natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 In the case of the EFSM, the ECB is also involved in monitoring. 
18 Ako se pomoć dodjeljuje iz MEFS-a, u praćenju sudjeluje i Europska središnja banka.
19 A memorandum of understanding generally includes an annex with the indicators and data that the country must provide on a regular basis. 
19 Memorandum o razumijevanju u pravilu sadrži prilog s pokazateljima i podatcima koje je država obvezna redovito pružati.
Introduction 16 17 On the basis of its review, the Commission, after consulting the EFC, decides on the release of further instalments and whether any programme conditions should be modified and/or appended to address unforeseen circumstances such as a change in the macroeconomic situation, significant data revisions or political or institutional factors in the Member State. 
Uvod 16 17 Komisija na temelju provjere i nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom odlučuje o isplati novih obroka te o tome treba li izmijeniti i/ili dopuniti neke uvjete programa kako bi se uzele u obzir nepredviđene okolnosti kao što je promjena makroekonomske situacije, velike izmjene podataka ili politički ili institucionalni čimbenici u državi članici.
The initial memorandum of understanding can be revised to account for these new circumstances and secure implementation of the adjustment programme. 
Prvotni memorandum o razumijevanju može biti izmijenjen kako bi se njime obuhvatile te nove okolnosti i zajamčila provedba programa prilagodbe.
18 If the review results in significant amendments to the conditions20, the Council decision must be amended as well. 
18 Ako provjera rezultira znatnim izmjenama uvjeta20, mora se izmijeniti i odluka Vijeća.
The procedure for amending the Council decision is largely similar to the initial negotiation process (see paragraphs 8 to 10)21. 
Postupak izmjene odluke Vijeća vrlo je sličan početnom postupku pregovora (vidjeti odlomke od 8. do 10.)21.
Financial resources Programme financing 19 The amount lent under each assistance programme covers the Member State’s ‘financing gap’ — its financial needs until it is able to finance its government accounts (maturing debt and new deficits) or its external economic position (balance of payments) under normal conditions. 
Izvori financiranja Financiranje programa 19 Iznos kredita u okviru svakog programa pomoći pokriva „financijski manjak” države članice, odnosno njezine financijske potrebe dok ne bude sposobna pod uobičajenim uvjetima podmirivati državne račune (dug koji dospijeva i nove deficite) ili održavati inozemnu ekonomsku poziciju (bilanca plaćanja).
20 The external financing of euro area economies goes through the Eurosys-tem22. 
20 Vanjsko financiranje gospodarstava europodručja odvija se preko Euro-sustava22.
The financing gaps of euro area countries are therefore limited to the needs of their governments. 
Financijski manjak zemalja europodručja stoga je ograničen na potrebe njihovih vlada.
Outside the euro area, the financing gap includes all external financing needs as presented in a country’s balance of payments. 
Za zemlje izvan europodručja financijski manjak obuhvaća sve potrebe za vanjskim financiranjem prikazane u bilanci plaćanja države.
21 During programme negotiation, the partners estimate the financing gap using macroeconomic and fiscal projections and a set of assumptions, such as the rollover rates of debt23. 
21 Tijekom pregovora o programu partnerske institucije procjenjuju financijski manjak uzimajući u obzir makroekonomske i fiskalne projekcije te niz pretpostavki, na primjer o stopi obnavljanja duga23.
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State. 
Konačan iznos financiranja programa temelji se na toj procjeni, ali podliježe i pregovorima između partnerskih institucija i države članice.
The Member State’s internal funding sources may also be considered. 
U obzir se uzimaju i vlastiti izvori financiranja država članica.
22 For an overview of the key elements of programme financing, the relative share of each key lender and the amounts of financial assistance disbursed, see Figure 2. 
22 Ključni elementi financiranja programa, relativni udio svakog od glavnih zajmodavaca i iznosi isplaćene financijske pomoći prikazani su na slici 2.
20 For example if deficit targets are changed. 
20 Primjerice, ako se izmijene ciljne vrijednosti deficita.
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes. 
21 Komisija je za šest programa nad kojima je obavljena revizija provela 36 službenih provjera.
In 16 cases, the review was followed by an amendment to the corresponding Council decision. 
U 16 slučajeva provjera je rezultirala izmjenom odgovarajuće odluke Vijeća.
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area. 
22 Eurosustav je središnji bankarski sustav europodručja.
It consists of the European Central Bank and national central banks. 
