natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After completion of the documentary check, the documentary evidence is forwarded to the competent authority of the host Member State, which then examines the equivalence of the professional qualification. 
Nakon dovršetka provjere dokumentacija se prosljeđuje nadležnom tijelu u državi domaćinu, koje zatim provjerava ekvivalentnost stručnih kvalifikacija.
This is intended to create greater transparency and legal certainty for professionals and increase their mobility. 
Cilj je pružiti stručnim djelatnicima veću transparentnost i pravnu sigurnost te povećati njihovu mobilnost.
Since the introduction of the EPC on 18 January 2016, a total of 3 239 applications have been made across the EU for EPCs, of which 1 390 have been issued (figures June 2017). 
Od uvođenja europske strukovne iskaznice 18. siječnja 2016. na razini EU‐a podneseno je ukupno 3239 zahtjeva za njezino izdavanje na temelju kojih je izdano 1390 iskaznica (podatci iz lipnja 2017.).
The annual labour mobility report builds mainly on LFS data and provides aggregated data upon stocks and annual flows. 
11 iz tog istraživanja te sadržava objedinjene podatke o brojčanom stanju i godišnjim kretanjima.
Each year the report includes a focus on specific topics. For 2016, these included cross border workers and return mobility. 
U izvješću se svake godine stavlja poseban naglasak na određene teme, a za 2016. godinu su, među ostalim, izdvojeni prekogranični radnici i povratna mobilnost.
As regards monitoring labour mobility, the LFS has some limitations, which are recognised by the Commission12: ‐ replying to the survey is compulsory in only 12 Member States and the non‐response rates among foreigners are known to be very high, due notably to language issues; ‐ in many Member States, recently arrived foreigners and short term workers may not be covered by the survey, as the LFS in line with international census recommendations only covers persons who have stayed for one year or more; ‐ the small sampling size in many countries reduces the ability to analyse the data by nationality. 
Kad je riječ o praćenju mobilnosti radne snage, istraživanje o mobilnosti radne snage ima određene nedostatke, koje je potvrdila i Komisija12: ‐ sudjelovanje u istraživanju obvezno je u samo 12 država članica te stope neodaziva mogu biti posebno visoke u slučaju stranaca, prije svega zbog jezičnih prepreka ‐ u mnogim državama članicama postoji mogućnost da stranci koji su nedavno pristigli i osobe na kratkoročnim poslovima neće biti obuhvaćeni istraživanjem jer se njime, u skladu s međunarodnim preporukama za popis stanovništva, obuhvaćaju samo osobe koje su u predmetnoj državi članici godinu dana ili više ‐ zbog male veličine uzorka u mnogim državama članicama smanjenja je mogućnost analize podataka po državljanstvima.
In 2005, the Commission identified the need to improve information on labour mobility flows between EU Member States, in addition to the LFS. 
Komisija je 2005. godine utvrdila da postoji potreba za kvalitetnijim informacijama o kretanjima radne snage među državama članicama EU‐a od podataka dostupnih u istraživanju o radnoj snazi.
The Commission produces an annual compendium of relevant data sources available within Member States. 
Komisija izrađuje godišnju zbirku relevantnih izvora podataka koji su dostupni na razini država članica.
In 2016, almost all countries reported that they collect data in a centralised way on EU non‐national citizens who are either employed or who are registered jobseekers. 
Gotovo sve zemlje navele su 2016. godine da na centralizirani način prikupljaju podatke o državljanima iz drugih država članica EU‐a koji su zaposleni ili prijavljeni kao tražitelji posla.
Some PES collect data describing the individual “profile” of EU workers, such as the German system which contains information about: the profession/occupation, the type of work carried out, and the education of the worker. 
Neke javne službe za zapošljavanje prikupljaju podatke opisivanjem pojedinačnih „profila” radnika EU‐a. Na primjer, njemački sustav sadržava informacije o struci/zanimanju radnika, vrsti posla koji obavljaju i njihovu stupnju obrazovanja.
However, it has proved difficult to use such data due to the lack of comparability between Member States. 
Međutim, uporaba takvih podataka pokazala se otežanom zbog nedostatka usporedivih podataka na razini različitih država članica.
In 2010, the Commission initiated the project “Monitoring labour market developments in Europe”. 
Komisija je 2010. godine pokrenula projekt pod nazivom „Praćenje kretanja na tržištima rada u Europi”.
Its aim was to gather up‐to‐date information on job vacancies, which would also serve as an early‐warning tool for bottlenecks and mismatches across EU labour markets. 
