natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It should inform about the ability of an instrument to attract additional funding, depending on its type, location and final recipients, but also on the choices made by the Commission, the managing authority and/or the fund manager when setting up the instrument. 
Njime bi se trebale pružiti informacije o mogućnosti određenog instrumenta da privuče dodatna sredstva ovisno o njegovoj vrsti, zemljopisnom području i krajnjim korisnicima, ali i o odlukama koje su Komisija, upravljačko tijelo i/ili upravitelj fonda donijeli pri uspostavi fonda.
For comparable instruments, a higher leverage would then indicate a better-performing instrument in terms of attracting additional funding. 
U slučaju usporedivih instrumenata veći učinak poluge bio bi znak veće uspješnosti određenog instrumenta u privlačenju dodatnih financijskih sredstava.
63 We therefore reviewed the way in which the Commission defines and monitors this leverage effect for both shared and centrally managed instruments and assessed whether the instruments were successful in attracting additional private capital. 
63 Stoga smo preispitali način na koji Komisija utvrđuje i prati taj učinak poluge, kako za instrumente pod podijeljenim upravljanjem, tako i za one pod središnjim upravljanjem, te smo procijenili jesu li instrumenti uspješno privukli dodatni privatni kapital.
We also analysed the use made of preferential and risk-sharing arrangements with private partners and of tax agreements in this regard. 
U tom smo kontekstu analizirali i uporabu povlaštenih uvjeta i mehanizama podjele rizika s privatnim partnerima, kao i sporazuma o oporezivanju.
Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing mobilises additional funds Need for more differentiated leverage ratios to obtain meaningful measurements Difficulties in identifying leverage of additional private and public capital for shared management instruments 64 The 2007-2013 legislation did not specify how leverage should be measured for instruments in shared management. 
Komisija pri mjerenju učinka poluge za financijske instrumente nije dovoljno uzela u obzir mjeru u kojoj su zahvaljujući javnom financiranju uložena dodatna sredstva Potrebno je veće razlikovanje omjera financijske poluge kako bi se mjerenjem dobili korisni podatci Poteškoće u utvrđivanju učinka poluge dodatnog privatnog i javnog kapitala za instrumente pod podijeljenim upravljanjem 64 Zakonskim aktima za razdoblje 2007. – 2013. nije utvrđen način na koji je potrebno mjeriti učinak poluge za instrumente pod podijeljenim upravljanjem.
In 2011, the Commission took the first steps towards addressing this issue by suggesting a first definition of the ’leverage effect’, and 2 years later in the financial regulation (see Box 6). capital? 
Komisija je 2011. godine učinila prve korake kako bi pronašla rješenje za to pitanje iznošenjem prijedloga prve definicije „učinka poluge”, a dvije godine kasnije u okviru Financijske uredbe (vidjeti okvir 6.). privatni kapital?
Observations 41 Definition of ‘leverage effect’ for financial instruments in shared and central management In August 2011, in its common audit framework, the Commission provided a definition of the leverage as the ‘[...] additional resources made available down to the level of final recipients — beyond Structural Funds contribution usually by financial instruments and other private or public investors’50. 
Opažanja 41 Definicija „učinka poluge” za financijske instrumente pod podijeljenim i središnjim upravljanjem Komisija je u kolovozu 2011. godine u svom Zajedničkom okviru za reviziju definirala financijsku polugu kao „[...] dodatna sredstva stavljena na raspolaganje sve do razine krajnjih korisnika koja nadilaze doprinose iz strukturnih fondova i koja u pravilu pružaju financijski instrumenti ili drugi privatni ili javni ulagači.”50.
According to this definition (which is however not legally binding), the leverage corresponds to the total financial support provided to final recipients (covering all resources invested in final recipients, irrespective of whether they are part of the OP, or whether they are additional private or public funds) divided by the EU contribution to the instrument (via the OP). 
Prema toj definiciji (koja nije pravno obvezujuća) financijska poluga odgovara ukupnoj financijskoj potpori koja je pružena krajnjim korisnicima (uključujući sve resurse koji su uloženi na razini krajnjih korisnika bez obzira na to jesu li oni dio operativnog programa ili je riječ o dodatnim privatnim ili javnim financijskim sredstvima) podijeljenoj s doprinosom EU-a predmetnom instrumentu (pruženom u okviru operativnog programa).