Čine ga Europska središnja banka i nacionalne središnje banke.
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old. 
23 Kada kredit države dospijeva, treba se „obnoviti” u obliku novog kredita kojim će se pokriti otplata postojećeg duga.
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full. 
Obnovljeni kredit nosi rizik od toga da bi dug mogao biti refinanciran uz više kamatne stope, što povećava trošak kamata, i od toga da država koja se zadužila neće prikupiti dovoljna sredstva da u cijelosti otplati postojeći dug.
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries. 
24 Iako u skladu s pravnim okvirom EU može sam izdavati zajmove, u novijoj praksi pomoć se uglavnom dodjeljivala u suradnji s MMF-om i drugim međunarodnim institucijama ili zemljama.
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance. 
Uvod 17 Financiranje programa Ukupno financiranje programa u eurima Mađarska Latvija 20 milijardi 7,5 milijardi ...izraženo u postotku BDP-a država članica 19 % 40 % Rumunjska 20 milijardi + 5,4 milijarde1 17 % Irska 67,5 milijardi 43 % 33 % (60 % med EFSF) 22,5 (40,2) milijardi Irska MMF Portugal 78 milijardi 46 % 33 % (67 %) 26 (52) milijardi Portugal Drugi zajmodavci Financijska sredstva koja je izdvojila Europska unija 33 % 41 % 6,5 milijardi 3,1 milijarda izražene u postotku izdvojenih sredstava Mađarska Latvija Bilanca plaćanja/MEFS 25 % 5 milijardi Rumunjska EFSF Isplate 1 Preventivna pomoć.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2 
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Slika 2.
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3). 
Uvod 18 23 Pet država članica u pitanju iskoristilo je 95 % financijskih sredstava koja je izdvojila Europska unija, a 13 % tog iznosa do 31. ožujka 2015. bilo je već otplaćeno (vidjeti sliku 3.).
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015. 
Financijska pomoć: isplaćeni iznosi i iznosi koje treba otplatiti Pomoć koju će pružiti Europska unija 63 milijarde eura Isplaćeni iznosi po zemlji 2,9 Iznosi koje treba otplatiti po zemlji1 Rumunjska Portugal Latvija 0,7 Irska 1,5 70 % 100 % 24 % 100 % 5,0 23,9 3,5 23,9 Pozajmljeni i isplaćeni iznosi 60 milijardi eura 22,5 5,5 1 Podatci od 31. ožujka 2015.
Source: ECA, data provided by the European Commission. 
Izvor: Europski revizorski sud, podatci dobiveni od Europske komisije.
Total outstanding 52 billion euro Figure 3 
Mađarska 27 % 22,5 Ukupno nepodmireno 52 milijarde eura Slika 3.
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Uvod 19 Zaduživanje na tržištima 24 Kako bi mogla pružiti svoj udio financijske pomoći, Europska unija zaduživala se na tržištima kapitala te je državama članicama s financijskim poteškoćama novac pozajmljivala pod istim uvjetima, odnosno u jednakom iznosu i s jednakim kuponom i datumom dospijeća.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
Do kraja 2014. EU je proveo ukupno 22 izdanja obveznica nominalne vrijednosti od 60,1 milijardu eura.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
Komisija je vodila zaduživanje u ime EU-a.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Zaduživanje je u pravilu bilo u obliku srednjoročnih dužničkih vrijednosnih papira Euro Medium-Term Notes (EMTNs), koji se izdaju na tržištima kapitala i uvrštavaju na luksemburšku burzu.
EMTNs are redeemable in full at maturity and bear fixed annual interest over the duration of their existence. 
Vrijednosni papiri Euro Medium-Term Notes u cijelosti su iskupivi po dospijeću i nose fiksnu godišnju kamatu tijekom cijelog svog vijeka.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Europski ulagači čine 80 % svih ulagača u vrijednosne papire Euro Medium-Term Notes.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 Servisiranje vrijednosnih papira Euro Medium-Term Notes obveza je Europske unije, koja mora zajamčiti da sva plaćanja budu izvršena u roku u slučaju da država članica dužnica ne vrati dospjeli dug i/ili kamate.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Revizijski pristup 20 27 Revizijom se ispitalo je li Komisija na odgovarajući način upravljala programima financijske pomoći.
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
28 Revizijom je analizirano kako je Komisija upravljala financijskom pomoći pruženom u okviru mehanizma pomoći za bilancu plaćanja i MEFS-a, zbog čega se Komisija zaduživala na tržištima kapitala koristeći se proračunom EU-a kao jamstvom.
