natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28 Box 6 Example of Eurostat 2019 SDG indicators SDG 13 – Take urgent action to combat climate change and its impacts Progress is measured based on the following indicators84: (1) Greenhouse gas emissions from a territorial perspective(measured against 2020 targets); (2) Greenhouse gas emissions intensity of energy consumption; (3) Mean near surface temperature deviation; (4) Climate related economic losses; (5) Contribution to the international $100 billion commitment on climate-related expending; Challenges relating to these indicators include the following: With regard to indicator No 1: (a) While this is an internationally agreed indicator, the Commission’s think tank and studies have pointed out that focusing solely on this measurement risks not taking into account spill-over effects which occur when developed countries reduce their greenhouse gas emissions by outsourcing emission-intensive sectors to other countries and then importing the products85; (b) 2020 targets are used for the reduction of greenhouse gas emissions despite the existence of 2030 targets and objectives for 205086. 
Primjer pokazatelja ciljeva održivog razvoja iz 2019. kojima se služi Eurostat Cilj održivog razvoja 13 – Poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka Napredak se mjeri na temelju sljedećih pokazatelja84: (1) Emisije stakleničkih plinova iz teritorijalne perspektive (mjereno prema ciljnim vrijednostima za 2020.) (2) Intenzitet emisija stakleničkih plinova u odnosu na potrošnju energije (3) Prosječno odstupanje temperature u blizini površine (4) Gospodarski gubitci zbog klimatskih promjena (5) Doprinos međunarodnoj obvezi u visini od 100 milijardi dolara za financiranje klimatskih aktivnosti Izazovi u vezi s tim pokazateljima su sljedeći: U pogledu pokazatelja br. 1: (a) Iako je riječ o međunarodno dogovorenom pokazatelju, u radovima centra za strateško promišljanje u okviru Komisije i drugim studijama ističe se da zbog ograničavanja isključivo na takvo mjerenje postoji rizik od toga da se neće uzeti u obzir učinci prelijevanja do kojih dođe kada razvijene zemlje smanje svoje emisije stakleničkih plinova tako što za proizvodnju u sektorima s visokom emisijom plinova angažiraju druge zemlje i zatim uvoze gotove proizvode85 (b) Za smanjenje emisija stakleničkih plinova upotrebljavaju se ciljne vrijednosti za 2020. unatoč tome što postoje ciljne vrijednosti za 2030. i ciljevi za 2050.86 Sud je u prošlosti utvrdio da će za postizanje dugoročnijih ciljnih vrijednosti biti potrebni znatni dodatni napori87 U pogledu izvješćivanja o svim pokazateljima: (c) Nije moguće izračunati trendove zbog ograničenosti podataka88.
56 The Commission plans to use the Eurostat report, together with a report on the impact of the EU external action on achieving the SDGs89, for the purpose of reporting to the UN in 2019. 
56 Komisija planira iskoristiti izvješće Eurostata, zajedno s izvješćem o učinku vanjskog djelovanja EU-a na ostvarenje ciljeva održivog razvoja89, u svrhe podnošenja izvješća UN-u 2019.
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action. 
To znači da izvješće iz 2019. neće obuhvaćati doprinos proračuna i politika EU-a, osim u području vanjskog djelovanja.
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7). 
Informacije o održivosti koje pružaju institucije i agencije EU-a 57 Sud je utvrdio da izvješće o održivosti objavljuje jedna institucija EU-a (Europska investicijska banka), te jedna agencija EU-a (Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo, vidi okvir 7.).
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
Izvješća o održivosti koja sastavljaju EIB i EUIPO Izvješće EIB-a Europska investicijska banka (EIB) jedna je od institucija EU-a i njezino se sjedište nalazi u Luxembourgu.
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90. 
Riječ je o „financijski neovisnoj” instituciji s kapitalom od 243 milijarde eura i preko 3800 zaposlenika90.
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91. 
Kao „banka EU-a” EIB pruža financijska sredstva i savjete o ulaganjima diljem svijeta91.
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards. 
Svoje je prvo izvješće o održivosti objavio 2007.92 te je ono od 2008. nadalje usklađeno sa smjernicama Globalne inicijative za izvješćivanje93.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
Posljednje izvješće (2018.) sastoji se od dva dokumenta: izvješća o održivosti94 i skupa standardiziranih informacija o održivosti (eng.