Cilj projekta bio je prikupiti najnovije informacije o slobodnim radnim mjestima, što bi ujedno poslužilo kao mehanizam ranog upozorenja na uska grla i neuravnoteženost ponude i potražnje na tržištima rada u EU‐u.
Data limitations, such as the limited availability of comparable vacancy data by Member State, made this difficult to achieve. 
Međutim, zbog ograničenja u pogledu podataka, kao što je ograničena dostupnost usporedivih podataka o slobodnim radnim mjestima na razini različitih država članica, taj cilj nije bilo lako ostvariti.
This aim was further reflected in the 2016 EURES Regulation13, which requires the Member States' national work programmes to take into 12 13 26 Shortcomings identified by the Commission, see “Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States”, December 2016. 
Taj se cilj odražavao i u Uredbi o mreži EURES iz 2016. godine13, prema kojoj bi nacionalni programi rada država članica trebali uzimati u obzir podatke o kretanjima radne snage i obrascima mobilnosti te analizu podataka o postojećim i budućim manjcima i viškovima radne snage.
We found that Member States are at different stages with regard to the quality and depth of information on skills and labour imbalances and their magnitude. 
Sud je utvrdio da su države članice u različitim fazama kad je riječ o kvaliteti i opsežnosti informacija o vještinama i neuravnoteženostima na tržištu rada te njihovu razmjeru.
Of those visited Germany and the UK produce data which goes beyond what the Commission can provide, and may share that bilaterally with the PES of other Member States (see Box 5). 
Među posjećenim državama članicama Njemačka i Ujedinjena Kraljevina prikupljaju podatke koji su opsežniji od onih koji su dostupni na razini Komisije te svoje podatke mogu bilateralno razmjenjivati s javnim službama za zapošljavanje u drugim državama članicama (vidi okvir 5.).
The 2016 Commission report also recognises the need to improve the collection of such data across all Member States. 
U izvješću Komisije iz 2016. također se potvrđuje potreba za boljim prikupljanjem takvih podataka na razini svih država članica.
For that study, only 13 of the 26 PES which submitted data could provide information on the magnitude of shortages and surpluses in their national labour markets. 
U sklopu povezane studije samo je 13 od 26 javnih službi za zapošljavanje koje su dostavile podatke moglo pružiti informacije o razmjeru manjaka i viškova na svojim nacionalnim tržištima rada.
At the time of closing our audit, a comprehensive assessment of skills and labour shortages or surpluses across Member States continues to be a work in progress. 
U vrijeme zaključenja revizije rad na sveobuhvatnoj procjeni vještina te manjaka ili viškova na tržištima rada u različitim državama članicama i dalje je bio u tijeku.
Thus, for example for the specific qualification of mechatronics and automation specialists, the report provides the following overview: the further integration of labour markets, and amending Regulations (EU) No 492/2011 and (EU) No 1296/2013 (OJ L 107, 22.4.2016, p. 
Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br.
14 European Commission, “A comparison of shortage and surplus occupations based on analyses of data from the European Public Employment Services and Labour Force Surveys”, February 2017. 
Europska komisija, „A comparison of shortage and surplus occupations based on analyses of data from the European Public Employment Services and Labour Force Surveys” (Usporedba deficitarnih i suficitarnih zanimanja na temelju analize podataka europskih javnih službi za zapošljavanje i istraživanja o radnoj snazi), veljača 2017.
15 See https://www.gov.uk/government/publications/tier‐2‐shortage‐occupation‐list. 28 Specialised workforce for mechatronics and automation, December 2016 Administrative boundaries © EuroGraphics. 
Tako se, primjerice, za konkretne kvalifikacije specijalista za mehatroniku i automatizaciju u izvješću daje sljedeći pregled: Specijalizirana radna snaga za mehatroniku i automatizaciju, prosinac 2016.
The German Public employment service shares such data with other PES on a bilateral basis, to improve the recruitment process of specialists from that other Member State, but data is not collected nor recorded at an EU level. ... and the United Kingdom providing more detailed information on skills shortages, including minimum salaries to be expected In the United Kingdom, the Department of Works and Pensions establishes a skills shortage list for inward movement. 
28 Njemačka javna služba za zapošljavanje razmjenjuje takve podatke s javnim službama za zapošljavanje iz drugih država članica na bilateralnoj osnovi s ciljem unaprjeđenja procesa zapošljavanja specijalista iz tih država članica, no ti se podatci ne prikupljaju i ne bilježe na razini EU‐a.
