natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result of the merger, the ‘policy challenges’ section of the IDR (a summary of key macroeconomic challenges and possible responses) was dropped. 
Slijedom spajanja izbačen je dio izvješća o detaljnom preispitivanju naslovljen „Problemi u relevantnim politikama” (sažetak ključnih makroekonomskih problema i mogućih odgovora).
Moreover, the titles used in country reports are now standardised and therefore do not reflect the severity of imbalances in the Member State concerned. 
Osim toga, naslovi koji se upotrebljavaju u izvješćima za pojedinačne zemlje sada su standardizirani i stoga ne odražavaju težinu neravnoteža u predmetnoj državi članici.
In 2016 the loss of the ‘policy challenges’ section was partially addressed by the addition of an ‘MIP assessment matrix’, a useful table that summarises the main findings of the IDR. 
Rješenje za izbacivanje dijela o „problemima u relevantnim politikama” iz 2016. djelomično je ponuđeno uvođenjem „matrice za procjenu MIP-a”, korisne tablice sa sažetim prikazom glavnih zaključaka detaljnog preispitivanja.
However, the table does not provide any indication of possible measures for addressing the challenges identified in the IDR. 
Međutim, u tablici se ne daju nikakve naznake o mogućim mjerama za rješavanje problema utvrđenih u okviru detaljnog preispitivanja.
The format of country reports was further modified in 2017: as well as shortening them overall, the Commission restricted the IDR to the MIP assessment matrix and a brief statement of the main findings (section 3). 
Format izvješća za pojedinačne zemlje dodatno je izmijenjen 2017.: osim što ih je Komisija općenito skratila, ograničila je detaljno preispitivanje na matricu za procjenu MIP-a i sažeti prikaz glavnih nalaza (dio 3.).
Details of all the main issues, including macroeconomic imbalances, affecting the Member State are to be found by theme in section 4 ‘Reform priorities’. 
Pojedinosti o svim glavnim problemima, uključujući makroekonomske neravnoteže koje postoje u predmetnoj državi članici, tematski su prikazane u dijelu 4. „Prioriteti reformi”.
An asterisk in the title indicates topics that are relevant to the MIP and which contribute to the summary in section 3. 
Zvjezdicom u naslovu označene su teme koje su relevantne za MIP i koje su poslužile za sastavljanje sažetka u dijelu 3.
These changes in format were driven by the Commission Secretariat‐General, whose importance in the process has grown over time. 
Na promjene u formatu najviše je utjecalo Glavno tajništvo Komisije, koje s vremenom ima sve važniju ulogu u čitavom procesu.
departments. DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product. 
Veći dio ulaznih analitičkih podataka sada dostavlja GU EMPL26, osobito u pogledu zapošljavanja i socijalnih kretanja, te su izvješće o detaljnim preispitivanjima i izvješće za pojedinačne zemlje sve manje proizvod GU-a ECFIN.
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP. 
Dionici navode da je takav razvoj događaja umanjio vidljivost MIP-a.
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports. 
Nakon spajanja dvaju izvješća komunikacija o detaljnim preispitivanjima zamijenjena je puno opširnijom komunikacijom o izvješćima za pojedinačne zemlje.
However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017. 
Međutim, takav pregled nije objavljen za 2016., a do današnjeg dana ni za 2017.
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State. 
Analiza makroekonomskih neravnoteža sada je sastavni dio opće analize strukturnih problema u pojedinoj državi članici.
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document. 
Time je s teme neravnoteža skinut naglasak koji se na njih stavljao kada je izvješće o detaljnom preispitivanju bilo zaseban dokument.
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues. 
Zbog toga je teško razlikovati kratkoročne probleme (odnosno neravnoteže) od dugoročnih (problemi u pogledu rasta).
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP. 
Ukratko, nastojanja da se „racionalizira” europski semestar umanjila su vidljivost MIP-a.
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States. 
Međutim, djelotvorna komunikacija ima ključnu ulogu u informiranju javnosti o tom postupku i o izazovima koje makroekonomske neravnoteže predstavljaju za države članice.
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP. 
Bolja komunikacija ujedno je potrebna i u svrhu promicanja preuzimanja odgovornosti za MIP na nacionalnoj razini.
Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76. 
Unatoč dobroj kvaliteti analize, potrebno je poboljšati pojedine aspekte detaljnih preispitivanja 76.
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’. 
U studenome 2016., odnosno pet godina nakon uvođenja MIP-a, GU ECFIN objavio je dokument naslovljen „The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium”, (Postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža – osnova, proces, primjena: priručnik).