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
U prvom se izvješću opisuje pristup koji je EIB zauzeo u pogledu održivog i inovativnog financiranja i ulaganja.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
U njemu se ističe na koji su način moguće poteškoće u vezi s postizanjem održivosti uključene u procjenu projekata95 te iznose primjeri angažmana dionika i informacije o tome kako zajamčiti odgovornost unutar organizacije.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Drugo izvješće namijenjeno je stručnjacima (analitičarima, nevladinim organizacijama, akademskoj zajednici i sl.) i predstavlja sveobuhvatne, standardizirane informacije o socijalnim i upravljačkim aspektima te aspektima u vezi s okolišem, kao i informacije o uspješnosti EIB-a.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
Izvješće EUIPO-a Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo decentralizirana je agencija EU-a sa sjedištem u Alicanteu (Španjolska).
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. 
U potpunosti se financira vlastitim sredstvima96, ima proračun od 401 milijuna eura i ukupno broji 995 zaposlenika97.
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
Njezine zadaće uključuju registriranje žigova EU-a i dizajna Zajednice, europsku i međunarodnu suradnju te zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
Agencija je 2016. uvela okvir za korporativnu održivost, izradila strategiju društveno odgovornog poslovanja i sastavila svoje prvo izvješće o održivosti (za financijsku godinu 2016.) u skladu sa standardima Globalne inicijative za izvješćivanje.
It was the first EU agency to produce such sustainability report. 
Time je EUIPO postao prva agencija EU-a koja je sastavila takvo izvješće o održivosti.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 
Za izvješće za 2017. godinu agencija je dobrovoljno odlučila uskladiti njegov sadržaj s Direktivom EU-a o objavljivanju nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti98.
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
58 EIB i EUIPO su u okviru svojih izvješća o održivosti analizirali i objavili svoje rizike u vezi s održivošću.
This work was based on internal and external interviews. 
Svoju su analizu utemeljili na internim razgovorima i razgovorima s vanjskim dionicima.
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment. 
Na slici 10. prikazuje se procjena značajnosti koju je obavio EIB.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Slika 10. – Procjena značajnosti aspekata održivosti 29 transparentnost i odgovornost ljudska prava i ranjive skupine etika i integritet klimatske promjene i okoliš socijalni standardi i standardi u vezi s okolišem zdravlje i dobrobit borba protiv korupcije angažiranost zajednice i dionika raznolikost i uključivanje onečišćenje i emisije infrastruktura srednja i mala poduzeća i otvaranje radnih mjesta biološka raznolikosti i inovacije i vještine ekosustavi usavršavanje kadra i učenje informiranje i kibersigurnost Znatan utjecaj društva na gospodarstvo, okoliš i društvo izrazito velik značajno važno Tumačenje: I dionici i EIB ocijenili su klimu i okoliš izrazito važnima, dok su dionici etiku i integritet ocijenili važnijim nego EIB.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Izvor: EIB (2019.): izvješće o održivosti za 2018., str.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 I izvješće EIB-a i izvješće EUIPO-a sadržavaju informacije o tome kako organizacije vode računa o pitanju održivosti u svojim politikama i aktivnostima, kao i o svojem utjecaju na održivost.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. Relevanceto stakeholders Very relevant 
Kao što je vidljivo na primjeru iz izvješća EIB-a (okvir 8.), učinak cjelokupnih operacija organizacije može biti daleko veći od učinka samog upravljanja organizacijom.
31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
30 Okvir 8. EIB – ugljični otisak odabranih operacija kreditiranja u usporedbi s učinkom same organizacije EIB objavljuje informacije o ugljičnom otisku projekata koje financira. Broj projekata Ukupni odobreni iznos EIB-a (u milijardama eura) Apsolutne emisije (u milijunima tona CO2/godišnje) Sekvestracija ugljika u šumarstvu (u milijunima tona CO2/godišnje) Relativne emisije (u milijunima tona CO2/godišnje) 2015.