For centrally managed instruments, leverage has been defined in the financial regulation since 2013 as ‘[...] the amount of finance to eligible final recipients divided by the amount of the Union contribution.’51 50 European Commission, Directorate-General for Regional and Urban Policy, ‘Common audit framework’, July 2011 (Part 2), p. 
Za instrumente pod središnjim upravljanjem, prema definiciji iz Financijske uredbe koja se primjenjuje od 2013. godine učinak poluge „[...] jednak [je] iznosu financiranja prihvatljivim krajnjim primateljima podijeljenom iznosom doprinosa Unije.”51. 50 Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Common Audit Framework (Zajednički okvir za reviziju), srpanj 2011.
51 Article 223 of the rules of application of the financial regulation. 
51 Članak 223. pravila za primjenu Financijske uredbe.
65 We consider, however, that counting all public national funding as leveraged amounts, as proposed by the Commission in the case of shared management instruments, is inappropriate: the co-financing rates are already specified at the level of the OP’s priority axis, and the national contribution to the financial instruments’ endowments generally remains within these rates. 
65 Međutim, smatramo da nije prikladno uračunavati sva javna nacionalna financijska sredstva kao iznose dobivene financijskom polugom, kao što Komisija predlaže u slučaju instrumenata pod podijeljenim upravljanjem: stope sufinanciranja unaprijed su utvrđene na razini prioritetne osi operativnog programa, a nacionalni doprinos sredstvima dodijeljenima financijskim instrumentima ne prelazi okvire tih stopa.
In that sense, there is no distinction between the ‘normal’ national co-financing and an ‘additional’ national contribution (which goes above the OP rates). 
U tom smislu ne postoji razlika između „uobičajenog” nacionalnog sufinanciranja i „dodatnih” nacionalnih doprinosa (koji nadilaze stope operativnog programa).
However, only the latter could be considered as having been attracted by the EU contribution. 
Međutim, samo se za „dodatne” nacionalne doprinose može smatrati da su uloženi zahvaljujući doprinosima EU-a.
We have already noted in a previous report that the Commission’s practice of excluding national public funding through the OPs from the denominator leads to an artificial increase in the measured leverage rate52. 
U jednom od prethodnih tematskih izvješća već smo istaknuli da praksa Komisije u skladu s kojom se iz nazivnika isključuju nacionalna javna financijska sredstva u okviru operativnih programa dovodi do umjetnog povećanja izmjerene stope financijske poluge52.
52 Special Report No 2/2012, Box 5. 
52 Vidjeti tematsko izvješće br. 2/2012, okvir 5.
Observations 42 66 Moreover, the leverage should serve as an indicator for the performance of a financial instrument in terms of attracting additional private or public funds (again, above those already considered for the OP as a whole). 
Opažanja 42 66 Učinak poluge usto bi trebao služiti kao pokazatelj uspješnosti određenog financijskog instrumenta u privlačenju dodatnih privatnih ili javnih financijskih sredstava (riječ je ponovno o sredstvima koja nadilaze sredstva koja su predviđena za operativni program kao cjelinu).
Obviously, an assessment of performance needs to take account of the differences in implementing such an instrument. 
Podrazumijeva se da je pri procjeni uspješnosti potrebno uzeti u obzir razlike u provedbi takvog instrumenta.
In particular, the risk sharing and preferential arrangements for private-sector partners play a determining role in this (see paragraphs 74 to 78). 
U tom pogledu odlučujuću ulogu imaju posebno mehanizmi podjele rizika i povlašteni uvjeti za partnere iz privatnog sektora (vidjeti odlomke 74. – 78.).
Moreover, the leverage rate should also vary between different types of financial support (for example, for guarantees the leverage should be higher than for loans), between types of investment (for riskier investments, it should be lower), between the development stages of final recipients supported (for example, start-up companies are more risky) and between geographical markets (for example, lower in less developed regions). 
Osim toga, stopa financijske poluge trebala bi se razlikovati ovisno o vrsti financijske potpore (na primjer, učinak poluge trebao bi biti veći za jamstva nego za zajmove), vrsti ulaganja (trebao bi biti manji za rizičnija ulaganja), razvojnim fazama krajnjih korisnika kojima se pruža potpora (na primjer, novoosnovana poduzeća (engl. start-up) sa sobom nose veći rizik) i zemljopisnim tržištima (na primjer, učinak poluge trebao bi biti manji za slabije razvijena tržišta).
