and drought duration in dry areas in the EU has increased in recent decades. • Water monitoring: surface water monitoring, carried out by the JRC, shows trends in the area covered by surface water (e.g. new dams), but reveals no information on the quantity of water available or water needs. 
Podatci pokazuju trend povećanja učestalosti i trajanja suša u sušnim područjima EU-a u posljednjim desetljećima. • Praćenje voda: praćenje površinskih voda, koje provodi JRC, pokazuje trendove na područjima pokrivenima površinskim vodama (npr. na novim branama), ali ne pruža informacije o količini dostupne vode ili potrebama za vodom.
The results of this monitoring indicate that there has been an increase in the area of surface water in dry areas in the EU (e.g. Spain, Cyprus, Portugal) in recent years. 
Rezultati tog praćenja pokazuju povećanje površine površinskih voda u sušnim područjima u EU-u (npr. u Španjolskoj i Portugalu te na Cipru) posljednjih godina.
Groundwater monitoring has also been obligatory in the EU since 2006. • Forest fires: forest fires are monitored by the European Forest Fire Information System, which covers 40 countries in Europe, North Africa and the Middle East. 
Od 2006. u EU-u je obvezno i praćenje podzemnih voda. • Šumski požari: šumski požari prate se u okviru Europskog informacijskog sustava za šumske požare, kojim je obuhvaćeno 40 zemalja u Europi i sjevernoj Africi te na Bliskom istoku.
Although there is no clear correlation between desertification and fires, the Commission considers that climate change has increased the intensity of forest fires, and the length of the fire season in the EU. 
Iako ne postoji jasna korelacija između dezertifikacije i požara, Komisija smatra da su klimatske promjene dovele do većeg intenziteta šumskih požara i duljeg trajanja sezone požara u EU-u.
As a result, it has increased the risk of desertification. 
Kao posljedica, povećao se rizik od dezertifikacije.
COM(2012) 46 final, 13 February 2012, The implementation of the Soil Thematic Strategy and ongoing activities,. 
COM(2012) 46 final, 13. veljače 2012., „Provedba tematske strategije za zaštitu tla i tekuće aktivnosti”.
JRC presentation (Panagos, P.) to DG AGRI workshop “Identification of challenges related to soil erosion and agriculture”, 2018. 
Prezentacija JRC-a (Panagos, P.) u okviru radionice GU-a AGRI pod nazivom „Identification of challenges related to soil erosion and agriculture” (Utvrđivanje izazova povezanih s erozijom tla i poljoprivredom), 2018.
Additional data related to desertification monitored by the Commission 1 86 87 88 https://esdac.jrc.ec.europa.eu/content/soil-erosion-water-rusle2015 
Dodatni podatci povezani s dezertifikacijom koje prati Komisija 1 86 87 88 https://esdac.jrc.ec.europa.eu/content/soil-erosion-water-rusle2015
ANNEX III 1 Summary of projects relevant to desertification visited during the audit Co-No of Type of project financing projects EU sampled No of completed projects Member States ECA assessment of potential impact on combating desertification source Irrigation inves tments EAFRD 9 6 All visited Member States Mixed ERDF 1 1 Fores try me a s ure s EAFRD 4 4 Italy, C yprus , Portugal Positive, given that the vegetation cover is adapted to the climatic conditions Restoration of dry-stone walls or dykes EAFRD 3 3 Spain, Italy Positive – prevents soil e ros i on Use of better adapted plants LIFE/ LIFE Climate Action 2 0 Spain, Portugal Projects not completed Research on techniques to a ddre s s desertification FP7 2 1 C yprus , Portugal Positive, given that the research results are disseminated ERDF 1 1 Spain Crop rotation EAFRD 1 0 Cyprus Project not completed Land rehabilitation after forest fires EUSF 1 0 Cyprus Project not completed Stabilisation of slopes, increased plant and soil cover ERDF 1 1 Italy Positive – prevents desertification and soil e ros i on Total 25 17 