The list covers the whole of the United Kingdom (with a separate listing for Scotland) and indicates the vacancy and the specific job details, and provides the minimum salary which can be expected. 
Popisom je obuhvaćena cijela Ujedinjena Kraljevina (uz poseban popis za Škotsku) te se u njemu navode slobodna radna mjesta i njihov opis, kao i minimalna plaća koju radnik može očekivati.
This listing is publically accessible and is shared with other Member States15. 
Popis je javno dostupan i dostavlja se i drugim državama članicama15.
Part II ‐ Weaknesses in the design and monitoring of EU funded actions facilitating labour mobility This part of the report reviews the effectiveness of EU funding facilitating labour mobility. 
Dio II. – Nedostatci u načinu na koji su osmišljene mjere za olakšavanje mobilnosti radne snage financirane sredstvima EU‐a i u njihovu praćenju U ovom dijelu izvješća ispituje se djelotvornost uporabe financijskih sredstava EU‐a za olakšavanje mobilnosti radne snage.
The programmes available for such purposes are the ESF and the EaSI programme. 
U tu su svrhu kao instrumenti dostupni ESF i program EaSI.
We analysed the financial allocations of both funds and the complementarity of the ESF objectives with those of EaSI. 
Sud je analizirao dodjelu financijskih sredstava iz obaju instrumenata, kao i komplementarnost ciljeva ESF‐a s ciljevima programa EaSI.
We further examined whether those programmes are effective in supporting labour mobility, and how any such activity is monitored. Regarding EaSI‐EURES activities, we reviewed two of its elements: EURES projects managed by Cross border partnerships (CBPs) with regard to their design and performance monitoring, as well as the EURES Job mobility portal, particularly its effectiveness in bringing job seekers and job vacancies together. 
Osim toga, Sud je ispitao je li tim programima djelotvorno pružena potpora mobilnosti radne snage, kao i način na koji se prate takve aktivnosti potpore. Kad je riječ o aktivnostima u sklopu osi EaSI‐EURES, ispitana su sljedeća dva aspekta: način na koji su osmišljeni projekti mreže EURES kojima se upravljalo u okviru prekograničnih partnerstava i praćenje njihove uspješnosti te portal EURES (portal za mobilnost pri zapošljavanju), a posebice njegova djelotvornost u omogućavanju tražiteljima posla da pronađu slobodna radna mjesta.
Total EU funding addressing labour mobility is unknown and complementarity of funds is not ensured Where the EU funds activities addressing a major priority such as labour mobility, the Commission should ensure that the funding can be identified and monitored. 
Nisu poznati ukupni iznosi financijskih sredstava EU‐a izdvojenih za poticanje mobilnosti radne snage i nije zajamčena komplementarnost instrumenata U slučajevima u kojima EU financira aktivnosti usmjerene na važan prioritet kao što je mobilnost radne snage Komisija bi trebala zajamčiti da je moguće pratiti izdvajanje financijskih sredstava i utvrditi njihov iznos.
Where several EU funds are available, their complementarity should be ensured. 
Ako je dostupno nekoliko instrumenata EU‐a, potrebno je zajamčiti njihovu komplementarnost.
Figure 5 indicates how EU programmes relevant to labour mobility compare in financial terms. 
Na slici 5. prikazuje se financijska usporedba programa EU‐a koji su relevantni za mobilnost radne snage.
The ESF is potentially the main instrument for supporting employment, of which labour mobility is part. 
ESF je potencijalni glavni instrument za pružanje potpore u području zapošljavanja, koje uključuje i mobilnost radne snage.
Under one of the ESF’s Thematic Objectives, the objective “Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility” (so called “TO 8”) and its related investment priority “modernisation of labour market institutions including labour mobility“ (so called “IP 7”), Member States may programme labour mobility related activities. 
U okviru jednog od tematskih ciljeva ESF‐a, cilja „Promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i podrška mobilnosti radne snage” (tzv. tematski cilj 8 ili TC 8) i njegova odgovarajućeg prioriteta ulaganja „modernizacija ustanova tržišta rada, uključujući mobilnost radne snage” (tzv. prioritet ulaganja 7 ili PU 7), države članice u svoje programe mogu uključiti aktivnosti povezane s mobilnošću radne snage.
