natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A database set up by the European Commission that contains information relevant to monitor the occurrence and impact of forest fires at EU level. 
Baza podataka koju je uspostavila Komisija i koja sadržava važne informacije za praćenje pojave i učinka šumskih požara na razini EU-a.
The data serves to produce an annual report on forest fires in Europe and neighbouring countries. 
Podatci iz tog sustava služe za sastavljanje godišnjeg izvješća o šumskim požarima u Europi i susjednim zemljama.
EU: European Union Forest: An area of land spanning more than 0,5 hectares with trees higher than 5 metres and a canopy cover of more than 10 %, or trees able to reach those thresholds in situ. 
Ostala šumovita područja: zemljišta površine veće od 0,5 hektara koja nisu klasificirana kao šume s krošnjama koje pokrivaju 5 do 10 posto površine, ili zemljišta kod kojih je više od 10 % površine obraslo grmljem, šibljem i drvećem.
It does not include land that is predominantly under agricultural or urban land use1. 
Ovaj pojam ne uključuje zemljišta koja se u prvom redu koriste kao poljoprivredna ili urbana zemljišta.
2 Article 48 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the EAFRD (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz EPFRR-a (SL L 277, 21.10.2005., str.
RD: rural development RDP: Rural development programme. 
PRR: program ruralnog razvoja.
A document prepared by a Member State or region, and approved by the Commission, to plan the implementation of the RD policy. 
Dokument koji je pripremila određena država članica ili regija i koji je Komisija odobrila za planiranje provedbe politike ruralnog razvoja.
Executive summary IEuropean forests are threatened by fire, which is gen‐ erally due to intentional or negligent human action, and by natural disasters including abiotic (e.g. wind‐ storms, droughts, floods, avalanches, etc.) or biotic (pests, diseases) calamities. 
15.). Sažetak 06 IEuropskim šumama prijeti opasnost od požara, uglavnom zbog namjernog ili nemarnog ljudskog djelovanja i elementarnih nepogoda, uključujući abiotičke (npr. olujna nevremena, suše, poplave, snježne lavine itd.) i biotičke katastrofe (štetočine i bolesti).
II The Court examined whether the EAFRD support for restoring forestry potential in forests damaged by natural disasters and fire and for introducing preven‐ tive actions (‘measure 226’) had been well managed and achieved intended results in a cost‐effective way. 
II Sud je ispitao je li se dobro upravljalo potporom EPFRR-a za obnavljanje šumskog potencijala u šumama oštećenim elementarnim nepogodama i požarima te za uvođenje preventivnih radnji („mjera 226.”) te jesu li njome na isplativ način ostvareni željeni rezultati.
This measure was available in the programming period 2007–13 under Axis 2, which targeted the sustainable use of forestry land as a way to improve the environ‐ ment and the countryside in the EU. 
Ta je mjera tijekom programskog razdoblja od 2007. do 2013. godine bila dostupna u okviru osi 2. koja je bila usmjerena na održivu uporabu šumskog zemljišta kao način poboljšanja okoliša i krajobraza u EU-u.
At the end of 2012 the total EAFRD support programmed for measure 226 amounted to 1,55 billion euro for the period 2007–13. 
Na kraju 2012. godine, ukupna sredstva EPFRR-a predviđena programom za potporu mjeri 226. za razdoblje od 2007. do 2013. godine iznosila su 1,55 milijardi eura.
III The Court’s audit covered the Commission and selected Member States (Austria, France (Aquitaine), Italy (Basilicata), Spain (Andalusia) and Slovakia). 
III Revizijom koju je proveo Sud obuhvaćene su Komisija i odabrane države članice (Austrija, Francuska (Akvitanija), Italiji (Bazilikata), Španjolska (Andaluzija) i Slovačka).
These Member States together accounted for more than 85 % of the total expenditure declared as of 31 December 2012. 
Na te države članice otpada više od 85 % ukupnih prijavljenih rashoda od 31. prosinca 2012.
Most of the support (80 %) was for preventive actions, mainly against fire. 
Većina potpore (80 %) bila je namijenjena preventivnim radnjama, i to uglavnom protiv požara.