PRILOG III. Sažeti pregled projekata relevantnih za dezertifikaciju obuhvaćenih revizijskim posjetima 1 EPFRR 9 Sve posjećene države članice Procjena Suda u Izvor Vrsta projekta sredstava EU-a za sufinanciranje Broj uzorkovanih projekata Broj dovršenih projekata Države članice pogledu mogućeg učinka na borbu protiv dezertifikacije 6 Ulaganja u navodnjavanje EFRR 1 1 Mješovit učinak Pozitivan učinak jer je vegetacijski pokrov prilagođen klimatskim uvjetima Mjere u području šumarstva EPFRR 4 4 Italija, Cipar, Portugal Pozitivan učinak – sprječavanje erozije tla Obnova suhozida ili nasipa Uporaba bilja koje je bolje prilagođeno uvjetima EPFRR LIFE / potprogram za okoliš programa LIFE 3 3 Španjolska, Italija 2 0 Španjolska, Portugal Cipar, Portugal Projekti nisu dovršeni Pozitivan učinak jer se rezultati istraživanja promiču Istraživanje tehnika za suzbijanje dezertifikacije FP7 2 1 EFRR 1 1 Španjolska Projekt nije dovršen Plodored Obnova zemljišta nakon šumskih požara EPFRR 1 0 Cipar FSEU 1 0 Cipar Ukupno 25 Projekt nije dovršen Pozitivan učinak – sprječavanje dezertifikacije i erozije tla Stabilizacija padina, veći biljni pokrov i pokrov tla EFRR 1 1 17 Italija
While the definition of desertification is enshrined in the UNCCD scope, there is not yet a single and commonly agreed definition of land degradation and land degradation neutrality at European level. 
Iako je definicija dezertifikacije obuhvaćena područjem djelovanja UNCCD-a, na europskoj razini još ne postoji jedinstvena i zajednički dogovorena definicija pojmova „degradacija zemljišta” i „neutralnost degradacije zemljišta” (Land Degradation Neutrality, LDN).
This has to be kept in mind when referring to the Land Degradation Neutrality (LDN) concept and related implementing actions. 
To treba imati na umu kada se govori o neutralnosti degradacije zemljišta i povezanim provedbenim mjerama.
The Commission agrees that desertification and land degradation are current and growing threats in the EU. 
Komisija se slaže da su dezertifikacija i degradacija zemljišta aktualne i sve veće prijetnje u EU-u.
While land degradation is affecting all EU countries, the risk of desertification is increasing in particular in Southern Europe and in areas bordering the Black sea in Bulgaria and Romania. 
Iako degradacija zemljišta utječe na sve države članice EU-a, rizik od dezertifikacije povećava se osobito u južnoj Europi te na područjima u Bugarskoj i Rumunjskoj koja graniče s Crnim morem.
A Directive establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC was proposed by the Commission on 22 September 2006 (COM(2006) 232 final) and had to be withdrawn in 2014 in absence of qualified majority in the Council. 
Komisija je 22. rujna 2006. predložila Direktivu (COM(2006) 232 final) kojom bi se uspostavio okvir za zaštitu tla i izmijenila Direktiva 2004/35/EZ (Okvirna direktiva o tlu), no morala ju je povući 2014. jer u Vijeću nije postignuta kvalificirana većina.
Consequently, there is not any other piece of legislation at EU level with a comprehensive approach on this matter. 
Stoga na razini EU-a ne postoji nijedan zakonodavni akt sa sveobuhvatnim pristupom toj temi.
Nevertheless, the Commission has been working at different levels on this matter (see §44) and in 2015 the Commission set up an EU Expert Group to implement the soil protection provisions of the 7th EU Environment Action programme (Decision No 1386/2013/EU). 
Usprkos tome, Komisija radi na tom pitanju na različitim razinama (vidjeti odlomak 44.) te je 2015. osnovala stručnu skupinu EU-a za provedbu odredbi o zaštiti tla iz Sedmog programa djelovanja Unije za okoliš (Odluka br.
Additionally, different EU funding programmes address this aspect too. 
Tim aspektom bave se i razni programi financiranja EU-a.
The Commission collected data for assessing desertification in the EU in the preparation of its proposal for a Soil Framework Directive (COM(2006)232). 
