natgillin/translations-raw huggingface dataset:
06 Several forms of rail freight transportation exist: single wagon (the client wants to transport a few wagons and the train is composed of wagons of different clients), full or block train (the client has enough goods to fill a train) and intermodal or combined rail–road transport (the container or trailer is lifted on the wagon). 
06 Željeznički prijevoz tereta može imati nekoliko oblika: prijevoz u vagonskim skupinama (pošiljatelj želi upotrijebiti nekoliko vagona za prijevoz te se vlak sastoji od vagona različitih pošiljatelja), tzv. blok vlak, odnosno puni ili kompletni vlak (pošiljatelj ima dovoljno robe za popunjavanje cijelog vlaka) i intermodalni ili kombinirani prijevoz željeznicom i cestama (kontejner ili prikolica stavljaju se na vagon).
Other methods of transport (road, inland waterways, etc.) 
Drugi načini prijevoza (ceste, unutarnji plovni putovi i sl.)
34 If rail, railway undertakings transport goods Incumbent New entrant A New entrant B 5 Regulatory bodies: to ensure a fair and non discriminatory access to the rail network and services National safety authorities and European Railway Agency Figure 2 Infrastructure Manager 
34 Upravitelj infrastrukture postavlja i održava željezničku infrastrukturu te upravlja njome 5 Regulatorna tijela čiji je cilj zajamčiti pošten i nediskriminirajući pristup željezničkoj mreži i uslugama Nacionalna tijela za sigurnost i Europska agencija za željeznice
Introduction 14 EU interventions regarding rail freight transport EU transport policy objectives for shifting goods from road to rail 07 The promotion of more efficient and sustainable methods of transport, and in particular of rail freight, has been a key part of EU policy for the last 25 years. 
Uvod 14 Intervencije EU-a u području željezničkog prijevoza Ciljevi prometne politike EU-a u pogledu prijelaza s cestovnog na željeznički prijevoz robe 07 Promicanje učinkovitijih i održivijih načina prijevoza, posebno željezničkog prijevoza tereta, ključni je dio politike EU-a posljednjih 25 godina.
As early as 1992, the European Commission set shifting the balance between modes of transport as one of its main objectives7. 
Europska komisija još je 1992. godine kao jedan od svojih glavnih ciljeva utvrdila promjenu u udjelima različitih načina prijevoza7.
In 2001, the European Commission confirmed the importance of revitalising the railways, setting the objective of maintaining market share of the rail freight sector in central and eastern European Member States at 35 % by 20108. 
Važnost oživljavanja željeznica Europska komisija potvrdila je 2001. godine, kada je postavila cilj da se tržišni udio sektora željezničkog prijevoza tereta u državama članicama središnje i istočne Europe do 2010. godine zadrži na razini od 35 %8.
Finally, in 2011, the Commission set a target of shifting as much as 30 % of road freight transported over distances greater than 300 km to other modes of transport such as rail or waterborne transport by 2030, and more than 50 % by 20509. 
Konačno, 2011. godine Europska komisija odredila je ciljnu vrijednost prema kojoj se čak 30 % tereta prevezenog cestama na udaljenostima većim od 300 km do 2030. godine treba prevoziti drugim načinima prijevoza kao što su prijevoz željeznicom ili vodama, a do 2050. godine više od 50 % tereta9.
The legal framework governing rail freight transport 08 The EU’s policy objectives for shifting goods from road to rail have been translated into a series of EU legislative measures mainly aiming at opening the market, ensuring non-discriminatory access and promoting interoperability and safety. 
Pravni okvir kojim se uređuje željeznički prijevoz tereta 08 Ciljevi politike EU-a u pogledu prijelaza s cestovnog na željeznički prijevoz robe preneseni su u niz zakonskih mjera EU-a prvenstveno usmjerenih na otvaranje tržišta, jamčenje nediskriminirajućeg pristupa i promicanje interoperabilnosti i sigurnosti.