67 In its current form, the Commission’s ‘leverage effect’ calculation cannot provide a reliable indication of actual performance in attracting additional private or public funds. 
67 Izračunom „učinka poluge” u obliku koji je Komisija trenutačno predvidjela ne pruža se pouzdana slika stvarne uspješnosti u privlačenju dodatnih privatnih ili javnih financijskih sredstava.
It therefore does not allow a distinction to be made between successful and less-successful financial instruments in attracting additional private or public contributions to the instrument’s capital endowment. 
Stoga se tim izračunom ne omogućava razlikovanje uspješnih i manje uspješnih financijskih instrumenata u privlačenju dodatnih privatnih ili javnih doprinosa sredstvima koja su dodijeljena instrumentu.
Inconsistent measurement of leverage for centrally managed instruments 68 For centrally managed financial instruments, our analysis shows that the Commission uses various ways to calculate the leverage effect for different instruments, as illustrated in Table 553. 
Nedosljedno mjerenje učinka poluge za instrumente pod središnjim upravljanjem 68 Kad je riječ o financijskim instrumentima pod središnjim upravljanjem, analizom koju smo proveli pokazalo se da Komisija za različite instrumente izračunava učinak poluge na različite načine, kao što je prikazano u tablici 5.53.
69 As a result, the leverage ratios reported by the Commission for centrally managed instruments are not comparable between themselves, and also not comparable with those for shared management instruments. 
69 Slijedom toga, omjeri financijske poluge iz izvješća Komisije za instrumente pod središnjim upravljanjem nisu međusobno usporedivi, niti su usporedivi s omjerima za instrumente pod podijeljenim upravljanjem.
Observations 43 Leverage effect for centrally managed financial instruments as reported by the Commission Instrument Type of instrument Method of calculation Leverage ratio as of 31 December 2014 LGTT Guarantee Total amount of finance attracted by the project divided by the EU contribution paid to the facility 57 PBI Guarantee Similar to the LGTT 9 EEEF Equity Total amount of finance attracted at fund level divided by the EU contribution 2 Marguerite Fund Equity Total amount of finance mobilised by the instrument (both equity and debt) at the project level divided by the EU contribution paid 157 EPMF Guarantee Facility Guarantee Value of new microloans supported by the guarantee divided by the guarantee cap 7 EPMF FCP‐FIS Loans Value of new microloans supported by the guarantee divided by the EU contribution paid 2 Source: ECA, based on 2015 Commission data1. 
Opažanja 43 Učinak poluge za financijske instrumente pod središnjim upravljanjem prema izvješćima Komisije Instrument Vrsta instrumenta Način izračuna Omjer financijske poluge na dan 31. prosinca 2014. LGTT Jamstveni Ukupan iznos financijskih sredstava koja je projekt privukao podijeljen s doprinosom EU-a koji je isplaćen instrumentu 57 PBI Jamstveni Sličan onome za LGTT 9 EEEF Vlasnički Ukupan iznos financijskih sredstava privučenih na razini fonda podijeljen s doprinosom EU-a 2 Fond Marguerite Vlasnički Ukupni iznos financijskih sredstava koja su mobilizirana instrumentom (vlasnički kapital i dug) na razini projekata podijeljen s isplaćenim doprinosom EU-a 157 Jamstveni instrument EPMF-a Jamstveni Vrijednost novih mikrozajmova pokrivenih jamstvom podijeljena s gornjom granicom jamstva 7 EPMF FCP-FIS Kreditni Vrijednost novih mikrozajmova pokrivenih jamstvom podijeljena s isplaćenim doprinosom EU-a 2 Izvor: Europski revizorski sud, na temelju podataka Komisije iz 2015.1.
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution. 
Osim izvora financiranja koji su rezultat doprinosa EU-a i/ili nacionalnih doprinosa financijskom instrumentu uzimaju se u obzir i drugi izvori 70 Neki izvori financijskih sredstava koja je određeni projekt privukao nisu rezultat doprinosa EU-a i/ili nacionalnih doprinosa.
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54. 
Odbor OECD-a za razvojnu pomoć predložio je 2015. godine alternativnu metodologiju u okviru koje izračuni ovise o vrsti instrumenta (zajmovi, jamstva ili vlasnički kapital)54.