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
Revizijom je obuhvaćena financijska pomoć isplaćena Mađarskoj, Latviji, Rumunjskoj (prva dva programa), Irskoj i Portugalu, s naglaskom na ulozi koju je Komisija imala u tim programima.
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners. 
Također smo ispitali kako je Komisija surađivala s partnerskim institucijama (ESB-om i MMF-om), ali oni nisu obuhvaćeni revizijom.
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
29 Nismo revidirali odluke donesene na političkoj razini EU-a te smo suzili opseg revizije u nekoliko pogleda.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Nismo uzeli u obzir protučinjenični scenarij koji ne uključuje financijsku pomoć niti mogućnosti rješavanja krize na druge načine (primjerice mutualizacijom javnog duga).
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid. 
Nismo procijenili ni održivost duga niti izglede za otplatu kredita.
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Također nismo proveli evaluaciju toga je li Vijeće odabralo najprikladnije ciljne vrijednosti deficita i strukturne uvjete za rješavanje krize.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
Pri reviziji suradnje Komisije i partnerskih institucija nismo procijenili je li njihovo sudjelovanje bilo utemeljeno.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
30 Revizijski kriteriji proizlaze iz sljedećih izvora: i. regulatornih obveza (uredbe i odluke Vijeća, memorandumi o razumijevanju između Komisije i država članica); ii. internih pravila i postupaka Komisije (standardi i smjernice za unutarnju kontrolu); iii. praksi dobrog upravljanja i kriterija evaluacije izvedenih iz evaluacija programa MMF-a, ex post evaluacija pomoći za bilancu plaćanja koju je EU pružio trećim zemljama, prijašnjih izvješća Suda o makrofinancijskoj pomoći, smjernica i drugih publikacija neovisnih instituta i skupina za strateško promišljanje, kao i akademskih istraživanja; te iv. najboljih praksi iznesenih u nizu smjernica o upravljanju javnim dugom, odnosima s ulagačima i transparentnosti pri izdavanju dužničkih vrijednosnih papira.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Revizijski pristup 21 31 U prilogu III. navode se dodatne pojedinosti o revizijskoj metodologiji.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Revizijski dokazi pribavljeni su na sljedeći način: i. temeljitim pregledom dokumentacije u vezi s programima financijske pomoći EU-a (programski dokumenti, interne analize Komisije, prognoze u obliku proračunskih tablica, evaluacije i studije drugih organizacija); ii. razgovorima s osobljem Glavne uprave Komisije za gospodarske i financijske poslove; iii. razgovorima s osobljem nacionalnih tijela vlasti, kao što su ministarstva financija, središnje banke, odjeli za koordinaciju programa i resorna ministarstva; iv. na temelju rezultata analize uvjeta programa25 sa svrhom da se razvrstaju prema značajkama i prema tome jesu li ispunjeni; te v. razgovorima s osobljem MMF-a i ESB-a.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Uzrokom je obuhvaćeno 360 posebnih uvjeta.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
Dio I. 22 Komisija nije bila pripremljena za krizu tako velikih razmjera Komisija je podcijenila težinu proračunskih neravnoteža uoči krize 33 Upozoriti Vijeće o povećanju proračunskih neravnoteža u državama članicama neosporno je jedna od najvažnijih uloga Komisije u području gospodarskih i financijskih poslova.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Prije nego što je kriza izbila, već je postojao okvir namijenjen praćenju fiskalnog stanja država članica26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Iako su makroekonomski ciljevi programa financijske pomoći izlazili iz okvira fiskalne prilagodbe, u svih pet programa financijska je pomoć naposljetku najvećim dijelom iskorištena za potporu proračunu27.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
To otvara pitanje jesu li sve veći fiskalni rizici bili pravodobno uočeni i je li se na njih upozorilo u okviru postupaka nadzora.
The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 35 There are two key types of fiscal indicator. 
Komisija je procijenila da su državni proračuni stabilniji nego što su to bili 35 Dvije su osnovne vrste fiskalnih pokazatelja.
The first is the actual fiscal balance, or the difference between government revenue and expenditure. 
Prva se odnosi na stvarni proračunski saldo, odnosno na razliku državnih prihoda i rashoda.
However, this balance is sensitive to temporary factors, such as economic growth, asset prices and one-off fiscal measures. 
