natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 07 For 2013, the ECA concludes that revenue was free from material error. 
Ukupni rezultati 07 Za 2013. godinu Sud je zaključio da u prihodima nisu postojale značajne pogreške.
For the expenditure budget as a whole, the estimated error rate of 4.7 % leads to an adverse opinion on the regularity of expenditure (for an explanation of the term ‘regularity’ please refer to page 36). 
Procijenjena stopa pogreške od 4,7 % za cjelokupni proračun bila je osnova za nepovoljno mišljenje o pravilnosti rashoda (za pojašnjenje pojma „pravilnost” vidjeti stranicu 36).
The testing also provides results for each spending area as presented in Diagram 3. 
Ispitivanjem su pruženi i rezultati za svako rashodovno područje, kako je prikazano na dijagramu 3.
Further information on each spending area is given on pages 18 to 34 and in the related chapters of the 2013 annual report. 
Dodatne informacije o pojedinim rashodovnim područjima iznesene su na stranicama 18. do 34. te u povezanim poglavljima godišnjeg izvješća za 2013. godinu.
2013 results of transaction testing for EU spending areas Audited amount and most likely error rate 6.9 % 3.6 % 3.1 % 6.7 % 4.6 % 2.6 % Spending area Agriculture: market and direct support Audit conclusion Regional policy, energy and transport Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 1.0 % 0 €10 bn €20 bn €30 bn €40 bn Affected by material error Free from material error €50 bn Most likely error rate (estimated error rate based on the quantifiable errors found in the statistical sample of transactions) Note: The ECA uses standard statistical techniques to estimate the error rate. 
Rezultati ispitivanja transakcija u 2013. za rashodovna područja EU‐a Revidirani iznos i najizglednija stopa pogreške 6,9 % 3,6 % 3,1 % 6,7 % 4,6 % 2,6 % Rashodovno područje Poljoprivreda: tržišne i izravne potpore Revizijski zaključak Regionalna politika, energija i promet Zapošljavanje i socijalna pitanja Ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo Istraživanje i druge unutarnje politike Vanjski odnosi, pomoć i proširenje Administrativni i povezani rashodi 1,0 % 0 10 mlrd. eura 20 mlrd. eura 30 mlrd. eura 40 mlrd. eura Sa značajnom pogreškom Bez značajnih pogrešaka 50 mlrd. eura Najizglednija stopa pogreške (procijenjena stopa pogreške na temelju mjerljivih pogrešaka pronađenih u statističkim uzorcima transakcija) Napomena: Sud za procjenu stope pogreške koristi standardne statističke tehnike.
(See Chapter 1 Annex 1.1 to the annual report). % Diagram 3 
(Vidjeti prilog 1.1. poglavlju 1. godišnjeg izvješća). % Dijagram 3.
Overall results 08 Analysis of audit results The estimated error rate, which measures the level of irregularity, for 2013 payments is 4.7 %, close to that of 2012 (4.8 %) and persistently above the materiality threshold of 2 %. (see Diagram 4) Estimated error rate for the EU budget as a whole: 2007 to 2013 EU spending 10 % 8% 6% 4% 2% 0% 6.9 % 5.2 % 4.8 % 4.7 % 3.3 % 3.7 % 3.9 % 2007 2008 Upper error limit % 2009 2010 Estimated error rate 2011 2012 2013 Lower error limit Note: The ECA uses standard statistical techniques to estimate the most likely error rate. 
Ukupni rezultati 08 Analiza revizijskih rezultata Procijenjena stopa pogreške, kojom se mjeri razina nepravilnosti, za 2013. iznosi 4,7 %, što je slično vrijednosti za 2012. godinu (4,8 %), te je tako kontinuirano iznad praga značajnosti od 2 %. (vidjeti dijagram 4.) Procijenjena stopa pogreške za cjelokupni proračun EU‐a: od 2007. do 2013. Potrošnja sredstava EU-a 10 % 8% 6% 4% 2% 0% 6,9 % 5,2 % 4,8 % 4,7 % 3,3 % 3,7 % 3,9 % 2007.