In particular, as a result of the three railway packages and the recast of the first railway package (see Annex I): — formerly integrated railway companies have been separated into national infrastructure managers and railway undertakings; — the rail freight market was to be fully open to competition by 1 January 2007 at the latest; — national regulatory bodies were set up to ensure fair and non-discriminatory access to the rail network and services; — the European Railway Agency was established, in charge mainly of developing safety and interoperability standards and harmonising technical specifications. 
Tri paketa propisa o željeznicama i preinaka prvog paketa (vidjeti prilog I.) doveli su posebno do uvođenja sljedećih izmjena: – društva koja su prethodno bila integrirana razdvojila su se na nacionalne upravitelje infrastrukture i željezničke prijevoznike, – tržište željezničkog prijevoza tereta trebalo je postati potpuno otvoreno za tržišno natjecanje najkasnije do 1. siječnja 2007., – uspostavljena su nacionalna regulatorna tijela kako bi se zajamčio pošten i nediskriminirajući pristup željezničkoj mreži i uslugama, – uspostavljena je Europska agencija za željeznice čija je zadaća u prvom redu utvrditi standarde za sigurnost i interoperabilnost te uskladiti tehničke specifikacije.
The agency works closely with national safety authorities. 
Agencija obavlja svoje djelatnosti u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima za sigurnost.
7 COM(92) 494 final of 2 December 1992 ‘White Paper — The Future Development of the Common Transport Policy — A Global Approach to the Construction of a Community Framework for Sustainable Mobility’. 8 COM(2001) 370 final of 12 September 2001 ‘White Paper — European transport policy for 2010: time to decide’. 
7 COM(92) 494 završna verzija od 2. prosinca 1992. „Bijela knjiga – Budući razvoj zajedničke prometne politike – globalni pristup uspostavi okvira Zajednice za održivu mobilnost” 8 COM(2001) 370 završna verzija od 12. rujna 2001. „Bijela knjiga – Europska prometna politika za 2010.: trenutak odluke”.
9 COM(2011) 144 final of 28 March 2011 ‘White Paper — Roadmap to a Single European Transport Area — Towards a competitive and resource efficient transport system’. 
9 COM(2011) 144 završna verzija od 28. ožujka 2011. „Bijela knjiga – Plan puta u jedinstveni europski prometni prostor: prema konkurentnijem i učinkovitijem prometnom sustavu. tereta
Introduction 15 09 In January 2013, the Commission adopted its proposal for the fourth railway package to complete a single European railway area. 
Uvod 15 09 Komisija je u siječnju 2013. donijela svoj prijedlog o četvrtom paketu propisa kojim je uspostavljen jedinstveni europski željeznički prostor.
This package is organised around two main pillars: the technical pillar (among other things, enhancing the role of the European Railway Agency, which will become the body responsible for issuing safety certificates for railway undertakings and vehicle approvals in all Member States) and the governance and market-opening pillar (strengthening in particular the role of infrastructure managers and opening domestic passenger markets). 
Taj se paket temelji na dvama glavnim stupovima: tehničkom stupu (koji je između ostaloga usmjeren na jačanje uloge Europske agencije za željeznice kao tijela koje će biti zaduženo za izdavanje rješenja o sigurnosti željezničkim prijevoznicima i odobrenja za puštanje u uporabu željezničkih vozila na razini svih država članica) i stupu o upravljanju i otvaranju tržišta (u okviru kojeg se posebno jača uloga upravitelja infrastrukture i otvaraju domaća tržišta putničkog prijevoza).
Although discussions on the technical pillar have been going on for almost 3 years, at the time of the audit the package had not yet been approved by the Council and the European Parliament. 
Iako su rasprave o tehničkom stupu u tijeku već gotovo tri godine, u vrijeme revizije paket još nisu odobrili ni Vijeće ni Europski parlament.