06 VPreventive actions were not sufficiently targeted. 
VPreventivne radnje nisu bile dovoljno usmjerene.
The Court noted that while measure 226 targets forests at medium to high risk of fire, there is no common EU definition or criteria to identify them. 
Sud je primijetio da, iako je mjera 226. usmjerena na šume kojima prijeti srednji i visoki rizik od požara, u EU-u nema zajedničke definicije ili kriterija na temelju kojih bi se utvrdilo koje su to šume.
Selection procedures in the Member States were deficient in dif‐ ferent respects, lacking explicit selection criteria or an effective evaluation of proposed actions or neglecting some areas of risk. 
U postupcima odabira u državama članicama postojali su različiti nedostatci: nije bilo dovoljno jasnih kriterija odabira ni djelotvorne evaluacije predloženih radnji te su neka područja rizika bila zanemarena.
VI The audit found actions which were not appropriate to achieve the objectives of the measure. 
VI Revizijom su otkrivene pojedine radnje koje nisu bile primjerene za postizanje ciljeva mjere 226.
Even though by their nature (firebreaks, thinning, clearing, etc.) many of the co‐financed actions reviewed generally contrib‐ uted to the objectives of the support, the Court found cases not related to natural disasters or fire, but motiv‐ ated by other economic or environmental objectives. 
Iako su brojne pregledane sufinancirane radnje samim svojim karakterom (protupožarni prosjeci, prorjeđivanje, krčenje itd.) općenito doprinijele ciljevima potpore, Sud je otkrio slučajeve koji nisu bili povezani s elementarnim nepogodama ili požarima, nego s drugim ciljevima u vezi s gospodarstvom ili zaštitom okoliša.
For some types of the implemented operations key eligibility requirements could not be verified due to lack of documentation. 
Za pojedine vrste provedenih aktivnosti nije bilo moguće provjeriti ključne uvjete prihvatljivosti zbog nedostatka dokumentacije.
The Court also found cases of forest roads used for the economic exploitation of the forests where the particular benefit for fire prevention was not demonstrated. 
Sud je otkrio i slučajeve uporabe šumskih cesta u svrhu gospodarskog iskorištavanja šuma u kojima nije dokazana posebna korist za sprječavanje požara.
The high density of the roads constructed could also have negative environmental effects. 
Vrlo gusta mreža izgrađenih cesta mogla bi također negativno utjecati na okoliš.
VII The cost‐effectiveness of the actions financed was not adequately ensured. 
VII Isplativost financiranih radnji nije bila prikladno osigurana.
The Court found cases where the ceiling of public support was frequently modified without justification, where standard costs in a region were significantly higher than in another for similar actions and where manual work was prioritised rather than using machines, resulting in higher costs. 
Sud je otkrio slučajeve u kojima se iznos gornje granice javne potpore često mijenjao bez obrazloženja, u kojima su standardni troškovi u određenoj regiji bili znatno viši nego u nekoj drugoj regiji za slične radnje i u kojima se prioritet davao fizičkom radu umjesto strojevima, što je uzrokovalo veće troškove.
There were also situations presenting risks of excessive public support when already completed projects were selected, where beneficiaries were able to finance operations on their own and where support went to agricultural parcels. 
Otkriveni su i primjeri koji su predstavljali rizik od prekomjerne javne potpore, i to u slučajevima odabira već dovršenih projekata u kojima su korisnici i sami mogli financirati aktivnosti ili u kojima je potpora uložena u poljoprivredne parcele.
Executive summary 07 VIII Finally, the monitoring tools in place did not allow the Commission and the Member States to adequately assess the efficiency and effectiveness of the measure. 
Sažetak 07 VIII Naposljetku, postojećim alatima za praćenje Komisiji i državama članicama nije omogućeno da prikladno procijene učinkovitost i djelotvornost mjere.
In particular, the performance indicators established in the common monitoring and evaluation framework (CMEF) were insufficient and the evaluations avail‐ able were of limited usefulness. 
Naime, pokazatelji uspješnosti utvrđeni zajedničkim okvirom praćenja i evaluacije bili su nedostatni, a raspoložive evaluacije bile su od ograničene koristi.