The ECA is 95 % confident that the rate of error for the population lies in the range between the lower error limit and the upper error limit. 
Sud je 95 % siguran da se stopa pogreške u skupini podataka kreće između donje i gornje granice pogreške).
For more details see Chapter 1 Annex 1.1 to the annual report and graph 1.3 of the annual report. Diagram 4 
Za dodatne detalje, vidjeti prilog 1.1. poglavlju 1. godišnjeg izvješća. Dijagram 4.
Overall results 09 Errors, waste and fraud The ECA’s estimate of the error rate is not a measure of fraud, inefficiency or waste. 
Ukupni rezultati 09 Pogreške, gubitak i prijevare Procjenom stope pogreške koju je obavio Sud ne mjeri se razina prijevare, neučinkovitosti ili gubitka.
It is an estimate of the money that should not have been paid out because it was not used in accordance with the applicable legisla­ tion. 
To je procjena sredstava koja nisu trebala biti isplaćena jer nisu iskorištena u skladu s primjenjivim zakonodavstvom.
Typical errors include payments for expenditure which was ineligible or for purchases without proper application of public purchasing rules. 
Tipične pogreške uključuju plaćanja za neprihvatljive rashode ili za kupnju bez pravilne primjene pravila o javnoj nabavi.
Fraud is an act of deliberate deception to gain a benefit. 
Prijevara je čin namjerne obmane radi ostvarenja koristi.
The ECA reports suspected fraud cases arising during its audit work to OLAF, the European Union’s anti­fraud office, which investigates and follows­up as necessary in co­operation with authorities in the Member States. 
Sud takve slučajeve prijavljuje OLAF‐u, uredu Europske unije za borbu protiv prijevara, koji istražuje i, po potrebi, prati daljnji razvoj situacije u suradnji s nadležnim tijelima u državama članicama.
A comparison of the estimated error rates for the various spending areas is shown in Diagram 5. 
Usporedba procijenjenih stopa pogrešaka različitih rashodovnih područja prikazana je u dijagramu 5.
Increases for research and other internal policies and administrative and related expenditure were offset by decreases in rural development, environment, fisheries and health and external relations, aid and enlargement. 
Povećanje sredstava za istraživanje i druge unutarnje politike, kao i za administrativne i povezane rashode nadoknađeno je sma‐ njenjima u području ruralnog razvoja, okoliša, ribarstva i zdravstva te vanjskih odnosa, pomoći i proširenja.
As in 2012, the two most error prone spending areas were regional policy, energy and transport and rural development, environment, fisheries and health. 
Kao i 2012. godine, dva rashodovna područja najsklonija pogreškama bila su regionalna politika, energija i promet te ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo.
These two areas, together with the two other shared management areas (agriculture: market and direct support and employment and social affairs), have an estimated error rate of 5.2 %. 
Za ova dva područja, zajedno s druga dva područja pod podijeljenim upravljanjem (poljoprivreda: tržišne i izravne potpore te zapošljavanje i socijalna pitanja) procijenjena stopa pogreške iznosi 5,2 %.
All other operational expenditure (which is mostly directly managed by the Commission) has an estimated error rate of 3.7 %. 
Svi drugi operativni rashodi (kojima većim dijelom izravno upravlja Komisija) imaju procijenjenu stopu pogreške od 3,7 %).
Finally, the ECA found a 1.0 % estimated error rate in administrative expenditure. 
Sud je u administrativnim rashodima procijenio stopu pogreške u iznosu od 1,0 %.