10 In addition to the railway packages and other legislative acts10, applicable to the rail sector in general, there are earlier specific legislative measures which exclusively address the transport of goods by rail. 
10 Osim paketa propisa o željeznicama i drugih zakonskih akata10, koji se primjenjuju na razini cijelog sektora željeznica, postoje već prethodno donesene posebne zakonodavne mjere koje se odnose isključivo na prijevoz robe željeznicom.
In 2007, the Commission adopted a Communication11 proposing a set of new actions that would promote the establishment of a European rail network with specific focus on freight corridors. 
Komisija je 2007. godine donijela komunikaciju11 u kojoj se predlaže niz novih aktivnosti kojima bi se promicala uspostava europske željezničke mreže, stavljajući poseban naglasak na teretne koridore.
Regulation (EU) No 913/2010 concerning a European rail network for competitive freight continued the line taken by the 2007 Communication, setting out rules for the selection, organisation, management and indicative investment planning of nine rail freight corridors (RFCs) (see Figure 3 and Box 1). 
913/2010 o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe u kojoj se utvrđuju pravila za odabir, organizaciju, upravljanje i indikativno planiranje ulaganja u vezi s devet željezničkih teretnih koridora (vidjeti sliku 3. i okvir 1.).
The objective was to improve coordination between different stakeholders as regards traffic management, access to infrastructure and investments in rail infrastructure, as well as to improve the continuity of traffic throughout the Member States, focusing on giving sufficient priority to rail freight traffic. 
Cilj je bio poboljšati koordinaciju među različitim dionicima u pogledu upravljanja prometom, pristupa infrastrukturi i ulaganja u željezničku infrastrukturu te povećati kontinuitet prometa u državama članicama usmjeravajući se na davanje dovoljne prednosti željezničkom prijevozu tereta.
In particular, Regulation (EU) No 913/2010 specifically required that a ‘one-stop shop’ should be set up for each rail freight corridor to manage requests for infrastructure capacity for freight trains crossing at least one border along the corridor. 
913/2010 posebno je predviđeno da se za svaki željeznički teretni koridor uspostavi jedinstveno kontaktno mjesto koje će obrađivati zahtjeve za infrastrukturni kapacitet za teretne vlakove koji na putu predmetnim koridorom prelaze barem jednu granicu.
10 Directive 2012/34/EU establishing a single European railway area (set out as a concept in the 2011 White Paper), Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on Union guidelines for the development of the trans-European transport network and repealing Decision No 661/2010/EU. 
10 Direktiva 2012/34/EU o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (čiji je koncept predviđen Bijelom knjigom iz 2011. godine), Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br.
11 COM(2007) 608 final of 18 October 2007 ‘Towards a rail network giving priority to freight’. 
661/2010/EU. 11 COM(2007) 608 završna verzija od 18. listopada 2007. „Prema željezničkoj mreži prvenstveno namijenjenoj prijevozu tereta”.
Introduction 16 European rail freight corridors Figure 3 Based on Regulation (EU) No 913/2010, this map was created by RNE and agreed with all RFCs. 
913/2010, ovu je kartu izradila udruga RailNetEurope uz suglasnost svih željezničkih teretnih koridora.
Source: www.rne.eu, ©RNE. / 
Izvor: www.rne.eu, ©RNE.
Introduction 18 EU financial support in the field of rail freight infrastructure 11 In order to help the Member States and regions to shift goods from road to rail, EU financial support is available for investments in rail infrastructure. 
Uvod 18 Financijska potpora EU-a u području infrastrukture za željeznički prijevoz tereta 11 Kako bi se državama članicama i regijama olakšao prijelaz s cestovnog na željeznički prijevoz robe, za ulaganja u željezničku infrastrukturu dostupna je financijska potpora EU-a.