It was not possible to draw conclusions on the effectiveness of the preven‐ tive actions because it had not been measured. 
Nije bilo moguće izvesti zaključke o djelotvornosti preventivnih radnji jer se ona nije mjerila.
The weaknesses identified are likely to persist in the period 2014–20 since the new proposed monitoring tools have not improved the monitoring framework for this specific support. 
Utvrđeni nedostatci vjerojatno će biti prisutni i u razdoblju od 2014. do 2020. godine jer se predloženim novim alatima za praćenje nije poboljšao okvir za praćenje za tu vrstu potpore.
Introduction 08 The protective function of forests 01 In the EU the total area of forests and other wooded land accounts for about 180 million hectares, which is about 42,4 % of the total EU land area and more than the land area used for agri‐ cultural purposes (about 174 million hectares)3. 
Uvod 08 Zaštitno djelovanje šuma 01 Ukupna površina šuma i ostalih šumovitih područja u EU-u iznosi oko 180 milijuna hektara, što je približno 42,4 % ukupne površine zemljišta u EU-u i više od površine zemljišta koje se koristi u poljoprivredne svrhe (oko 174 milijuna hektara)3.
The socioeconomic importance of forests is high: wood production and processing contributes to rural development and provides millions of jobs, often in medium and small rural enterprises4. 
Druš-tveno-gospodarska važnost šuma velika je: proizvodnja i prerada drva doprinose ruralnom razvoju i osiguravaju milijune radnih mjesta, često u malim i srednjim ruralnim poduzećima4.
02 For several decades, environmental forest functions have attracted increas‐ ing attention mainly in relation to the protection of biodiversity and, more recently, in the context of climate change. 
02 Već nekoliko desetljeća ekološko djelovanje šuma privlači sve veću pozornost, uglavnom u vezi sa zaštitom biološke raznolikosti i, u novije vrijeme, u kontekstu klimatskih promjena.
Forests play an important protective function5: (a) Forests protect settlements and infrastructure. 
Šume imaju važno zaštitno djelovanje5: (a) Šume štite naselja i infrastrukturu.
Many mountain areas in Europe would be uninhab‐ itable without forests that protect roads, railways, cultivated areas and even entire settlements from damage or destruction through landslides, mudflows, rock falls and avalanches. (b) Forests protect soil. 
U mnogim planinskim područjima u Europi ne bi se moglo stanovati da nema šuma koje čuvaju ceste, željeznice, obradive površine pa čak i cijela naselja od oštećenja ili uništenja koje uzrokuju klizišta, blatne bujice, odroni kamenja i snježne lavine. (b) Šume štite tlo.
Forest areas play an important role in preserv‐ ing landscapes and soil fertility. 
Šumska područja imaju važnu ulogu u očuvanju krajolika i plodnosti tla.
Forests prevent soil erosion and desertification especially in moun‐ tainous or semi‐arid areas, mostly by limiting run‐off and lowering wind speed. (c) Forests regulate freshwater supplies. 
Šume sprječavaju eroziju tla i dezertifikaciju, posebice u planinskim i po-lusušnim područjima, i to uglavnom ograničavanjem otjecanja vode i smanjivanjem brzine vjetra. (c) Šume reguliraju zalihe slatke vode.
Forests play a major role in the storage, purification and release of water to surface water bodies and subsurface aquifers. Their purifica‐ tion role includes breaking down or absorbing most air pollutants carried by rain. (d) Forests conserve biodiversity. 
Šume imaju važnu ulogu u skladištenju, pročišćavanju i ispuštanju vode u površinske i podzemne vodonosnike. Njihova uloga u pročišćavanju obuhvaća razlaganje ili apsorpciju većine tvari iz kiše koje onečišćuju zrak. (d) Šume čuvaju biološku raznolikost.
For‐ ests are a key component of Euro‐ pean nature and they are home to the largest number of vertebrates on the continent. 
Šume su ključna sastavnica europske prirode i dom najvećem broju kralježnjaka na cijelom kontinentu.
Thousands of species of insects and inverte‐ brates as well as many plants are also confined to forest habitats. (e) Forests as sinks of carbon. 