Overall results 10 Comparison between 2012 and 2013 estimated error rates for EU spending areas 8% 6% 4% 2% 0 6.8 % 6.9 % 6.7 % 2012 2013 7.9 % 3.8 % 3.6 % 3.2 % 3.1 % 4.6 % 3.9 % 3.3 % 2.6 % 0% 1.0 % Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure Diagram 5 
8% 6% 4% 2% 0 6,8 % 6,9 % 6,7 % 2012. 2013. 7,9 % 3,8 % 3,6 % 3,2 % 3,1 % 4,6 % 3,9 % 3,3 % 2,6 % 1,0 % 0% Regionalna politika, energija i promet Poljoprivreda: tržišne i izravne potpore Zapošljavanje i socijalna pitanja Ruralni razvoj, okoliš ribarstvo i zdravstvo Istraživanje i druge unutarnje politike Vanjski odnosi, pomoć i proširenje Administrativni i povezani rashodi Dijagram 5.
Overall results 11 Breakdown of the overall estimated error rate by spending area and type of error Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Rural development, environment, fisheries and health Employment and social affairs Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 2.1 % 1.1 % 0.7 % 4.7 % 0.3 % 0.3 % 0.1 % 0.1 % 0.2 % Overall error rate Other error types Incorrect declarations of agricultural areas Serious errors in public procurement Ineligible projects, activities or beneficiaries Ineligible costs included in cost claims 0.6 % 1.0 % 1.1 % 1.8 % % Overall estimated error rate for EU budget as a whole % Portion of the overall error rate, expressed in percentage points Contribution to overall error rate by type Contribution to overall error rate by spending area Diagram 6 
Ukupni rezultati 11 Raščlamba ukupne procijenjene stope pogreške po rashodovnom području i vrsti pogreške Regionalna politika, energija 2,1 % i promet Poljoprivreda: tržišne i izravne potpore Ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo Zapošljavanje i socijalna pitanja Istraživanje i druge unutarnje politike Vanjski odnosi, pomoć i proširenje Administrativni i povezani rashodi 1,1 % 4,7 % Netočne prijave poljoprivrednih površina 0,7 % 0,3 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % 0,2 % Ukupna stopa pogreške Druge vrste pogrešaka Ozbiljne pogreške u javnoj nabavi Neprihvatljivi projekti, aktivnosti ili korisnici Neprihvatljivi troškovi uključeni u zahtjeve za povrat troškova 0,6 % 1,0 % 1,1 % 1,8 % % Procijenjena ukupna stopa pogreške za cjelokupni proračun EU-a % Udio ukupne stope pogreške, izražen u postotnim bodovima Doprinos ukupnoj stopi pogreške po vrsti Doprinos ukupnoj pogrešci po rashodovnom području Dijagram 6.
Overall results 12 The ECA analyses the contribution of specific types of error as well as specific spending areas to the overall esti­ mated error rate (see Diagram 6). 
Ukupni rezultati 12 Sud analizira doprinos posebnih vrsta pogrešaka, kao i posebnih rashodovnih područja ukupnoj procijenjenoj stopi pogreške (vidjeti dijagram 6.).
Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU funded projects made the greatest con­ tribution to the overall estimated error rate (‘ineligible costs included in cost claims’: 39 % or 1.8 percentage points of the overall estimated error rate). 
Rashodi koji nisu udovoljili potrebnim uvjetima kako bi bili pokriveni u okviru projekata financiranih sredstvima EU‐a najviše su pridonijeli ukupnoj procijenjenoj stopi pogreške (neprihvatljivi troškovi uključeni u zahtjeve za povrat troškova: 39 %, odnosno 1,8 postotnih bodova ukupne procijenjene stope pogreške).
Second came projects where either the funded object/activity or the beneficiary were not permitted under the applicable rules (‘ineligible projects/activities or beneficiaries’: 22 %; 1.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
Na drugom su mjestu projekti u kojima ili financirani objekt/aktivnost ili korisnik nisu bili u skladu s primjenjivim pravilima (neprihvatljivi projekti/ aktivnosti ili korisnici: 22 %, odnosno 1,1 postotan bod ukupne procijenjene stope pogreške).