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7. 
Razlika između tih dvaju pristupa prikazana je s pomoću primjera u okviru 7.
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015. 
54 OECD, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions (Metodologije za mjerenje iznosa mobiliziranih iz privatnog sektora s pomoću službenih intervencija za financiranje razvoja), DCD/ DAC/STAT(2015)8, 24. veljače 2015.
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %. 
Opažanja 44 Primjer strukture financiranja za prometni projekt i razlike u izračunu učinka poluge prema metodologijama Komisije i OECD-a Predmetni projekt prometne infrastrukture za željezničku prugu za velike brzine u Francuskoj, kojim se ostvaruju prihodi, primio je doprinose iz nekoliko izvora financiranja, među kojima su nacionalna bespovratna sredstva činila 52 %, a komercijalni dug 39 %.
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding. 
Doprinos EU-a u obliku jamstva u iznosu do 200 milijuna eura komercijalnog duga čini 2,5 % ukupnog financiranja.
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure. 
U ovom primjeru na temelju metodologije OECD-a učinak poluge bio bi samo 1 jer je u okviru ove strukture financiranja jamstvom EU-a pokriven samo jedan zajam od 200 milijuna eura.
Types of funding sources million euro % of total financing Commercial debt 3 038 39 % National grants 4 050 52 % Equity 758 9% Total financing 7 846 100 % Maximum EU guarantee on the commercial debt 200 2.5 % According to the Commission’s methodology, the leverage effect is 39 (total financing of 7 846 million euro divided by the EU guarantee of 200 million euro). 
Vrste izvora financiranja milijuna eura % ukupnog financiranja Komercijalni dug 3 038 39 % Nacionalna bespovratna sredstva 4 050 52 % Vlasnički kapital 758 9% Ukupno financiranje 7 846 100 % Najveće moguće jamstvo EU-a za komercijalni dug 200 2,5 % Prema metodologiji Komisije učinak poluge ima vrijednost 39 (ukupno financiranje u iznosu od 7 846 milijuna eura podijeljeno s jamstvom EU-a u visini od 200 milijuna eura).
We consider that it is unrealistic to assume that the national grants, accounting for the largest part of the project financing, were triggered by the limited EU guarantee. 
Smatramo da nije realno pretpostaviti da je izdvajanje nacionalnih bespovratnih sredstava, koja čine najveći dio financiranja tog projekta, potaknuto ograničenim jamstvom EU-a.
This issue affects the Commission’s reporting on financial instruments in both central and shared management, although it is more visible for centrally managed financial instruments, as private co-investment is involved to a lower extent in projects under shared management. 
To pitanje utječe na izvješća Komisije o financijskim instrumentima pod podijeljenim i središnjim upravljanjem, iako u većoj mjeri dolazi do izražaja u slučaju financijskih instrumenata pod središnjim upravljanjem jer su privatna suulaganja u projektima u okviru podijeljenog upravljanja prisutna u manjoj mjeri.
Observations 45 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Opažanja 45 Je li pronađeno rješenje u programskom razdoblju 2014. – 2020.?
71 For the 2014-2020 programme period, as regards instruments in shared management, the CPR does not explicitly refer to the definition of the leverage effect in the EU’s financial regulation. 
71 Kad je riječ o instrumentima pod podijeljenim upravljanjem, u programskom razdoblju 2014. – 2020. Uredbom o zajedničkim odredbama ne upućuje se izravno na definiciju učinka poluge iz Financijske uredbe EU-a.
However, the concept defined in Article 37(2)(c) of the CPR is essentially identical: ‘[...] an estimate of additional public and private resources to be potentially raised by the financial instrument down to the level of the final recipient (expected leverage effect)’. 
Međutim, u članku 37. stavku 2. točki (c) Uredbe o zajedničkim odredbama u osnovi je definiran identični koncept upućujući na „[...] procjenu dodatnih javnih i privatnih sredstava koja će potencijalno privući financijski instrument, sve do razine krajnjeg primatelja (očekivani učinak poluge).”.
The Commission therefore continues to consider national co-financing as leveraged by the EU’s funding of the OP. 
Stoga Komisija i dalje smatra da je nacionalnim sufinanciranjem postignut učinak poluge sredstava EU-a izdvojenih za operativni program.
There are also no changes to the way in which the amounts mobilised from the private sector are to be measured. 