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
U prethodnoj tablici prikazano je da je mjerna jedinica za CO2 milijun tona te da su ukupne apsolutne emisije iznosile 5,2 milijuna tona CO2.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
U relativnim vrijednostima, financirani projekti znače smanjenje od 2,9 milijuna tona CO2 u usporedbi s alternativama.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
Ugljični otisak samog EIB-a kao organizacije iznosio je 22 024 tone CO2.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
Na tom se primjeru pokazuje kako analiziranje i izvješćivanje o učinku poslovnih operacija organizacije može biti značajnije od izvješćivanja o učinku koji ima sama organizacija.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Ostale institucije i agencije EU-a ne objavljuju izvješća o održivosti, no objavljuju ili barem prikupljaju određene informacije u vezi s održivošću. Međutim, te se informacije ne objavljuju na jednom mjestu i nije zajamčeno da su njima obuhvaćeni svi aspekti održivosti.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
To je potvrdila i anketa koju je Sud proveo u institucijama i agencijama EU-a.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Prikupljene ili objavljenje informacije uglavnom se odnose na to kako upravljanje samom organizacijom utječe na održivost (npr. interna uporaba papira ili vode), a ne kako su uključili pitanje održivosti u svoju cjelokupnu strategiju i operacije.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Postoji rizik od toga da se takvim izvješćivanjem usmjerenim samo na interne aktivnosti neće obuhvatiti pitanja koja su najznačajnija za neku organizaciju.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
informacije izravno ne odnose na to kako se u politikama i operacijama organizacije vodilo računa o ciljevima održivog razvoja.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 Informacije koje objavljuju institucije i agencije EU-a odnose se na to kako njihove uprave, aktivnosti zapošljavanja i organizacija utječu na okoliš.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Te se informacije objavljuju u različitim izvješćima (npr. izvješćima u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS)) i/ili na internetskim stranicama.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Ostale se informacije prikupljaju, ali ne objavljuju (prilog II.).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Sud je ispitao jesu li institucije i agencije EU-a uvele određene sustave upravljanja kojima bi se pružila potpora izvješćivanju o održivosti ili određenim elementima takvog izvješćivanja (slika 11.).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Takvi sustavi upravljanja pomažu organizacijama koje žele poboljšati svoj utjecaj na okoliš (EMAS, ISO 14 001) ili na zdravlje i sigurnost svojih zaposlenika (Sustav upravljanja zdravljem i sigurnošću na radu (OHSAS) 18 001, ISO 45 001).
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Slika 11. – Sustavi upravljanja koje su uvele institucije i agencije EU-a 31 Upotreba sustava upravljanja EMAS (upravljanje okolišem) ISO 14001 (upravljanje okolišem) Ostalo ISO 50001 (upravljanje energijom) OSHAS 18001 (zdravlje i sigurnost) ISO 45001 (zdravlje i sigurnost) Nisu uspostavljeni nikakvi sustavi... 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 institucije EU-a agencije EU-a: manje od 100 zaposlenika agencije EU-a: 100 – 250 zaposlenika agencije EU-a: 250 – 500 zaposlenika agencije EU-a: više od 500 zaposlenika 4 3 2 Izvor: Sud.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 Uvedeni sustavi upravljanja uglavnom su povezani s aspektima zaštite okoliša.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Tri četvrtine institucija99 i 10 % agencija EU-a uvele su sustav upravljanja kao što je EMAS i/ili ISO 14 001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Oba ta sustava omogućuju organizacijama da utvrde i prate utjecaj svojih aktivnosti, proizvoda i usluga na okoliš.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
pokazatelja, a to su: energetska učinkovitost, učinkovitost materijala, otpad, biološka raznolikost i emisije.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
Ostali se relevantni sustavi upravljanja, kao što su sustavi za zdravlje i zaštitu na radu (OHSAS 18 001) ili energiju (ISO 5001), upotrebljavaju u vrlo maloj mjeri.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 Kad ih je Sud upitao zašto ne objavljuju zasebno izvješće o održivosti, većina institucija i agencija EU-a odgovorila je da još nisu razmatrali tu mogućnost, dok je drugi najčešći odgovor bio da im nedostaje potrebnog znanja i iskustva (slika 12.).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Slika 12. – Ključni razlozi zašto se ne objavljuje izvješće o održivosti Izvor: Sud.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
66 Anketa koju je Sud proveo pokazala je da ispitanici vide moguće koristi izvješćivanja o održivosti, posebice u pogledu povećanja pouzdanosti i transparentnosti. Ispitanici istovremeno smatraju da bi izvješćivanje o održivosti dovelo do dodatnog radnog opterećenja. (slika 13.).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.) 
