natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 40 Comparison of estimated contribution of ERDF and CF to climate action by sector and years (in billion euro) Energy efficiency (100 %) Railways & multimodal transport (40 %) Adaptation to climate change (100 %) Renewable energy (100 %) Urban transport & intelligent transport systems (40 %) Other (100 %) Biodiversity, air quality and water management (40 %) Ports and inland waterways (40 %) Other (40 %) Total 0 10 20 30 40 50 60 0.4 6.4 4.5 5.9 3.5 5.8 0.7 4.4 4.6 3.3 1.6 1.1 0.8 1.0 6.1 18.4 32.4 10.2 8.4 ECA estimated 2007-2013 MFF 2014-2020 MFF 54.7 Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Opažanja 40 Usporedba procijenjenih doprinosa EFRR-a i KF-a klimatskim aktivnostima po sektoru i godinama (u milijardama eura) 0 10 20 30 40 50 60 0,4 6,4 4,5 5,9 3,5 5,8 0,7 4,4 4,6 3,3 1,6 1,1 0,8 1,0 6,1 18,4 32,4 Energetska učinkovitost (100 %) Željeznički i multimodalni prijevoz (40 %) Prilagodba klimatskim promjenama (100 %) Energija iz obnovljivih izvora (100 %) Gradski promet i inteligentni prometni sustavi (40 %) Ostalo (100 %) Biološka raznolikost, kvaliteta zraka i gospodarenje vodama (40 %) Luke i unutarnji plovni putovi (40 %) Ostalo (40 %) Ukupno 10,2 8,4 Procjena Suda za VFO 2007. – 2013.
Observations 41 Example of an energy efficiency investment co-financed by the ERDF in Romania Energy efficiency projects for private and public buildings47 are planned to account for around 6 % of total EU co-financing in Romania in 2014-2020, compared with about 1 % in 2007-2013. 
Opažanja 41 Primjer ulaganja u energetsku učinkovitost u Rumunjskoj koje je sufinancirano iz sredstava EFRR-a Planira se da će projekti energetske učinkovitosti za privatne i državne zgrade47 činiti približno 6 % ukupnog sufinanciranja u Rumunjskoj u razdoblju 2014. – 2020. u usporedbi s približno 1 % u razdoblju 2007. – 2013.
The expenditure for such projects is weighted with a 100 % climate action coefficient. 
Rashodi za takve projekte ponderiraju se koeficijentom za klimatske aktivnosti od 100 %.
One example of such projects aimed at increasing the energy efficiency of residential building was funded in District 3 of Bucharest. 
Primjer takvog projekta kojime se nastoji povećati energetska učinkovitost stambenih zgrada financiran je u trećem okrugu u Bukureštu.
The ERDF co-financing from the 2007-2013 Regional Operational Programme amounted to around 162 500 euros. 
Sufinanciranje sredstvima iz Regionalnog operativnog programa EFRR-a u razdoblju 2007. – 2013. iznosilo je približno 162 500 eura.
The project was completed in 2015. 
Projekt je dovršen 2015.
Thermal insulation of the block of flats and renovation of the heating system resulted in a reduction of annual energy consumption from 331 kWh/m2 to 143 kWh/m2, i.e. by 57 %. 
Toplinskom izolacijom stambene zgrade i obnovom sustava grijanja smanjena je godišnja potrošnja energije s 331 kWh/m2 na 143 kWh/m2, tj. za 57 %.
The CO2 emission savings are estimated to be 238 tonnes/year. 
Procjenjuje se da ušteda emisija CO2 iznosi 238 tona godišnje.
Block of flats before the investment Ongoing works Block of flats after the investment (next to the project site) (next to the project site) (project site) 47 Including high-efficiency co-generation and district heating. 
Stambena zgrada prije ulaganja Radovi u tijeku Stambena zgrada nakon ulaganja (pored lokacije za provedbu projekta) (pored lokacije za provedbu projekta) (lokacija za provedbu projekta) 47 Uključujući visoko učinkovitu kogeneraciju i centralizirano grijanje.