Occasional Paper 228, Macroeconomic Imbalances ‐ Main findings of the in‐depth reviews 2015. to Council committees or previously published in various formats. 
Taj se priručnik u velikoj mjeri oslanja na analitičke materijale koji su prethodno dostavljeni odborima Vijeća ili objavljeni u različitim oblicima.
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions. 
Premda je konsolidacija cjelokupnog okvira za MIP u toj publikaciji zakašnjela, svejedno je dobrodošla jer je pomogla državama članicama i drugim dionicima u shvaćanju MIP-a i, posebice, osnove za određene odluke.
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances. 
U priručniku je opisan dio analitičkih alata koje GU ECFIN primjenjuje u procjeni makroekonomskih neravnoteža.
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies. 
Međutim, moguće ga je učiniti još kvalitetnijim, i to uključivanjem informacija o alatima kojima se Komisija koristi u drugim analizama koje se ponavljaju, na primjer, u vezi sa stabilnošću bankarskog sustava, kretanjima na tržištu rada relevantnima za MIP i kvalitetom politika tržišta rada.
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States. 
Komisija uzima u obzir sve okolnosti u pojedinačnim zemljama i druge relevantne informacije koje dostave države članice.
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard. 
Dio država članica istaknuo je potrebu za poboljšanjem razmjene informacija te je Komisija nedavno uložila napore ne bi li se to ostvarilo.
Our EPC survey confirmed these findings. The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’. 
Velika većina ispitanika (89 %) navela je da je kvaliteta detaljnog preispitivanja za njihovu državu članicu „dobra”, dok je njih 11 % naznačilo da je „prosječna”.
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI). 
Nitko nije naveo da je kvaliteta „vrlo dobra”, „slaba” ili „vrlo slaba” (vidi dijagram (d) u prilogu VI.).
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI). 
U usporedbi sa sličnim izvješćima usporedivih institucija, 68 % članova EPC-a odabralo je odgovor da „nema razlike”, njih 26 % odgovorilo je da su izvješća o detaljnim preispitivanjima bolje kvalitete, te njih 5 % da su slabije kvalitete (vidi dijagram (u) u prilogu VI.).
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI). 
Svi ispitanici složili su se da se u okviru detaljnih preispitivanja uzimaju u obzir relevantne informacije za pojedinačne zemlje (53 % u velikoj mjeri i 47 % u određenoj mjeri, vidi dijagram (e) u prilogu VI.).
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. 
U usporedbi s izvješćima drugih međunarodnih organizacija (MMF, OECD) koje primjenjuju „tematski” pristup, izvješća o detaljnim preispitivanjima često se odnose na ista pitanja iz godine u godinu.
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next. 
Čak i ako se uzme u obzir činjenica da su pojedine neravnoteže postojane i da ih nije moguće zanemariti, posljedica su repetitivne analize s malom dodanom vrijednošću i uglavnom istom porukom iz godine u godinu.
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 
Uredbom o MIP-u propisano je da Komisija mora uzeti u obzir „snažne trgovinske i financijske međusobne veze između država članica te učinke prelijevanja nacionalnih 39
economic policies”28. 
40 ekonomskih politika”28.
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects. 
Kako bi se mogla posvetiti tim aspektima, Komisija je izradila niz ekonomskih alata29.
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak. In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently. For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia. 
Međutim, analiza učinaka prelijevanja30 uglavnom je nezadovoljavajuća i u četirima odabranim državama članicama primjenjivala se nedosljedno. Na primjer, mogućnost širenja krize državnog duga iz druge države31 (prelijevanje izvana) u Sloveniji se do 2014. samo usputno razmatrala.
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area. 
U Bugarskoj se nisu razmatrali opći tržišni uvjeti za tu zemlju kao malu državu članicu izvan europodručja.
Ignoring spill‐overs leads the Commission to focus excessively on developments intrinsic to a Member State. 
Zanemarivanje učinaka prelijevanja navelo je Komisiju da se previše usredotoči na kretanja svojstvena samo predmetnoj državi članici.
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. 
Od 2015. u primjeni je politika da se u izvješća o detaljnim preispitivanjima za pet najvećih država članica europodručja uključe informacije o prelijevanjima iznutra.
This is a welcome development. 
To je dobrodošao pomak.
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied. 
Informacije o prelijevanjima izvana navedene su u svim izvješćima o detaljnim preispitivanjima u uzorku tijekom svih godina, premda su njihov opseg i temeljitost neujednačeni.
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high. 