Approximately 28 billion euros was allocated from the EU budget to rail between 2007 and 2013: 23.5 billion euros through the Cohesion Policy (the European Regional Development Fund (ERDF)13 and the Cohesion Fund14), and 4.5 billion euros through the Trans-European Network for Transport (TEN-T) Programme15, which has been replaced by the Connecting Europe Facility (CEF) from 2014 onwards16. 
Za željeznice je u razdoblju 2007.–2013. izdvojeno otprilike 28 milijardi eura iz proračuna EU-a: 23,5 milijarde eura u okviru kohezijske politike (Europski fond za regionalni razvoj (EFRR)13 i Kohezijski fond14) i 4,5 milijarde u okviru programa transeuropske prometne mreže (TEN-T)15 koji je od 2014. zamijenjen Instrumentom za povezivanje Europe16.
The amounts allocated by the EU to rail infrastructure projects in each Member State are presented in Annex II. 
Količine sredstava koje je EU izdvojio za projekte željezničke infrastrukture po državama članicama prikazani su u prilogu II.
12 The two main sources of EU funding for rail infrastructure projects operate on the following basis. (a) Projects co-financed by the ERDF and Cohesion Fund are implemented under shared management between the Commission (the Directorate-General for Regional and Urban Policy) and the Member States. 
12 Dva glavna izvora financiranja EU-a za projekte željezničke infrastrukture djeluju na sljedeći način: (a) projekti koji se sufinanciraju iz EFRR-a i Kohezijskog fonda provode se pod podijeljenim upravljanjem Komisije (Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku) i država članica.
Projects are generally selected by the national managing authorities based on proposals submitted by the implementing bodies, which in many cases are the infrastructure managers. 
Projekte u pravilu odabiru nacionalna upravljačka tijela na temelju prijedloga koje su dostavila provedbena tijela, koja su u mnogim slučajevima upravitelji infrastrukture.
The Commission itself examines major projects whose total cost exceeds 50 million euros (which is normally the case for rail infrastructure projects) and assesses operational programmes submitted by the national authorities, based on which all projects (regardless of the project cost) are implemented. 
Komisija sama provjerava velike projekte čiji su ukupni troškovi veći od 50 milijuna eura (što je uobičajen slučaj kad je riječ o projektima željezničke infrastrukture) i ocjenjuje operativne programe koje su dostavila nacionalna tijela i koji čine temelj za provedbu svih projekata (bez obzira na troškove).
Co-financing can be provided at rates of up to 85 %. (b) The management of the technical and financial implementation of projects co-financed under the TEN-T Programme is the responsibility of the Innovation and Networks Executive Agency (INEA), under the supervision of the Directorate-General for Mobility and Transport; the approval of each individual project submitted by the Member States’ authorities is the responsibility of the Commission. 
Sufinanciranje je moguće po stopama do 85 %; (b) za upravljanje tehničkom i financijskom provedbom projekata koji se sufinanciraju u okviru programa TEN-T odgovorna je Izvršna agencija za inovacije i mreže (INEA) čiji rad nadzire Glavna uprava za mobilnost i transport, a Komisija je odgovorna za odobrenje svakog pojedinačnog projekta koji dostave tijela država članica.
Co-financing rates vary: up to 20 % for works projects, up to 30 % for cross-border projects and up to 50 % for studies17. 
Stope sufinanciranje razlikuju se: mogu iznositi do 20 % za projekte radova, do 30 % za prekogranične projekte i do 50 % za studije17.
13 Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 1). 
1080/2006 Europskog parlamenta i VIjeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1783/1999 (SL L 210, 31.7.2006., str.
14 Council Regulation (EC) No 1084/2006 of 11 July 2006 establishing a Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
14 Uredba Vijeća (EZ) br. 1084/2006 od 11. srpnja 2006. o osnivanju Kohezijskog fonda i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
15 Decision No 661/2010/EU of the European Parliament and of the Council of 7 July 2010 on Union guidelines for the development of the trans-European transport network (recast) (OJ L 204, 5.8.2010, p. 