Observations 42 71 The general trend at EU level is also mirrored in all three Member States visited for the audit in the area of cohesion policy. 
Opažanja 42 71 Opći trend na razini EU-a vidljiv je u trima državama članicama koje su posjećene u vrijeme revizije u području kohezijske politike.
Here too the climate expenditure under all ERDF and CF operational programmes is planned to increase in 2014-2020. 
I ovdje je planiran porast u rashodima povezanima s klimatskim aktivnostima u okviru operativnih programa EFRR-a i KF-a u razdoblju 2014. – 2020.
However, we also saw significant variations between Member States in terms of their financial commitments for climate action under the EU budget (see Table 3). 
Međutim, uočili smo i bitne razlike između država članica u pogledu njihovih financijskih obveza za klimatske aktivnosti u okviru proračuna EU-a (vidi tablicu 3.).
Climate funding of ERDF and CF in 2007-2013 and in 2014-2020 Source: European Court of Auditors’ estimates based on programming documents and national reporting. ... and cases of better focus on climate do exist 72 In addition to conducting a financial assessment, we also examined whether incorporating climate action into the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in investment activities which are better focused on climate action. 
Iznos financijskih sredstava za klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2020. (u milijardama eura) Njemačka 7,0 % 1,20 27,0 % 2,90 Poljska 8,0 % 5,60 15,0 % 11,60 Rumunjska 9,0 % 2,20 19,0 % 4,30 Izvor: Procjene Europskog revizorskog suda na temelju dokumenata za izradu programa i nacionalnih izvješća. ... a primjeri slučajeva koji su usmjereniji na klimatske aktivnosti uistinu postoje 72 Osim financijske procjene, ispitali smo je li uključivanje klimatskih aktivnosti u operativne programe EFRR-a i KF-a za razdoblje 2014. – 2020. rezultiralo aktivnostima ulaganja koje su usmjerenije na klimatske aktivnosti.
We identified qualitative improvements in certain areas. 
U tim smo područjima utvrdili kvalitativna poboljšanja.
Across Germany, Poland and Romania we noted qualitative improvements in how grant applications were taking climate into account, including requirements to describe the climate change impacts and risks or the project’s climate change contribution. 
U Njemačkoj, Poljskoj i Rumunjskoj primijetili smo kvalitativna poboljšanja u načinima na kojima su se u zahtjevima za bespovratna sredstva u obzir uzimala klimatska pitanja, uključujući obvezu opisa učinaka klimatskih promjena i rizika ili doprinos projekta borbi protiv klimatskih promjena.
Secondly, we found instances where changes were being made to focus on climate action (see Box 7). 
Zatim smo uočili primjere gdje se promjene uvode radi boljeg usmjeravanja na klimatske aktivnosti (vidi okvir 7.).
Observations 43 Examples of a better focus on climate change in the audited ERDF and Cohesion Fund programmes In Germany, the Federal Ministry for Environment, Nature Conservation, Building and Nuclear Safety set up a solely nationally funded project to encourage the active participation of environmental partners in the ERDF programming process and to support the incorporation of environmental and climate issues. 
Opažanja 43 Primjeri bolje usmjerenosti na borbu protiv klimatskih promjena u programima EFRR-a i Kohezijskog fonda obuhvaćenima revizijom U Njemačkoj je Savezno ministarstvo okoliša, očuvanja prirode i nuklearne sigurnosti, uspostavilo projekt koji se financira isključivo nacionalnim sredstvima radi poticanja aktivnog sudjelovanja partnera iz područja zaštite okoliša u procesu izrade programa u okviru EFRR-a i za pružanje potpore uključivanju pitanja zaštite okoliša i klimatskih promjena.
Among other things, the project resulted in the production of two programming manuals. 
Među ostalim, u okviru projekta izrađena su dva priručnika za izradu programa.
These included, for instance, examples of good practice for incorporating climate action into projects in different areas. 