Isto tako, nema izmjena u pogledu mjerenja načina na koji se ulažu dodatna sredstva iz privatnog sektora.
In our view the Commission should reconsider its methods of calculating the leverage effect of EU and national public funding through financial instruments, taking into account the alternative methodology proposed by the OECD in 2015. 
Naše je stajalište da bi Komisija trebala ponovno razmotriti svoje metode izračuna učinka poluge sredstava EU-a i nacionalnih javnih financijskih sredstava u okviru financijskih instrumenata uzimajući u obzir alternativnu metodologiju koju je OECD predložio 2015. godine.
72 We also note that Member States are now required to specify each instrument’s ‘expected leverage effects’ (see Box 8). 
72 Ističemo i da su države članice sada obvezne utvrditi „očekivani učinak poluge” za svaki instrument (vidjeti okvir 8.).
However, in the absence of a consistent Commission methodology on how to calculate the leverage effect, it is doubtful that this exercise will result in meaningful data which could be used for comparisons. 
Međutim, u nedostatku dosljedne metodologije Komisije za izračun učinka poluge upitno je hoće li navedeno dovesti do korisnih podataka koji bi se mogli upotrijebiti za usporedbe. „Očekivane stope financijske poluge” koje je potrebno utvrditi za svaki financijski instrument (programsko razdoblje 2014. – 2020.)
‘Expected leverage rates’ to be specified for each financial instrument (2014-2020 programme period) The compulsory ex ante assessment for financial instruments must include an estimate of additional public and private resources that may be generated by the financial instruments at all levels down to the final recipient. 
Obvezna ex ante procjena za financijske instrumente mora uključivati procjenu dodatnih javnih i privatnih resursa koja bi se mogla uložiti zahvaljujući financijskim instrumentima na svim razinama sve do krajnjih korisnika.
The funding agreement between a managing authority and a ‘fund of funds’ (or the strategy document, where the managing authority implements the fund directly) must specify this ‘expected leverage effect’ of the instrument. 
U sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela i „fonda fondova” (ili u strateškom dokumentu u slučaju da fond izravno provodi upravljačko tijelo) mora se naznačiti „očekivani učinak poluge” predmetnog instrumenta.
Each year, the managing authority is required to provide an annex to the annual implementation report on operations comprising financial instruments55. 
Upravljačko tijelo obvezno je svake godine uz godišnje izvješće o provedbi izraditi prilog o operacijama kojima su obuhvaćeni financijski instrumenti55.
55 Annex I to Commission Implementing Regulation (EU) No 821/2014 of 28 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council as regards detailed arrangements for the transfer and management of programme contributions, the reporting on financial instruments, technical characteristics of information and communication measures for operations and the system to record and store data (OJ L 223, 29.7.2014, p. 7) establishes numerous sections to be used as the basis for this reporting, which includes information about the sources of financial instruments’ funding. 
821/2014 od 28. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu detaljnih postupaka za prijenos programskih doprinosa i upravljanje njima, izvješćivanja o financijskim instrumentima, tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za operacije te sustava evidentiranja i pohranjivanja podataka (SL L 223, 29.7.2014., str. 7.) utvrđen je niz kategorija koje je potrebno koristiti kao temelj za takva izvješća, koji uključuju informacije o izvorima financiranja financijskih instrumenata.
Observations 46 Difficulties of attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management 73 One of the stated aims of financial instruments is to attract additional private-sector funding to complement the available public funds since it allows more projects to benefit from the same level of public investment. 
Opažanja 46 Poteškoće u privlačenju ulaganja iz privatnog sektora u financijske instrumente pod podijeljenim i središnjim upravljanjem 73 Kao jedan od ciljeva financijskih instrumenata navodi se privlačenje dodatnog financiranja iz privatnog sektora koje će se pridodati dostupnim javnim sredstvima jer se na taj način omogućuje da koristi od javnog ulaganja u istoj mjeri ostvari veći broj projekata.
We have therefore sought to determine for both shared management and centrally managed instruments the extent to which additional private financing has been effectively mobilised by public contributions to the instruments. 
Stoga nam je cilj bio i za instrumente pod podijeljenim upravljanjem i za instrumente pod središnjim upravljanjem utvrditi mjeru u kojoj je javnim doprinosima instrumentima djelotvorno potaknuto dodatno privatno financiranje.