Na primjer, mogućnost širenja krize državnog duga nije se razmatrala osobito detaljno čak ni 2012. i 2013., kada su razlike u prinosima na državne obveznice32 bile osobito izražene.
28 29 30 31 32 Article 5(2) of the MIP Regulation. 
28 29 30 31 32 Članak 5. stavak 2. Uredbe o MIP-u.
The Commission has developed a number of relevant economic assessment techniques. 
Komisija je razvila nekoliko relevantnih tehnika za ekonomske procjene.
For example, these include assessments of cross‐country wage developments as well as financial flows. 
One, primjerice, uključuju procjene međudržavnih kretanja razine plaća, kao i financijskih tokova.
A spill‐over is a development in one Member State which has an impact on the economies of one or more other Member States. 
Učinak prelijevanja utjecaj je koji kretanja u jednoj državi članici imaju na gospodarstvo druge države članice ili više njih.
Inward spill‐overs refer to the impact on a given Member State from another or others. 
Prelijevanje izvana odnosi se na učinak koji na određenu državu članicu ima druga država članica ili neka druga zemlja.
A sovereign spread is the difference in percentage points a country faces in its borrowing costs compared to a benchmark. 
Razlika u prinosu na državne obveznice razlika je između troškova zaduživanja određene zemlje i utvrđene referentne vrijednosti te se izražava u postotnim bodovima.
In the euro area, the benchmark is usually German Government borrowing rate. 38 
Kao uobičajena referentna vrijednost u europodručju uzima se kamatna stopa na njemačke državne obveznice.
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis. 
Govoreći zaključno o učincima prelijevanja, analitički alati koji se primjenjuju ne upotrebljavaju se dosljedno u okviru analize za pojedinačne zemlje.
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards. 
Međutim, ostvaren je određeni napredak, posebice u vidu objave matrice za procjenu MIP-a od 2016. nadalje.
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances. 
Općenito govoreći, u okviru detaljnih preispitivanja ne procjenjuje se kako fiskalna politika utječe na vanjske neravnoteže.
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus. 
Jedina država članica za koju je dosad obavljena sveobuhvatna procjena bila je Njemačka, koja bilježi veliki suficit tekućeg računa.
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4). 
Međutim, slična analiza nije obavljena za zemlje koje bilježe strukturni deficit tekućeg računa, znatnu negativnu neto poziciju inozemnih ulaganja ili probleme s konkurentnošću (vidi okvir 4.).
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments. 
Kad je riječ o fiskalnoj politici, izvješća o detaljnim preispitivanjima uglavnom su ograničena na kratku raspravu o kretanjima duga javnog sektora.
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment. 
Okvir 4. – Vanjske neravnoteže i fiskalna politika Komisija je u okviru detaljnih preispitivanja za 2015. i 2016. obavila detaljnu analizu suficita tekućeg računa Njemačke i zaključila da ta zemlja treba iskoristiti svoj fiskalni manevarski prostor (odnosno sposobnost da poveća potrošnju bez kršenja kriterija iz Pakta o stabilnosti i rastu ) za jačanje domaće potražnje i povećanje javnih ulaganja.
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space. 
Vijeće je 2016. ublažilo prijedlog Komisije brisanjem dijela preporuke koji se odnosio na fiskalni manevarski prostor.
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area. 
Odjeljak izvješća za Njemačku za 2017. posvećen detaljnom preispitivanju sadržavao je i analizu33 pozitivnih učinaka prelijevanja koje bi ekspanzivna fiskalna politika imala na europodručje.
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit. 
Komisija je ponovno pozvala Njemačku da iskoristi fiskalne instrumente ne samo u svrhu uravnoteženja svojeg tekućeg računa nego i radi pružanja pomoći ostalim zemljama da uravnoteže svoju vanjsku poziciju.
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development. 
Upućivanje na učinak fiskalnih politika na vanjske neravnoteže i konkurentnost važan je pomak.
33 SWD(2017) 71 final ‘Country report ‐ Germany 2017 ‐ including an in‐depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances’, Box 3.1, p. 
33 41 Radni dokument službi Komisije SWD(2017) 71 final „Country report - Germany 2017 - including an in-depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances” (Izvješće za Njemačku za 2017. s detaljnim preispitivanjem o sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža), okvir 3.1., str.
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price. 
Time su zanemarene važne cikličke komponente, kao što su deprecijacija eura, mjere ESB-a koje su doprinijele smanjenju kamatnih stopa na vanjski dug i smanjeni troškovi uvoza zbog znatno niže cijene nafte.
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account. 
Komisija je 2016. iskoristila poboljšanje ukupne vanjske bilance kako bi se izbjegle rasprave o postupnim promjenama strukturnog tekućeg računa.