U njima se nalaze primjeri dobre prakse za uključenje klimatskih aktivnosti u projekte iz različitih područja.
The EU climate coefficients were labelled as a first step in the right direction, while stressing that ecological sustainability had to be integrated in all measures. 
Koeficijenti EU-a za klimatske aktivnosti prepoznati su kao prvi korak u pravome smjeru, uz naglasak da se ekološka održivost treba integrirati u sve mjere.
Under the German Saxony operational programme, the selection criteria stipulate that company buildings must be renovated to energy efficiency standards which exceed legal requirements by 10 %. 
Prema operativnom programu iz njemačke pokrajine Saske, utvrđeni su kriteriji odabira prema kojima se poslovne zgrade moraju obnoviti prema standardima energetske učinkovitosti koji prelaze pravne zahtjeve za 10 %.
Furthermore, in energy-efficiency renovations, funding is targeted at only those parts of a project which bring added climate value, whereas previously whole projects were supported. 
Nadalje, u obnovi radi bolje energetske učinkovitosti, financijska sredstva usmjerena su samo na dijelove projekta koji donose dodanu vrijednost za klimatske aktivnosti, dok su se ranije podupirali čitavi projekti.
Romania awards higher scores to projects in the Large Infrastructure Operational Programme providing higher savings in energy consumption. 
Rumunjska dodjeljuje više vrijednosti projektima u velikim operativnim programima infrastrukture osiguravajući veće uštede u potrošnji energije.
We also noted that the Polish and Romanian national authorities had set eligibility conditions designed to obtain greater synergies with the relevant broader strategies like the Sustainable Energy Action Plans or Sustainable Urban Mobility Plans. 
Uočili smo i da su poljska i rumunjska nadležna tijela utvrdila uvjete prihvatljivosti koji su osmišljeni za postizanje veće sinergije u odgovarajućim širim strategijama poput akcijskih planova za održivu energiju ili planova za održivu urbanu mobilnost.
73 In 2014-2020 up to 64 % of climate-related expenditure under the ERDF and CF operational programmes is expected from the investment categories for which the 100 % EU climate coefficient is applied. 
73 Do 64 % rashoda koji se odnose na klimatske aktivnosti u okviru operativnih programa EFRR-a i KF-a očekuje se u razdoblju 2014. – 2020. iz kategorija ulaganja s koeficijentom EU-a za klimatske aktivnosti od 100 %.
This means that they make a significant contribution towards climate change objectives (see Table 2). 
To znači da te kategorije ulaganja bitno doprinose ciljevima povezanima s klimatskim promjenama (vidi tablicu 2.).
This is an increase compared with 2007-2013, when most of the climate-related expenditure came from activities with only a moderate contribution to climate change (see Figure 12). 
U usporedbi s razdobljem 2007. – 2013., kada je većina rashoda koji se odnose na klimatske aktivnosti dolazila iz aktivnosti s umjerenim doprinosom mjerama za borbu protiv klimatskih promjena, ovdje se radi o njihovu porastu (vidi sliku 12.).
Observations 44 Share and amounts of climate action expenditure according to the EU climate coefficients in the two periods 0 % 2014-2020 MFF 2007-2013 MFF 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 billion euro 33 billion euro 35 billion euro (64 %) 20 billion euro (36 %) 12 billion euro (36 %) 21 billion euro (64 %) 100 % coefficient 40 % coefficient Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Opažanja 44 Udio i iznosi rashoda povezanih s klimatskim aktivnostima prema koeficijentima EU-a za klimatske aktivnosti u navedenima dvama razdobljima 0 % VFO 2014. – 2020. VFO 2007. – 2013. 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 milijardi eura 33 milijarde eura 35 milijardi eura (64 %) 20 milijardi eura (36 %) 12 milijardi eura (36 %) 21 milijarda eura (64 %) koeficijent 100 % koeficijent 40 % Izvor: Procjene Europskog revizorskog suda na temelju podataka Komisije.
74 48 These projects are considered as 40 % climate related. 