Na tisuće vrsta kukaca i beskralje-žnjaka kao i brojne biljke žive samo u šumskim staništima. (e) Šume kao spremnici ugljika.
Forests are an essential link in the global carbon cycle because of their capacity to remove carbon dioxide (CO2) from the atmosphere and to store it in their biomass and soil. 
Šume su bitna karika u ugljikovom ciklusu na Zemlji zbog svoje sposobnosti uklanjanja CO2 iz atmosfere i njegovog pohranjivanja u vlastitoj biomasi i tlu.
3 ’Agriculture, forestry and fishery statistics‘, Eurostat Pocketbooks, 2013. 
3 „Statistički podatci za poljoprivredu, šumarstvo i ribarstvo”, Eurostat Pocketbooks, 2013.
Save as otherwise indicated, the term ‘forest’ is intended in this special report as referring also to other wooded areas. 
Osim ako nije drukčije navedeno, pojam „šuma” u ovom tematskom izvješću obuhvaća i ostala šumovita područja.
4 COM(2013) 659 final of 20 September 2013 ‘A new EU forest strategy: for forests and the forest‐based sector’. 
4 COM(2013) 659 završna verzija od 20. rujna 2013. „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama”.
5 COM(2010) 66 final of 1 March 2010 ‘Green Paper on forest protection and Information in the EU: preparing forests for climate change’. 
5 COM(2010) 66 završna verzija od 1. ožujka 2010. „Green Paper on Forest Protection and Information in the EU: Preparing Forests for Climate Change” (hrv.
Fire 04 In the period 1983–2012 fires burned on average 480 000 ha6 of forest area in the EU every year. 
Uvod 09 Požari i elementarne nepogode Požari 04 U razdoblju od 1983. do 2012. godine u EU-u je godišnje prosječno opoža-reno 480 000 ha6 šumskih područja.
The average burnt area was significantly higher during the period 1983–92 than in the following decades, during which the improvement of forest fire fighting means in the Member States played an important role (see Graph 1)7. 
U razdoblju od 1983. do 1992. godine prosječna opožarena površina bila je znatno veća nego u narednim desetljećima, tijekom kojih je poboljšanje sredstava za borbu protiv šumskih požara u državama članicama imalo važnu ulogu (vidjeti grafikon 1.)7.
6 EFFIS statistics on burnt areas for the period 1980–2012. 
6 Statistički podatci EFFIS-a o opožarenim područjima za razdoblje od 1980. do 2012. godine.
The average value is based on information from 20 EU Member States. 
Prosječna vrijednost temelji se na informacijama iz 20 država članica EU-a.
No information was available for Belgium, Denmark, Ireland, Luxembourg, Malta, the Netherlands or the United Kingdom. 
Nema raspoloživih informacija za Belgiju, Dansku, Irsku, Luksemburg, Maltu, Nizozemsku i Ujedinjenu Kraljevinu.
7 Joint report of the JRC and the Directorate‐General for the Environment, Forest Fires in Europe, the Middle East and North Africa, 2012. 
7 Zajedničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra i Glavne uprave za okoliš: „Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa 2012” (hrv.
The statistical data reported covers 19 Member States. 
Dostavljenim statističkim podatcima obuhvaćeno je 19 država članica.
Data relate to the period 1980–2012 for southern Member States (Greece, Spain, France, Italy and Portugal). 
Podaci se odnose na razdoblje od 1980. do 2012. godine za države članice na jugu (Grčka, Španjolska, Francuska, Italija i Portugal).
For all the rest (Bulgaria, Czech Republic, Germany, Estonia, Cyprus, Latvia, Hungary, Austria, Poland, Romania, Slovakia, Finland and Sweden), data are reported for the period 1990–2012. 
Za sve ostale (Bugarska, Češka Republika, Njemačka, Estonija, Cipar, Latvija, Mađarska, Austrija, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Finska i Švedska), podatci su dostavljeni za razdoblje od 1990. do 2012. godine.
Average burnt area (ha) per year from 1983 to 2012 600 000 550 000 500 000 450 000 400 000 350 000 300 000 198 3-199 2 199 3-200 2 200 3-201 2 Source: Joint report of the Joint Research Centre (JRC) and the Directorate‐General for the Environ‐ ment, Forest Fires in Europe, the Middle East and North Africa, 2012. 