Regional policy, energy and transport is the biggest spending area and has the highest estimated error rate. 
Regionalna politika, energija i promet najveće je rashodovno područje te ima i najveću procijenjenu stopu pogreš‐ ke.
This combination makes it by far the biggest contributor to the overall estimated error rate (44 %; 2.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
Upravo iz tog razloga, ovo područje najviše pridonosi ukupnoj procijenjenoj stopi pogreške (44 %, odnosno 2,1 postotni bod ukupne procijenjene stope pogreške).
With a similar volume of spending, agriculture: market and direct support contrib­ utes about half as much to the overall estimated error rate. 
Poljoprivreda: tržišne i izravne potpore, sa sličnom količinom rashoda, pridonosi ukupnoj procijenjenoj stopi pogreške dvostruko manje nego područje regionalne politike, energije i prometa.
Corrective measures have a positive impact on the error rate The Member States and the Commission use corrective measures to protect the EU budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditure. 
Korektivne mjere imale su pozitivan učinak na stopu pogreške Države članice i Komisija koriste se korektivnim mjerama kako bi zaštitile proračun EU‐a u slučaju nedjelotvornih kontrolnih sustava ili nepravilnih rashoda.
If such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the ECA, the overall estimated error rate would have been 6.3 %, rather than 4.7 %. 
Da se ove korektivne mjere nisu primijenile za plaćanja iz 2013., koja je Sud revidirao, najizglednija procijenjena stopa pogreške iznosila bi 6,3 %, a ne 4,7 %.
However, there is still considerable scope to reduce the estimated error rate through better use of existing control systems and corrective measures. 
No, još uvijek postoji znatna potreba za smanjenjem procijenjene stope pogreške boljom uporabom postojećih kontrolnih sustava i korektivnih mjera.
The ECA found that, for a large proportion of transactions affected by error in the shared management areas, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Sud je utvrdio da su za velik udio transakcija s pogreškama u područjima pod podijeljenim upravljanjem nadležna tijela država članica raspolagala s dovoljno informacija da otkriju i isprave pogreške prije nego što su od Komisije zatražila nadoknadu.
For instance, this would have re­ duced the estimated error rate in regional policy, energy and transport from 6.9 to 3.9 %, in rural development, environment, fisheries and health from 6.7 to 2.0 % and in employment and social affairs from 3.1 to 1.9 %. 
To bi, primjerice, smanjilo procijenjenu stopu pogreške u području regionalne politike, energije i prometa s 6,9 na 3,9 %, u području ruralnog razvoja, okoliša, ribarstva i zdravstva sa 6,7 na 2,0 % te u području zapošljavanja i socijalnih pitanja s 3,1 na 1,9 %.
New challenges in presenting reliable financial information The reporting of the aforementioned corrective adjustments does not clearly distinguish between the main types of corrective adjustments, and the information is largely provided outside the accounting system. 
Novi izazovi u prikazivanju pouzdanih financijskih informacija Pri izvješćivanju o gore navedenim korektivnim usklađenjima ne pravi se jasna razlika između glavnih vrsta korek‐ tivnih usklađenja te se informacije većinom prikazuju izvan računovodstvenih sustava.
This makes further analysis difficult and reduces the accuracy of the figures presented in the accounts and in related financial reporting. 
To otežava daljnju analizu te smanjuje točnost brojki prikazanih u računovodstvenoj dokumentaciji i povezanom financijskom izvješćivanju.
Another development is the growing use of financial instruments. 
Povećana uporaba financijskih instrumenata predstavlja još jednu promjenu.
They provide support for investments by way of loans, guarantees, equity and other risk­bearing mechanisms to projects with potential economic viability. 
Financijskim se instrumentima pruža potpora ulaganjima putem zajmova, jamstava, kapitala i drugih mehanizama s određenom dozom rizika za projekte s potencijalnom gospodarskom održivošću.