74 48 Smatra se da su ti projekti povezani s klimatskim aktivnostima u omjeru od 40 %.
Although in 2014-2020, the funding of measures deemed primarily directed at climate action is set to increase in each of the three Member States visited, the extent of this increase differs significantly. 
Iako je u trima posjećenim državama članicama za razdoblje 2014. – 2020. predviđeno povećanje financijskih sredstava za mjere koje su prvenstveno usmjerene na klimatske aktivnosti, opseg tog povećanja znatno se razlikuje.
In Poland and Romania, mainly due to the continued support of railways and urban transport48, around half of the climate-related funding across all operational programmes is assigned a 100 % coefficient, while in German operational programmes nearly all of the climate-related expenditure is weighted at 100 % due to its significant contribution to climate action. 
U Poljskoj i Rumunjskoj, uglavnom zbog trajne potpore željezničkom i gradskom prometu48, oko polovica financijskih sredstava povezanih s klimatskim aktivnostima u svim operativnim programima ima koeficijent 100 %, dok se gotovo u svim njemačkim operativnim programima rashodi koji se odnose na klimatske aktivnosti ponderiraju sa 100 % zbog velikog doprinosa klimatskim aktivnostima.
75 However, the role of climate action in research and innovation and in the field of small-and medium-sized enterprises was found to be relatively small. 
75 Međutim, klimatske aktivnosti u istraživanju i inovacijama te u području malih i srednjih poduzetnika imaju relativno malu ulogu.
In the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development nor business development fields in programmes where this amount was either low or non-existent. 
U programima obuhvaćenima revizijom u Njemačkoj i Rumunjskoj, utvrdili smo da Komisija tijekom pregovora o izradi programa nije dovoljno inzistirala na bitnom povećanju klimatskih aktivnosti u područjima istraživanja i razvoja ili poslovnog rasta u programima u kojima su ti iznosi bili preniski ili nisu ni postojali.
Member States were able to hit the 20 % target without having to adapt funding in these areas. 
Države članice uspjele su postići ciljnu vrijednost od 20 % bez potrebe za prilagodbom sredstava u tim područjima.
This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully utilised. 
To znači da nisu u potpunosti iskorištene sve potencijalne prilike za financiranje mjera u okviru klimatskih aktivnosti.
Observations 45 The European Social Fund’s potential contribution to climate action — more could be achieved 76 The Commission has acknowledged an increasing demand for green jobs, with the energy efficiency sector expected to employ 2 million by 2020, and the renewable energy sector 3 million49. 
Opažanja 45 Potencijalnim doprinosom iz sredstava Europskog socijalnog 76 Komisija je potvrdila povećanu potrebu za zelenim radnim mjestima, pri čemu se očekuje da će sektor energetske učinkovitosti zaposliti 2 milijuna osoba do 2020. godine, a sektor energije iz obnovljivih izvora 3 milijuna49.
Matching the supply of ‘green workers’ to the increased demand will prove crucial to the establishment of a green economy. 
Odgovor na povećanu potražnju za „zelenim radnicima” bit će ključan za uspostavu zelenog gospodarstva.
A lack of qualified specialists and workers in the green jobs sector would trigger costs and delays50 in the implementation of climate-related actions. 
Nedostatak kvalificiranih stručnjaka i radnika u sektoru zelenih radnih mjesta mogao bi uzrokovati troškove i zaostatke50 u provedbi mjera u okviru klimatskih aktivnosti.
77 At the same time, the transition to a low-carbon economy will also lead to job cuts in the fossil fuel-based sectors, leaving workers from these sectors with a need to acquire new skills51. 
77 U isto vrijeme prelazak na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika dovest će do smanjenja radnih mjesta u sektorima proizvodnje koja se temelji na fosilnim gorivima, zbog čega će radnici iz tog sektora biti primorani stjecati nove vještine51.
Compared to the other cohesion policy funds, the ESF operational programmes explicitly allocated a very low share to climate action, specifically 1.4 % of 83 billion euros. 