U okviru pripreme prijedloga Okvirne direktive o tlu Komisija je prikupljala podatke za procjenu dezertifikacije u EU-u, no kako ne postoji namjenski pravni okvir, nema ni zakonske obveze daljnjeg prikupljanja informacija o dezertifikaciji na razini EU-a.
V. The Commission aimed to establish an overall strategy to tackle desertification as part of the EU Thematic Strategy and the proposal for a Soil Framework Directive. 
V. Komisija se zalagala za to da se u okviru Tematske strategije EU-a za zaštitu tla i prijedloga Okvirne direktive o tlu uvede sveobuhvatna strategija za borbu protiv dezertifikacije.
Following the withdrawal of the Soil Framework Directive proposal, the Commission did its best to address this matter under the legal framework in place, through the implementation of the EU Soil Thematic Strategy (COM(2006)232) and the integration of soil protection into other EU policies and programmes (e.g. Common Agricultural Policy, Cohesion and Regional policy, the EU strategy on adaptation to climate change, the Water Framework Directive, Programme for the Environment and Climate Action and Research programmes). 
Nakon povlačenja prijedloga Okvirne direktive o tlu Komisija se zalagala za to da se to pitanje u što većoj mjeri obuhvati postojećim pravnim okvirom, odnosno provedbom Tematske strategije EU-a za zaštitu tla (COM(2006) 232) te uvrštavanjem zaštite tla u druge politike i programe EU-a (npr. ZPP, kohezijska i regionalna politika, Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, Okvirna direktiva o vodi, Program za okoliš i klimatske aktivnosti i istraživački programi).
1 https://knowledge.unccd.int/glo 2 https://www.ipbes.net/assessment-reports/ldr 3 https://wad.jrc.ec.europa.eu/ 
1 2 3 https://knowledge.unccd.int/glo https://www.ipbes.net/assessment-reports/ldr https://wad.jrc.ec.europa.eu/ 1
The EU funding programmes envisaged in the next programming period 2021-2027 have broadly the same purposes that the ones currently in place and they will therefore continue to contribute to addressing desertification and land and soil degradation. 
EU-ovi programi financiranja planirani za sljedeće programsko razdoblje (2021.–2027.) većinom imaju istu svrhu kao i programi iz tekućeg razdoblja, što znači da će se i dalje baviti problemom dezertifikacije i degradacije zemljišta i tla.
Various Member States initiatives supported by different EU funding programmes aim to tackle desertification in the best possible way within the current legal framework. 
Brojne inicijative država članica koje primaju potporu iz programa financiranja EU-a namijenjene su što većem suzbijanju dezertifikacije u sklopu postojećeg pravnog okvira.
The rural development fund sets eligibility conditions which must be met by projects and investments (e.g. irrigation, afforestation) and these include conditions aiming to ensure projects’ sustainable character. 
Fond za ruralni razvoj postavio je uvjete prihvatljivosti koje moraju zadovoljiti projekti i ulaganja (npr. navodnjavanje, pošumljavanje), među kojima su i uvjeti čiji je cilj zajamčiti održivost projekata.
The Commission proposed to the Member States (in the Council Working Party on International Environment Issues on desertification and in the EU Soil Expert Group) to facilitate exchanges and coordination at EU on land degradation neutrality objective. 
U okviru Radne skupine Vijeća o međunarodnim pitanjima okoliša u pogledu dezertifikacije i u okviru stručne skupine EU-a za zaštitu tla, Komisija je državama članicama predložila da bude posrednik u komunikaciji i koordinaciji usmjerenoj postizanju cilja neutralnosti degradacije zemljišta na razini EU-a.
A study being launched by the Commission will further support these efforts by the Commission. 
Komisija je naručila i namjensku studiju, kojom će se dodatno poduprijeti dosadašnji rad.
The Commission accepts the recommendations. 
Komisija prihvaća preporuke.
Regarding the recommendation on better understanding land degradation and desertification in the EU, the agreement on a common methodology will be subject to Member States’ decision. 
Kad je riječ o preporuci o boljem razumijevanju degradacije zemljišta i dezertifikacije u EU-u, dogovor o zajedničkoj metodologiji ovisi o odluci država članica.