661/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (preinačena) (SL L 204, 5.8.2010., str.
16 Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing the Connecting Europe Facility, amending Regulation (EU) No 913/2010 and repealing Regulations (EC) No 680/2007 and (EC) No 67/2010 (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
16 Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br.
129). 
129.).
17 Under the CEF, which replaces the TEN-T for 2014-2020, rail projects can benefit from a co-financing rate of up to 20 % of the eligible costs for works projects, which can be increased to 30 % for rail projects addressing bottlenecks and to 40 % for rail projects concerning cross-border sections. 
17 Željeznički projekti koji se provode s pomoću Instrumenta za povezivanje Europe, koji zamjenjuje program TEN-T za razdoblje 2014.–2020., mogu se sufinancirati po stopama koje iznose do 20 % prihvatljivih troškova za projekte radova, koje se mogu povećati do 30 % ako je riječ o projektima kojima se uklanjanju uska grla i do 40 % u slučaju željezničkih projekata za prekogranične dionice.
Introduction 19 13 The financial support provided by the EU18 focuses mainly on the construction of new rail lines or the renovation and upgrading of existing lines, which typically involves increasing the speed and axle load or adapting to interoperability requirements19. 
Uvod 19 13 Financijska potpora koju pruža EU18 namijenjena je prvenstveno izgradnji novih željezničkih pruga ili obnovi i nadogradnji postojećih, što obično uključuje povećanje brzine i opterećenja osovine ili prilagođavanje uvjetima interoperabilno-sti19.
Except for projects on lines used exclusively by passenger trains (generally high-speed lines) or in rare cases on lines used only by freight trains, investments in rail infrastructure benefit both types of traffic. 
Osim kad je riječ o projektima u vezi s prugama kojima prometuju isključivo putnički vlakovi (u pravilu pruge za velike brzine) ili, u rijetkim slučajevima, kad je riječ o prugama kojima prometuju isključivo teretni vlakovi, ulaganja u željezničku infrastrukturu korisna su za obje vrste prometa.
Box 2 contains a short description of two typical infrastructure projects which we examined during this audit. 
U okviru 2. daje se kratak opis dvaju uobičajenih infrastrukturnih projekata koje smo ispitali tijekom ove revizije.
18 EU financial support to individual projects is granted to complement national funding, at different co-financing rates, depending on the source of financing. 
18 Financijska potpora EU-a dodjeljuje se pojedinačnim projektima kao nadopuna nacionalnom financiranju, i to po različitim stopama sufinanciranja koje ovise o izvoru sredstava.
19 To a minor extent, the EU budget also supports investments into rolling stock; a number of non-infrastructure actions aimed at supporting the implementation of EU rail policy (via the TEN-T and CEF programmes); and research projects (for example through the Shift2Rail Joint Undertaking established following the entry into force of Council Regulation (EU) No 642/2014 of 16 June 2014 (OJ L 177, 17.6.2014, p. 
19 Iz proračuna EU-a u manjoj se mjeri pruža i potpora ulaganjima u željeznička vozila te za niz mjera koje nisu povezane s infrastrukturom, a cilj im je podupirati provedbu željezničke politike EU-a (u okviru programa TEN-T-a i Instrumenta za povezivanje Europe) kao i za istraživačke projekte (na primjer, u okviru zajedničkog poduzeća Shift2Rail koje je uspostavljeno stupanjem na snagu Uredbe Vijeća (EU) br. 642/2014 od 16. lipnja 2014 (SL L 177, 17.6.2014., str.
9) in order to boost and coordinate research and innovation in rail products, processes and services). 
9.) radi poticanja i koordiniranja istraživanja i inovacija u području željezničkih proizvoda, procesa i usluga).
However, these were not directly covered by this audit. 
Međutim, te vrste potpore nisu izravno obuhvaćene ovom revizijom.