U usporedbi s ostalim fondovima kohezijske politike, mali udio sredstava dodijeljen je iz operativnih programa ESF-a izričito klimatskim aktivnostima, tj. 1,4 % od 83 milijarde eura.
78 The Commission considered that the share of the ESF allocated to climate-related expenditure established on the basis of the information reported by the Member States in the ESF operational programmes may underestimate the expected contribution of the ESF to climate action in the 2014-2020 period, the final extent of which will only be known after the programmes’ implementation. 
78 Komisija je smatrala da se zbog udjela ESF-a koji je dodijeljen rashodima koji se odnose na klimatske aktivnosti utvrđenima na temelju informacija koje su dostavile države članice u operativnim programima ESF-a može podcijeniti očekivani doprinos ESF-a klimatskim aktivnostima u razdoblju 2014. – 2020., što će se konačno znati tek nakon provedbe programa.
Not having set appropriate requirements for the ESF to take climate action into account represents a missed opportunity for this area to contribute more to the shift to a low-carbon economy and to climate action in general. 
Zbog nepostojanja uvjeta za ESF da se u obzir uzmu klimatske aktivnosti propuštena je prilika da to područje doprinese u većoj mjeri prelasku na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika i općenito klimatskim aktivnostima.
79 When the 2014-2020 operational programmes were under approval, there was no requirement for Member States to provide the Commission with any justification of the ESF allocation to climate action objectives. 
79 Kada su se operativni programi za razdoblje 2014. – 2020. odobravali, države članice nisu bile obvezne obrazložiti Komisiji dodjelu sredstava iz ESF-a ciljevima u okviru klimatskih aktivnosti.
Therefore, the programmes were not systematically checked to see whether they would target the demand for green jobs or support the transition to a low-carbon economy. 
Stoga, nije se provjeravalo jesu li programi usmjereni na potražnju za zelenim radnim mjestima ili na podršku u prelasku na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika.
49 See the Commission Staff Working Document ‘Exploiting the employment potential of green growth’ of 18 April 2012. 
49 Vidi radni dokument službi Komisije: „Iskorištavanje potencijala zelenog rasta za zapošljavanje”, od 18. travnja 2012.
50 The UK House of Commons Environmental Audit Committee report ‘Green Jobs and Skills’ concludes that ‘relying exclusively on the market to address skills gaps is causing delays in greening the economy.’ http://www. publications.parliament.uk/ pa/cm200910/cmselect/ cmenvaud/159/159i.pdf 51 See e.g. paragraphs 324 and 325 of the OECD report ‘Aligning Policies for the Transition to a Low-Carbon Economy’ http://www.oecd. org/env/Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low- carbon-economy-CMIN2015-11.pdf 
50 U izvješću odbora za revizijska pitanja u očuvanju okoliša zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine „Green Jobs and Skills” (Zelena radna mjesta i vještine) zaključuje se da „relying exclusively on the market to address skills gaps is causing delays in greening the economy” (isključivo oslanjanje na tržište radi popunjavanja nedostataka u pogledu vještina uzrokuje zaostatke u ozeljenjivanju gospodarstva) http://www. publications.parliament.uk/ pa/cm200 910/cmselect/ cmenvaud/159/159i.pdf. 51 Vidi odlomke 324. i 325. izvješća OECD-a „Aligning Policies for the Transition to a Low-Carbon Economy” (Usklađivanje politika za prelazak na gospodarstvo s niskim udjelom ugljika) http://www.oecd.org/env/ Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low-carbon- economy-CMIN2015. – 11.pdf. fonda za klimatske aktivnosti moglo bi se postići puno više
Observations 46 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 80 This section assesses whether the incorporation of climate action into the agricultural direct payments and the rural development programmes under review has resulted in positive changes in the quantity of climate spending — measured by an increased volume of funds for climate-related spending — and in its quality — measured by its better focus on climate-related operations. 