32 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % Nemaju potrebna znanja i iskustva 25 % 15 % institucije EU-a agencije EU-a 7% 8% 10 % 17 % 17 % Nisu još razmatrali tu mogućnost Upotrebljavaju druga izvješća (izjava o EMAS-u, godišnje izvješće o radu, izvješće o ljudskim resursima itd.)
EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 % 
Pokazatelji nisu dostupni Preveliko radno opterećenje
Figure 13 – Potential benefits and disadvantages of sustainability reporting 34 Sustainability reporting... 
Slika 13. – Moguće prednosti i mane izvješćivanja o održivosti 33 Izvješćivanje o održivosti...
Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA. 
Povećava pouzdanost 73 % 75 % 63 % 75 % 67 % 58 % 51 % Povećava transparentnost Pomaže u utvrđivanju rizika i prilika Podiže razinu osviještenosti o internim procesima organizacije Poboljšava strategiju i politike o upravljanju Donosi dodatno radno opterećenje institucije EU-a 61 % 0 % 20 % agencije EU-a 40 % 60 % 75 % 80 % 54 % 50 % 49 % Izvor: Sud.
Auditing sustainability information 67 Auditing financial statements and performance reports increases their accountability value. 
Revizija informacija o održivosti 67 Revizijom financijskih izvještaja i izvješća o uspješnosti povećava se njihova vrijednost kao alata za pozivanje na odgovornost.
External assurance of sustainability reports can increase credibility as well as stakeholders’ trust in the information provided. 
Pružanjem vanjskih jamstava za izvješća o održivosti može se povećati pouzdanost i povjerenje dionika u pružene informacije.
It can reduce the risk of greenwashing and reports being used as PR-exercises. 
Može se smanjiti rizik od manipulativnog „zelenog marketinga” i od toga da se izvješća upotrebljavaju u svrhe samopromocije.
Auditing information can improve the value of information for internal control and management systems, and raise awareness at boardroom level100. 
Revizijom tih informacija može se povećati njihova vrijednost u okviru sustava unutarnje kontrole i upravljanja te podići osviještenost na razini uprave100.
For example it can mean reviewing a “narrative” rather than financial data or figures101. 
Takva revizija, primjerice, može podrazumijevati reviziju „opisnih dijelova teksta”, a ne financijskih podataka ili brojki101.
Most sustainability reports by large companies are subject to external audit or review102 but there is no generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports. 
Nad većinom se izvješća o održivosti koje sastavljaju poduzeća provodi vanjska revizija ili pregled102, no ne postoje općeprihvaćeni revizijski ili jamstveni standardi za takva izvješća.
For example, the EU directive requires auditors to check whether a sustainability report exists, without going into its substance. 
Primjerice, u skladu s relevantnom direktivom EU-a, revizori moraju provjeriti postoji li izvješće o održivosti i ne moraju pregledati njegov sadržaj.
Member States such as France and Italy have implemented the directive differently by requiring that auditors also look at the substance of the reports103. 
Neke države članice kao što su Francuska i Italija provode Direktivu na drugačiji način, propisavši da revizori moraju pregledati i sadržaj izvješća103.
69 More recently, in February 2019, the International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB) published a consultation paper on providing assurance on extended external reporting104. 
69 Odbor za međunarodne standarde revidiranja i izražavanja uvjerenja (IAASB) objavio je u veljači 2019. savjetodavni dokument o pružanju jamstva za prošireno vanjsko izvješćivanje104.
Extended external reporting encapsulates many different forms of reporting, including, but not limited to, integrated reporting, sustainability reporting and other reporting by entities about environmental, social and governance matters. 
Prošireno vanjsko izvješćivanje obuhvaća mnoge različite oblike izvješćivanja, uključujući – među ostalim – integrirano izvješćivanje, izvješćivanje o održivosti i druge oblike izvješćivanja subjekata o socijalnim pitanjima i pitanjima u vezi s okolišem i upravljanjem.