Introduction 20 Examples of co‐financed rail infrastructure projects intended to benefit freight traffic Photo 1 — Girona mercancías-Figueras bypass project (Spain) Photo 2 — A freight train passing through the reconstructed Břeclav railway junction (Czech Republic) (a) One of the examined projects in Spain involved renovating the tracks, building two railway sid-ings and adding a third rail to an existing track to allow both Iberian gauge (see paragraph 62(e)) and standard European gauge trains to use the line. 
Uvod 20 Primjeri sufinanciranih projekata željezničke infrastrukture namijenjenih unaprjeđenju prijevoza tereta Fotografija 1. – Girona mercancías – Projekt obilazne pruge Figueras (Španjolska) Fotografija 2. – Teretni vlak koji prolazi obnovljenim željezničkim križištem Břeclav (Češka) (a) Jedan od ispitanih projekata u Španjolskoj obuhvaćao je obnovu pruga, izgradnju dvaju sporednih kolosijeka i dodavanje trećeg kolosijeka postojećoj pruzi kako bi njome osim vlakova tzv. iberijskog kolosijeka (vidjeti odlomak 62. točku (e)) mogli prometovati i vlakovi sa standardnom europskom širinom kolosijeka.
It was co-financed at a rate of 10 % under the TEN-T Programme, receiving a total of 6.1 million euros. (b) Another examined project in the Czech Republic involved renovating and upgrading a rail junc-tion, in particular increasing its axle load category. 
Taj je projekt sufinanciran po stopi od 10 % u okviru programa TEN-T te je za njega ukupno izdvojen 6,1 milijun eura. (b) Jedan drugi ispitani projekt u Češkoj obuhvaćao je obnovu i nadogradnju željezničkog križišta, posebno kako bi se ono moglo svrstati u višu kategoriju dopuštenog opterećenja osovine.
It was co-financed by the Cohesion Fund at a rate of 85 %. 
Sufinanciran je iz Kohezijskog fonda po stopi od 85 %.
The EU’s contribution was around 59.9 million euros. 
Doprinos EU-a iznosio je otprilike 59,9 milijuna eura.
Audit scope 21 and approach 14 In this audit the Court assessed whether the EU had been effective in enhancing rail freight transport. 
Opseg revizije i revizijski 21 pristup 14 Sud je u okviru ove revizije procijenio je li EU djelotvorno unaprijedio željeznički prijevoz tereta.
To do this, we examined: — whether the performance of rail freight transport in the EU, especially in terms of modal share and volume transported, had improved since 2000; — whether the strategic and regulatory framework set by the Commission and the Member States had promoted the competitiveness of rail freight transport; — whether the EU funds available had targeted the specific infrastructure needs of the rail freight sector. 
U tu smo svrhu ispitali sljedeće: – je li od 2000. godine došlo do povećanja uspješnosti željezničkog prijevoza tereta u EU-u, posebno u pogledu modalnog udjela i količine prevezenog tereta; – je li se strateškim i regulatornim okvirom koji su utvrdile Komisija i države članice promicala konkurentnost željezničkog prijevoza tereta; – jesu li dostupna sredstva EU-a usmjerena na zadovoljavanje posebnih infrastrukturnih potreba sektora željezničkog prijevoza tereta.
15 Our audit was carried out between mid-2014 and mid-2015 at the Commission, the INEA and in five Member States (the Czech Republic, Germany, Spain, France and Poland)20. 
15 Reviziju smo proveli u razdoblju od sredine 2014. do sredine 2015. godine te je obuhvatila posjete Komisiji, Izvršnoj agenciji za inovacije i mreže te petorima državama članicama (Češkoj, Njemačkoj, Španjolskoj, Francuskoj i Poljskoj)20.
These Member States cover all rail freight corridors at least partially. 
Kroz te države članice prolazi barem dio svih navedenih željezničkih koridora.