It can be seen that the ESF funding under the TO 8 with 27.5 billion euro available to Member States to address labour mobility is significantly larger than the 919 million euro EaSI programme, specifically its EURES axis with 165 million euro, which is also dedicated to addressing labour mobility issues. 29 
Kao što je vidljivo u nastavku, iznos od 27,5 milijardi eura sredstava iz ESF‐a u okviru tematskog cilja 8 koji države članice mogu upotrijebiti za poticanje mobilnosti radne snage znatno je veći od iznosa od 919 milijuna eura koji je izdvojen iz programa EaSI, a posebice od iznosa od 165 milijuna eura koji je izdvojen za os EURES, koja je također usmjerena na mobilnost radne snage. 30
Figure 5 ‐ Comparison of respective funding streams that can be used to support labour mobility 30 EaSI 2014‐20: 919 million euro EaSI‐EURES 2014‐20: 165 million euro Source: ECA. 
Slika 5. – Usporedba različitih izvora financijskih sredstava koji se mogu koristiti za potporu mobilnosti radne snage 31 EaSI 2014. – 2020.: 919 milijuna eura EaSI‐EURES 2014. – 2020.: 165 milijuna eura Izvor: Sud.
ESF TO8 2014‐20: 27 505 million euro ESF TO8 IP7 2014‐20: 954 million euro Under the current 2014‐2020 programme period for the ESF, Member States could plan their national activities relating to EURES (such as staff and IT cost occurring in the participating PES) and the development of specific mobility schemes and strategies at local, regional, national and cross‐border by using the ESF. 
ESF TC 8 2014.– 2020.: 27 505 milijuna eura ESF TC 8 PU 7 2014.– 2020.: 954 milijuna eura U okviru trenutačnog programskog razdoblja 2014. – 2020. za ESF države članice mogle su upotrijebiti taj fond za planiranje svojih nacionalnih aktivnosti povezanih s mrežom EURES (kao što su troškovi osoblja i IT‐a koje snose javne službe za zapošljavanje koje sudjeluju u mreži), kao i za osmišljavanje posebnih programa mobilnosti i strategija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i prekograničnoj razini.
The Commission presented this new approach to Member States in 2013, highlighting the aim of a better functioning of labour markets by enhancing the transnational geographical mobility of workers16. 
Komisija je taj novi pristup predstavila državama članicama 2013. godine, istaknuvši cilj boljeg funkcioniranja tržišta rada unaprjeđenjem transnacionalne geografske mobilnosti radnika16.
During the approval of ESF Operational Programmes in 2013/14, the Commission did not monitor the extent to which Member States actually programmed actions addressing labour mobility. 
Tijekom odobravanja operativnih programa za ESF 2013. i 2014. godine Komisija nije pratila u kojoj su mjeri države članice u stvarnosti uključile mjere za poticanje mobilnosti radne snage u svoje programe.
In September 2015, after the approval of the underlying ESF Operational Programmes, in an attempt to collect such information the Commission sent a survey to Member States seeking data about the volume of the planned budget within ESF for intra‐EU labour mobility and EURES actions. 
U nastojanju da prikupi takve informacije Komisija je u rujnu 2015., nakon odobrenja povezanih operativnih programa za ESF, državama članicama uputila upitnik u kojem je zatražila podatke o iznosu proračuna koji su u okviru ESF‐a predvidjele za mobilnost radne snage unutar EU‐a i aktivnosti u sklopu mreže EURES.
However, only 15 Member States replied. 
Međutim, na upitnik je odgovorilo samo 15 država članica.
12 of those responding stated they would support EURES services through the ESF. 
Od toga je 12 država članica navelo da će upotrijebiti ESF za potporu uslugama koje se pružaju u sklopu mreže EURES.
As regards the financial means allocated to that, the evaluator of the survey concluded that “Because of the great diversity of the responses, and a huge heterogeneity in indicating the expenditures per 16 Regulation (EU) No 1304/2013. 
Uredba (EU) br. 1304/2013. 16
31 year or in total, it is not possible to compare the dataset received from the 15 countries.” 
Kad je riječ o financijskim sredstvima koja su izdvojena u tu svrhu, pri evaluaciji upitnika zaključeno je sljedeće: „Zbog velike raznolikosti odgovora i znatne nedosljednosti u navođenju rashoda na godišnjoj ili ukupnoj razini nije moguće usporediti skup podataka koje je dostavilo predmetnih 15 zemalja.”
Box 6 outlines ways in which individual Member States are using the ESF for such purposes. 
U okviru 6. opisuju se načini na koje pojedinačne države članice upotrebljavaju ESF u te svrhe.
Box 6 ‐ Examples of ESF activities addressing labour mobility in Member States, and their respective financial importance Portugal The programme supports actions aimed directly at jobseekers or employers, particularly in terms of information, advice and support for placement and recruitment to nationals or employers who wish to work or recruit in another Member State. 