Due to their complex structure, financial instruments require particular attention in measuring and recording them in accordance with international public sector accounting standards. 
Zbog svoje složene strukture, financijske instrumente potrebno je pose‐ bice pažljivo mjeriti i knjižiti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor.
Overall results 13 Continued increase in sums to be funded from future budgets Key features of EU budgetary and financial management in 2013 included: ο a large increase in the volume of payments that the Commission was allowed to make through amending budgets — 9.6 % of the initial budget; ο a continued growth of obligations to make payments in the future by 2.6 %, in spite of the high level of payments; ο a persistently lengthy period (over 2 years on average) from initial commitment to acceptance by the Com­ mission of spending claims; ο only 37 % of funds paid into financial engineering instruments had been disbursed to final recipients at the end of 2012; and ο a failure to record as revenue €259 million of repayments, interest and dividends that had accumulated since 2008. 
Ukupni rezultati 13 Daljnje povećanje iznosa koji se trebaju financirati iz budućih proračuna Glavne su značajke proračunskog i financijskog upravljanja EU‐a 2013. sljedeće: ο znatno povećanje količine plaćanja koja je Komisija smjela izvršiti putem izmjena proračuna: 9,6 % početnog proračuna; ο daljnji porast obveza za buduća plaćanja za 2,6 %, unatoč visokoj razini plaćanja; ο postojano dugo razdoblje (u prosjeku duže od 2 godine) od početne obveze do Komisijina prihvaćanja zahtje‐ va za povrat troškova; ο samo 37 % sredstava uplaćenih u instrumente financijskog inženjeringa isplaćeno je krajnjim korisnicima na kraju 2012. godine, te; ο 259 milijuna eura ponovnih plaćanja, kamata i dividendi akumuliranih od 2008. godine nije uknjiženo u obli‐ ku prihoda.
What are commitments and payments? 
Što su obveze i plaćanja?
The EU budget has two components: commitments (amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
Proračun EU‐a ima dva sastavna dijela: obveze (iznosi koji će se isplatiti tijekom tekuće ili sljedećih godina) i plaćanja (koja obuhvaćaju isplatu sredstava u tekućoj godini).
Payments can only be made against a valid com­ mitment. 
Plaćanja se mogu izvršiti samo po valjanim obvezama.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frame­ works agreed by the Parliament and the Council. 
Godišnje gornje granice za obveze i plaćanja određene su višegodišnjim financijskim okvirima koje dogovaraju Vijeće i Parlament.
The nature of EU spending programmes, in particular the long time lag between commitment and payments, leads to growing pressure on future payments budgets. 
Zbog prirode programa potrošnje EU‐a, posebice zbog toga što je od obveze do plaćanja potrebno mnogo vreme‐ na, na proračune za buduća plaćanja stavlja se sve veći pritisak.
This is evidenced by the large increase in the 2013 payments budget and is expected to affect future budgets in a similar way. 
To se očituje u znatnom povećanju proračuna za plaćanja za 2013. godinu te se očekuje da će na sličan način utjecati i na buduće proračune.
Overall results 14 How to improve budgetary and financial management The ECA considers that the Commission should: ο publish more meaningful information on the operation of corrective mechanisms (timing, origin and nature) and increase assurance on the accuracy of its figures by recording the information within conventional accounting systems; ο record and measure all financial instruments and financial engineering instruments in accordance with in­ ternational public sector accounting standards, in particular through reliable procedures for identifying and recording falls in asset values; ο provide information on cash held pending disbursement to final beneficiaries; and ο prepare and publish a long­range cashflow forecast to be updated annually. 