1993.-2002. 2003.-2012. Izvor: Zajedničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra i Glavne uprave za okoliš: „Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa 2012” (hrv.
Introduction 10 05 Over 95 % of these fires are caused by humans, either deliberately or by negligence (for example, fires as‐ sociated with agricultural practices, such as straw or shrub burning, forest debris burning or pasture renewals, cigarettes). 
Uvod 10 05 Više od 95 % tih požara uzrokuje čovjek, bilo namjerno ili nemarom (primjerice, požari povezani s radovima u poljoprivredi poput spaljivanja slame ili grmlja, spaljivanja šumskog otpada ili obnove pašnjaka, ili požari povezani s cigaretama).
About 85 % of the total area burned by forest fires is located in the Mediterranean region and Portugal. 
Oko 85 % ukupne površine opožarene u šumskim požarima nalazi se u području Sredozemlja i Portugalu.
Recent forest fires resulted in large burnt areas in Portugal in 2003 and 2005, in Greece in 2007 and in Spain in 2006. 
Ne tako davni šumski požari 2003. i 2005. godine u Portugalu, 2007. godine u Grčkoj i 2006. godine u Španjolskoj za sobom su ostavili velike opožarene površine.
Seriously affected for‐ ests face a major challenge to recover pre‐fire condition, in particular with re‐ gard to biodiversity. 
Šume koje su u njima ozbiljno oštećene suočene su s velikim izazovom da se oporave i vrate u stanje u kojem su bile prije požara, posebice u pogledu biološke raznolikosti.
The environmen‐ tal impact of forest fires is not limited to loss of biodiversity and damage to ecosystems. 
Utjecaj šumskih požara na okoliš nije ograničen samo na gubitak biološke raznolikosti i štetu u ekosustavima.
They also result in emis‐ sions of particles and gases (including CO2) into the atmosphere, outflow of mineral nutrients, destruction of the organic layer of the soil and changes in the water infiltration rates in the soil, which make burnt areas prone to ero‐ sion, soil loss and landslides. 
Oni također uzrokuju emisije čestica i plinova (uključujući CO2) u atmosferu, odljev mineralnih hranjivih tvari, uništavanje organskog sloja tla i promjenu stope infiltracije vode u tlo, zbog čega su opožarena područja sklona erozijama, gubitku tla i klizištima.
Recurrent forest fires combined with droughts may also lead to desertification8. 
Česti šumski požari u spoju sa sušama mogu dovesti i do dezertifikacije8.
Other types of disasters 06 In the period from 1950 to 2009 wind storms were the most damaging causes in Europe. 
Ostale vrste nepogoda 06 U razdoblju od 1950. do 2009. najveću štetu u Europi prouzrokovala su olujna nevremena.
Storm losses exceed‐ ed 50 % of all abiotic types of forest‐ related damage9. 
Gubitci nastali zbog olujnih nevremena predstavljaju više od 50 % svih abiotičkih vrsta štete u šu-mama9.
The most destructive storms in the most recent period hap‐ pened in 1999, 2005, 2007 and 2009. 
Najrazornije oluje u posljednje vrijeme dogodile su se 1999., 2005., 2007. i 2009. godine.
The storms of 1999 (‘Lothar’ and ‘Mar‐ tin’) brought the most catastrophic damage to France and central Europe with nearly 200 million m3 of damaged wood. 
Oluje iz 1999. godine (oluje Lothar i Martin) prouzročile su u Francuskoj i središnjoj Europi najveću štetu katastrofalnih razmjera, kada je oštećeno gotovo 200 milijuna m3 drva.
In January 2005 the storm ‘Gudrun’ swept through southern Sweden and produced 66 million m3 of storm‐ damaged wood (roughly equivalent to the yearly timber harvest in Swe‐ den). 
U siječnju 2005. godine, oluja Gudrun poharala je južnu Švedsku i oštetila 66 milijuna m3 drva (što otprilike odgovara jednoj godišnjoj sječi drvne sirovine u Švedskoj).