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate. 
U nekoliko se navrata spominjao problem vrlo negativne neto pozicije inozemnih ulaganja, ali nije doveden u vezu s fiskalnom politikom Španjolske, koja je već bila ekspanzivna unatoč tome što je ta zemlja nedavno ponovno počela bilježiti rast, i to po većoj stopi od stope rasta potencijalnog BDP-a.
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector. 
Komisija je utvrdila nedostatke u pogledu konkurentnosti i smanjenje tržišnog udjela u izvozu prema glavnim trgovinskim partnerima, ali nije analizirala mogućnost uporabe fiskalne politike u cilju promicanja uravnoteženja vanjske pozicije i preusmjeravanja resursa u sektor razmjenjivih dobara.
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5). 
Kad je riječ o Sloveniji i Bugarskoj, Sud je utvrdio nedostatke u analizi neravnoteža i na njoj utemeljenih preporuka u području relevantnih politika (vidi okvir 5.).
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness. 
Okvir 5. –Primjeri nedostataka u analizama neravnoteža Kad je riječ o reformi tržišta rada, u izvješću o detaljnom preispitivanju za Sloveniju za 2013. upozorava se da bi povećanje minimalne plaće imalo znatan negativan učinak na radna mjesta, koji bi eventualno mogao odgoditi oporavak u području zapošljavanja, povećati pritisak na plaće nakon što se ponovno pokrene gospodarski rast, a time i stvoriti rizik od daljnjeg pada konkurentnosti.
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’. 
U komunikaciji iz 2013. u kojoj je najavljena klasifikacija, povećanje minimalne plaće navedeno je kao jedan od razloga zbog kojeg je klasifikacija Slovenije u okviru MIP-a postrožena u kategoriju zemalja s „prekomjernim neravnotežama”.
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand. 
Niz činjenica upućuje na to da bi Komisija trebala biti opreznija pri obavljanju procjene: 42
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’. 41 • The Commission did not take into consideration the breakdown by sector of employees benefiting from the minimum wage to understand the impact on employment and overall competitiveness. • The impact assessment for Slovenia was very different to that for other comparable Member States experiencing higher increases in the minimum wage, wider employee coverage and similar ratio minimum wage/average wage (e.g. Bulgaria). 
Iz ostalih rezultata istraživanja35 dostupnih u isto vrijeme proizlazilo je da bi učinak povećanja minimalne plaće bio znatno manji. • Komisija nije uzela u obzir detaljni prikaz sektora u kojima zaposlenici primaju minimalnu plaću kako bi razumjela učinak na zapošljavanje i opću konkurentnost. • procjena učinka za Sloveniju bila je vrlo različita od procjene za druge usporedive države članice u kojima je došlo do osjetnijeg povećanja minimalne plaće koje je zahvatilo veći broj zaposlenika i u kojima je sličan omjer minimalne i prosječne plaće (npr.
The gloomy employment forecast for Slovenia did not ultimately materialise, leading the OECD to conclude36: “The outcomes remain consistent with the predictions of a (modest) negative impact”. The 2013 IDR for Slovenia claimed that state‐owned banks suffer from “frequently sub‐optimal corporate governance” and concluded that “privatisation would help to address manifest corporate governance deficiencies”, but without giving any concrete examples of these governance problems. In its 2015 IDR for Bulgaria, the Commission noted that domestically‐owned banks “have charged, on average, higher interest on the corporate loans they were granting”, and reasoned that “this profile indicates differences with the rest of the banking system” not only “in the average credit quality of borrowers”, but also in “management standards, credit underwriting practices, the type of collateral and the underlying risk of the portfolio”. 
Bugarska). Crne prognoze za Sloveniju u vezi sa zapošljavanjem naposljetku se nisu ostvarile, zbog čega je OECD zaključio36 da su „ostvarenja i dalje u skladu s predviđanjima (blagog) negativnog učinka”. U izvješću o detaljnom preispitivanju za Sloveniju za 2013. tvrdi se da banke u državnom vlasništvu često imaju problem „neoptimalnog korporativnog upravljanja” te se iznosi zaključak da bi „privatizacija doprinijela rješavanju očitih nedostataka u korporativnom upravljanju”, no ne navode se nikakvi konkretni primjeri problema u upravljanju. U izvješću o detaljnom preispitivanju za Bugarsku za 2015.
Again, no further analysis or evidence was given to support this inference. 
Ni u ovom slučaju nisu izneseni ni daljnja analiza ni dokazi u prilog takvom zaključku.