32 Okvir 6. – Primjeri aktivnosti za poticanje mobilnosti radne snage u državama članica i pripadajući iznosi financijskih sredstava Portugal U okviru programa predviđa se potpora za mjere koje su izravno usmjerene na tražitelje posla i poslodavce, posebice u smislu pružanja informacija, savjeta i potpore u pogledu zapošljavanja za građane koji žele raditi u drugoj državi članici i poslodavce koji žele zaposliti radnike iz druge države članice.
To do so, Portugal programmed 2.16 million euro for the 2014‐2020 period, that is 0.02 % of the total ESF budget for that period (EU and national funding), being 8.9 billion euro. 
Portugal je u tu svrhu u okviru predmetnog programa za razdoblje 2014. – 2020. predvidio iznos od 2,16 milijuna eura, odnosno 0,02 % ukupnog proračuna ESF‐a za to razdoblje (nacionalna financijska sredstva i sredstva EU‐a), koji iznosi 8,9 milijardi eura.
Ireland Ireland supports jobseekers through Jobs Fairs, the promotion of European vacancies on Jobsireland, the EURES Portal and the EURES Facebook Page. 
Irska Irska tražiteljima posla pruža potporu održavanjem sajmova poslova, promicanjem slobodnih radnih mjesta u Europi na portalu JobsIreland te preko portala EURES i njegovih stranica na Facebooku.
Employers could arrange Jobs Fairs, advertise their vacancies on Jobsireland and the EURES Portal, and were supported at overseas recruitment events. 
Poslodavci mogu organizirati sajmove poslova, oglašavati svoja slobodna radna mjesta na portalima JobsIreland i EURES, a potpora im je pružena i pri sudjelovanju na inozemnim događanjima za zapošljavanje.
To do so, Ireland programmed 2.7 million euro for the 2014‐2020 period, that is 0.28 % of the total ESF budget for that period (EU and national funding), being 948 million euro. 
Irska je u tu svrhu u okviru predmetnog programa za razdoblje 2014. – 2020. predvidjela iznos od 2,7 milijuna eura, odnosno 0,28 % ukupnog proračuna ESF‐a za to razdoblje (nacionalna financijska sredstva i sredstva EU‐a), koji iznosi 948 milijuna eura.
Within the design of ESF, EU labour mobility has not been defined as a separate investment priority17, nor has it been earmarked in any other way. 
Mobilnost radne snage nije utvrđena kao poseban prioritet ulaganja u okviru ESF‐a17, niti su na bilo koji drugi način određena posebna financijska sredstva za nju.
As a result, the actual ESF budgets allocated to EURES actions or labour mobility in the 28 Member States cannot be determined resulting in an inability to know what funding has been used for which purposes. 
Slijedom toga, nije moguće utvrditi iznose sredstava koja su u stvarnosti izdvojena iz ESF‐a za mjere povezane s mrežom EURES ili mobilnošću radne snage u 28 država članica, zbog čega nije moguće znati koliko je financijskih sredstava upotrijebljeno u koju svrhu.
We reviewed the ESF Operational Programmes for the Member States visited and were unable to determine the amounts allocated to support labour mobility. 
Sud je pregledao operativne programe za ESF koje su izradile posjećene države članice i nije mogao utvrditi iznose izdvojene za potporu mobilnosti radne snage.
From the review and our visits to Member States, we established that the programming of labour mobility actions under the ESF was not a priority for them. 
Na temelju obavljenog pregleda i posjeta državama članicama Sud je utvrdio da države članice mjere povezane s mobilnošću radne snage nisu smatrale prioritetom pri izradi svojih programa.
32 return mobility, because the constant outflow of workers from Romania had created shortages in key areas of the economy (see Box 7). 
U rumunjskom programu naglasak je stavljen na poticanje povratne mobilnosti, i to zbog stalnog odljeva radnika iz Rumunjske koji je doveo do manjka radne snage u ključnim područjima gospodarstva (vidi okvir 7.).
Box 7 ‐ Addressing Labour mobility though ESF funding in the five Member States visited Member State visited Does the current ESF address Intra EU labour mobility? 
33 Okvir 7. – Poticanje mobilnosti radne snage s pomoću financijskih sredstava iz ESF‐a u pet posjećenih država članica Posjećena država članica Njemačka Potiče li se trenutačno sredstvima ESF‐a mobilnost radne snage unutar EU‐a?