In January 2007, the storm ‘Kyrill’ caused extensive damage in central Europe, including a forest loss of 45 million m3 (of which 16 million m3 in Germany) of standing timber. 
U siječnju 2007. godine, oluja Kyrill prouzročila je znatnu štetu u središnjoj Europi, uključujući i gubitak 45 milijuna m3 neposječenih drva u šumama (od čega 16 milijuna m3 u Njemačkoj).
In January 2009 the storm ‘Klaus’ levelled enormous areas of plantation forest in France (37 million m3, mainly maritime pine), Spain and Italy 10. 
U siječnju 2009. godine, oluja Klaus sravnila je goleme površine nasada šuma u Francuskoj (37 milijuna m3, uglavnom primorskog bora), Španjolskoj i Italiji 10.
Besides the negative environmental impacts, there are social (deaths) and economic (de‐ pressed timber prices) consequences linked to releasing on to the market such huge quantities of damaged timber11. 
Osim negativnih utjecaja na okoliš, oluje imaju i društvene posljedice (smrtni slučajevi), kao i gospodarske posljedice stavljanja na tržište tako velikih količina oštećene drvne sirovine (niske cijene drvne sirovine)11.
07 More frequent and severe droughts affect large areas of Europe, causing water scarcity and increased pressure on water resources. 
07 Sve češće i sve veće suše pogađaju velika područja Europe, što dovodi do nestašice vode i povećanog opterećenja vodnih resursa.
On the other hand, several major flood disasters oc‐ curred in Europe in the last few years. 
S druge strane, u zadnjih nekoliko godina Europu je pogodilo nekoliko velikih poplavnih katastrofa.
Such disasters also damage forests, although to a more limited extent than fire, storms and biotic agents like insects (e.g. bark beetles), diseases or wildlife and uncontrolled grazing12. 
Takve katastrofe uzrokuju štetu i u šumama, iako u manjoj mjeri od požara, oluja i biotičkih čimbenika, kao što su kukci (npr. potkornjaci), bolesti ili divlje vrste i ispaša koja nije pod nadzorom12.
8 EEA Report No 3/2008 ’European forests — ecosystem conditions and sustainable use’, p. 
3/2008 „European forests – ecosystem conditions and sustainable use” (hrv.
9 COM(2010) 66 final, p. 
9 COM(2010) 66 završna verzija, str.
12; EEA Technical Report No 13/2010 ’Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe’, p. 
12.; Tehničko izvješće Europske agencije za okoliš br. 13/2010 „Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe” (hrv.
10 EEA Technical Report No 13/2010 ’Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe’, pp. 33–40. 
10 Tehničko izvješće Europske agencije za okoliš br. 13/2010 „Mapping the impacts of natural hazards and technological accidents in Europe” (hrv.
EFI report from STORMS Workshop on ‘Policies for forest storm damages mitigation and restoration’, 1 July 2010, Brussels, p. 
European Forest Institute) s radionice STORM na temu „Policies for Forest Storm Damages Mitigation and Restoration” (hrv.
11 COM(2010) 66 final, p. 
11 COM(2010) 66 završna verzija, str.
12 EEA Technical Report No 3/2008 ‘European forests — ecosystem conditions and sustainable use’, pp. 53‐4: in 2005 in Sweden around 2 900 000 hectares of damage, largely of young pines (Pinus sylvestris) caused by browsing moose (Alces alces) and in southern Italy almost 500 000 hectares of damage due to extensive grazing by livestock. 
53.–54.: tijekom 2005. godine, u Švedskoj su losovi (Alces alces) bršćenjem prouzrokovali štetu na površini od približno 2 900 000 hektara, većinom na običnim borovima (Pinus sylvestris), dok je u južnoj Italiji stoka ekstenzivnom ispašom prouzrokovala štetu na površini od približno 500 000 hektara.
13 Council Regulation (EEC) No 3529/1986 of 17 November 1986 on protection of the Community’s forests against fire (OJ L 326, 21.11.1986, p. 
3529/86 od 17. studenoga 1986. o zaštiti šuma Zajednice od požara (SL L 326, 21.11.1986., str.