Ukupni rezultati 14 Kako poboljšati proračunsko i financijsko upravljanje Sud smatra da bi Komisija trebala: ο objavljivati korisnije informacije o upravljanju korektivnim mehanizmima (trenutak korištenja, podrijetlo i značajke) te povećati jamstva o točnosti brojki evidentiranjem informacija u skladu s konvencionalnim raču‐ novodstvenim standardima; ο evidentirati i mjeriti sve financijske instrumente i instrumente financijskog inženjeringa u skladu s međuna‐ rodnim računovodstvenim standardima za javni sektor, posebice putem pouzdanih postupaka za otkrivanje i knjiženje pada vrijednosti imovine; ο pružati informacije o gotovini na računu prije isplate krajnjim korisnicima; te ο sastavljati i objavljivati dugoročnu prognozu novčanog toka koja bi se ažurirala svake godine.
This would assist stakeholders in assessing future payment requirements and budgetary priorities. Want to know more? 
Ona bi pomog‐ la dionicima u procjeni budućih obveza u vezi s plaćanjima i proračunskih prioriteta. Želite znati više?
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and sup­ porting information’ of the 2013 annual report on the EU budget. 
Potpune informacije o glavnim nalazima mogu se pronaći u poglavlju 1. godišnjeg izvješća o proračunu EU‐a za 2013. godinu pod nazivom „Jamstvena izjava i popratne informacije”.
Overall results 15 Getting results with EU money EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and ef­ fectiveness. 
Ukupni rezultati 15 Ostvarivanje rezultata s pomoću sredstava EU‐a Sredstva EU‐a trebala bi se upotrebljavati u skladu s načelima dobroga financijskog upravljanja, ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti.
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long­term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). The ECA assesses these attributes through its performance audits. 
Postizanje visoke razine uspješnosti podrazumijeva uložena sredstva (financijski, ljudski, materijalni, organizacijski i regulatorni resursi potrebni za provedbu programa, engl. inputs), izlazne proiz‐ vode (ostvarene rezultate programa, engl. outputs), rezultate (neposredne učinke programa na izravne korisnike ili primatelje, engl. results) te učinke (dugoročne promjene u društvu koje, barem djelomično, proizlaze iz djelovanja EU‐a, engl. impacts).
Insufficient focus on performance When spending EU funds in the 2007–13 programming period, the focus was on absorption (‘use it or lose it’) and compliance rather than good performance. 
Nedovoljna usredotočenost na uspješnost Pri trošenju sredstava EU‐a u programskom razdoblju od 2007. do 2013. godine, u središtu pozornosti bila je apsorp‐ cija sredstava (prema načelu „ako se sredstva ne potroše, ostaje se bez njih”) i usklađenost umjesto visoke razine uspješnosti.
For instance, the choice of projects to receive EU funds focused first on spending the EU money available, secondly on complying with the rules, and only then — and to a limited extent — on achieving results and impact. 
Tako se, primjerice, pri odabiru projekata za financiranje sredstvima EU‐a ponajprije vodilo računa o potrebi da se potroše dostupna sredstva EU‐a, zatim o obvezi sukladnosti s pravilima, te na samom kraju, i to samo u ograničenoj mjeri, o postizanju rezultata i učinka.
The Commission claims that the 2014–20 programming period has a stronger focus on performance, with the main incentive being performance reserves. 
Komisija tvrdi da je u programskom razdoblju od 2014. do 2020. godine stavljen veći naglasak na uspješnost, pri čemu su glavni poticaj bile pričuve za uspješnost.
Through these reserves the Commission will withhold 6 % of the funds earmarked for an individual Member State until performance is deemed satisfactory. 
Putem tih pričuva Komisija će zadržati 6 % sredstava namijenjenih pojedinim državama članicama dok njihova uspješnost ne bude ocijenjena zadovoljavajućom.
However, input and output indicators will still in practice largely determine the release of the funds. 
Međutim, pokazatelji uloženih sredstava i izlaznih proizvoda još će uvijek u praksi uvelike utjecati na otpuštanje sredstava.
Results indicators will only be used by the Commission in some areas. 
Komisija će se koristiti pokazateljima rezultata samo u određenim područjima.