Međutim, na taj saldo utječu privremeni čimbenici kao što su gospodarski rast, cijene imovine i jednokratne fiskalne mjere.
The second is other fiscal indicators (e.g. cyclically adjusted balance, structural balance) which aim to correct these temporary factors and thus provide a more accurate view of a country’s underlying fiscal position. 
Druga su vrsta ostali fiskalni pokazatelji (npr. ciklički prilagođen proračunski saldo, strukturni saldo) čija je svrha ispraviti te privremene čimbenike i na taj način dati točniju sliku osnovne fiskalne pozicije države.
These indicators cannot be directly observed but are the result of complex calculations. 
Ti se pokazatelji ne mogu pratiti izravno, već su rezultat složenih izračuna.
36 During the pre-crisis period, actual fiscal balances were generally correctly estimated no later than at the end of the year in question. 
36 U razdoblju koje je prethodilo krizi stvarna proračunska salda u pravilu su točno procijenjena najkasnije do kraja predmetne godine.
Nevertheless, the emergence of high budget deficits for 2008 in Ireland, Latvia, Portugal and Romania was poorly predicted in the Commission’s deficit forecasts. 
Unatoč tomu, prognoze deficita koje je izradila Komisija nisu upućivale na nastanak velikih proračunskih deficita u Irskoj, Latviji, Portugalu i Rumunjskoj za 2008. godinu.
For example, speaking of Ireland in March 2008, the Commission stated that ‘the risks attached to the budgetary projections are broadly neutral for 2008’28. 
Na primjer, Komisija je za Irsku u ožujku 2008. ustvrdila da „su rizici povezani s proračunskim prognozama za 2008. u velikoj mjeri neutralizira-ni”28.
Yet at the end of 2008 the actual fiscal balance was 7.2 percentage points of GDP lower than forecast. 
Međutim, krajem 2008. stvarni proračunski saldo bio je za 7,2 postotna boda BDP-a niži u odnosu na prognoze.
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy. 
Dio I. – Komisija nije bila pripremljena za krizu tako velikih razmjera 23 38 Procjena razine „pregrijavanja” (odnosno vrijednosti proizvodnog viška30) bila je u skladu sa snažnim povećanjem pokazatelja ukupnog proizvodnog kapaciteta gospodarstva.
However, this increase was generated by the housing booms, and investments in housing do not have the same effect on increasing the economy’s potential as other more productive investments. 
Međutim, taj je porast uzrokovan naglim procvatom tržišta nekretnina, a ulaganja u nekretnine nemaju jednak učinak na povećanje gospodarskog potencijala kao druga produktivnija ulaganja.
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors. 
39 Komisija se usredotočila na procjenu proizvodnog manjka u stvarnom gospodarstvu a da pritom nije uzela u obzir neravnoteže u sektorima, na primjer u financijskom ili građevinskom sektoru.
However, it became clear during the crisis that inflation and output monitoring are not enough to guarantee macroeconomic stability and sustainable fiscal balances. 
Međutim, tijekom krize postalo je očigledno da praćenje inflacije i obujma proizvodnje nije dovoljno da zajamči makroekonomsku stabilnost i održiv proračunski saldo.
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. 
Okvir za nadzor otada je uvelike izmijenjen kako bi se posvetila veća pozornost financijskom sektoru i makroekonomskim rizicima.
Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes. 
Potencijalni fiskalni rizici procijenjeni su manjima nego što su to bili 41 Paktom o stabilnosti i rastu propisano je da države članice izvješćuju o novim proračunskim kretanjima i izrađuju prognoze u okviru svojih programa stabilnosti i konvergencije.
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget. 
Te programe procjenjuje Komisija, koja provjerava vjerodostojnost prognoza kretanja BDP-a i državnog proračuna.
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31. 
42 Jedna od posebno loših strana procjena Komisije prije 2009. bio je manjak informacija o povećanju potencijalnih obveza javnog sektora31.
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified. 
Nisu utvrđeni fiskalni rizici povezani s financijskom stabilnošću, poduzećima u vlasništvu države ili drugim državnim jamstvima (npr. za javno-privatna partnerstva).
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase. 
43 Pri nadzoru Komisija nije na odgovarajući način procijenila implikacije velikih inozemnih financijskih priljeva, posebice u obliku duga, koji su poticali nagli procvat građevinskog sektora i potražnje te su imali potencijal da destabi-liziraju bankovni sektor u predstojećoj recesiji.