Opažanja 46 U rashodima zajedničke poljoprivredne politike nema bitnih promjena, iako postoje dobre prakse u području ruralnog razvoja 80 U ovom se odjeljku procjenjuje je li uključivanje klimatskih aktivnosti u izravna plaćanja za poljoprivredu i programe ruralnog razvoja koji su obuhvaćeni revizijom dovelo do pozitivnih promjena u količini potrošnje za klimatske aktivnosti (mjereno povećanim iznosom sredstava za potrošnju povezanu s klimatskim aktivnostima) te i njihovoj kvaliteti (mjereno boljom usmjerenosti na radnje povezane s klimatskim aktivnostima).
We reviewed available evidence upon the cross-compliance system and agricultural direct payments and also the 2014-2020 rural development programmes for Andalusia, Poland and the Rhône-Alpes and compared them to the 2007-2013 programmes. 
Dostupne dokaze pregledali smo i prema sustavu višestruke sukladnosti i prema izravnim plaćanjima za poljoprivredu i programima ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. za područja Andaluzija, Poljska i Rona-Alpe te ih usporedili s programima 2007. – 2013.
Introduction of a Green Payment does not guarantee a significant change of the contribution of direct payments to climate 81 In a recent report52, we concluded that the changes to the common agricultural policy for the period 2014-2020 reduced the number of the cross-compliance rules, by removing requirements which were not sufficiently relevant to the farming activity. 
Uvođenjem „zelenog plaćanja”ne jamči se bitna promjena u doprinosima izravnih plaćanja za klimatska pitanja 81 U nedavnom izvješću52 zaključili smo da se s promjenama u zajedničkoj poljoprivrednoj politici za razdoblje 2014. – 2020. smanjio broj pravila višestruke sukladnosti uklanjanjem uvjeta koji nisu dovoljno bitni za poljoprivredne aktivnosti.
82 The greening component was introduced as a new feature of the common agricultural policy for the period 2014-2020. 
82 Komponenta ekologizacije uvedena je kao nova stavka zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014. – 2020.
Although it includes requirements relevant to climate (see paragraph 53), it is largely based on the previous good agricultural and environmental conditions, which covered similar agricultural practices, such as protection of permanent pastures or retention of landscape features. 
Iako uključuje uvjete bitne za klimatske aktivnosti (vidi odlomak 53.), uglavnom se temelji na prijašnjim dobrim poljoprivrednim i ekološkim uvjetima koji su obuhvaćali slične poljoprivredne prakse, kao što je zaštita trajnih pašnjaka ili zadržavanje obilježja krajolika.
Available information shows that 64 % of beneficiaries of direct payments are exempted from greening requirements53. 
Iz dostupnih podataka vidljivo je da je 64 % korisnika izravnih plaćanja izuzeto iz zahtjeva u pogledu ekologizacije53.
As a result, there is a risk that reorientation of direct payments towards climate action will be limited. 
To dovodi do rizika da će preusmjeravanje izravnih plaćanja na klimatske aktivnosti biti ograničeno.
The Commission plans to evaluate the environmental achievements of the green payment in 2017 and at the end of 2018. 
Komisija namjerava ocijeniti uspjeh zelenih plaćanja u očuvanju okoliša 2017. i krajem 2018. godine.
83 The multiannual financial framework 2014-2020 contribution to agricultural direct payments is expected to amount to 288 billion euros. 
83 Očekuje se da će doprinos iz višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. za izravna plaćanja za poljoprivredu iznositi 288 milijardi eura.
This amount is comparable to the amount of 276 billion euros of direct aid paid to producers in the financial years 2007 to 201354. 
Iznos se može usporediti s iznosom od 276 milijardi eura izravne potpore koja se isplaćivala proizvođačima u financijskim godinama od 2007. do 201354.
52 Special Report No 26/2016 ‘Making cross-compliance more effective and achieving simplification remains challenging’ (http://eca. europa.eu). 
26/2016: „Povećanje djelotvornosti sustava višestruke sukladnosti i njegovo pojednostavnjenje i dalje su izazov” (http://eca. europa.eu).