natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While addressing desertification, reducing erosion and improving the condition of the land, these projects also benefited beneficiaries economically or contributed to biodiversity (see Box 4). 
Osim što su doprinijeli borbi protiv dezertifikacije, smanjenju erozije i poboljšanju stanja zemljišta, ti su projekti također donijeli ekonomske koristi za korisnike ili doprinijeli biološkoj raznolikosti (vidi okvir 4.).
Box 4 – Good practices – projects relevant for desertification An ERDF co-funded project in Sicily, Italy, was aimed at combating desertification by stabilising slopes, enriching the soil, and ensuring better drainage. 
Okvir 4. – Dobre prakse – projekti relevantni za dezertifikaciju Cilj jednog projekta na Siciliji u Italiji koji je sufinanciran sredstvima iz EFRR-a bio je suzbiti dezertifikaciju stabilizacijom padalina, obogaćivanjem tla i osiguravanjem bolje odvodnje.
It also contributed to the growth of vegetation adapted to local climatic conditions. 
Doprinio je i razvoju vegetacije prilagođene lokalnim klimatskim uvjetima.
The project contributed to mitigating surface erosion, increasing biodiversity and improving the condition of land. 
Projekt je doprinio ublažavanju površinske erozije, povećanju biološke raznolikosti i poboljšanju stanja zemljišta.
Improvement of soil condition in Italy (Sicily) Source: ECA. 
Poboljšanje stanja tla u Italiji (na Siciliji) Izvor: Sud.
An EAFRD co-funded project in Portugal allowed economic benefits to be obtained from previously non-productive soil. 
Jedan projekt u Portugalu sufinanciran sredstvima iz EPFRR-a omogućio je stjecanje gospodarskih koristi iz prethodno neproduktivnog tla.
A pine forest was planted in an area with sandy soil. 
Na području s pješčanim tlom zasađena je borova šuma.
The soil was enriched with organic matter, and irrigation and vegetation control methods that did not involve ploughing 74 The visited Member States found it challenging to produce a list of desertification-related projects for our audit, as there was no specific policy linking them. 
Tlo je obogaćeno organskom tvari te su primijenjene metode kontrole navodnjavanja i vegetacije koje nisu uključivale oranje. Projektom je poboljšana produktivnost zemljišta te je istodobno tlo zaštićeno od erozije uzrokovane vjetrom.
Afforestation in Portugal Source: ECA. 
Pošumljavanje u Portugalu Izvor: Sud.
But there are concerns about their long-term sustainability 61. 
Međutim, postoje razlozi za zabrinutost u pogledu dugoročne održivosti projekata 61.
Investment in irrigation was the most common type of project in our sample (10 of 25, 9 of which were co-financed by EAFRD). 
Projekti iz uzorka Suda najčešće su se odnosili na ulaganje u navodnjavanje (10 od 25 projekata, pri čemu je devet projekata sufinancirano sredstvima iz EPFRR-a).
Studies show that such projects can have mixed impacts on desertification and land degradation75. 
Studije pokazuju da takvi projekti mogu imati mješovite učinke na dezertifikaciju i degradaciju zemljišta75.
On the one hand, irrigation can increase the land’s profitability: it can increase crop yields – especially in the short term, make more land available for farming, and can also increase drought resistance. 
S jedne strane, navodnjavanjem se može povećati profitabilnost zemljišta. Njime se mogu povećati prinosi od usjeva, osobito kratkoročno, kao i količine zemljišta raspoloživog za poljoprivredne djelatnosti te se, isto tako, može povećati otpornost na sušu.
We observed all these positive effects in the projects in our sample. 
Sud je uočio takve pozitivne učinke u okviru projekata iz uzorka.
On the other hand, irrigation can lead to sustainability problems: depleted water resources, contaminated groundwater, increased soil erosion or risk of salinisation76 and Podimata, M. V. and Yannopoulos, P. C., “Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems”, Agriculture and Agricultural Science Procedia 4, 2015, pp. 271-281; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J.I., Rieradevall, J., “International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management”, ISHS Acta Horticulturae801, Greensys,2007;Kattakulov,F.,Špoljar,M.,Razakov,R.,“Advantagesand disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions. 
S druge strane, navodnjavanje može dovesti do problema u pogledu održivosti, odnosno do osiromašenja vodnih resursa, zagađivanja podzemnih voda, veće erozije tla ili rizika od Podimata, M. V. i Yannopoulos, P. C., „Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems” (Razvoj primjene teorije igara u sustavima navodnjavanja), Agriculture and Agricultural Science Procedia 4, 2015., str. 271. – 281.; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J. I., Rieradevall, J., „International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management” (Međunarodni simpozij o visokoj tehnologiji za sustavno upravljanje stakleničkim plinovima), ISHS Acta Horticulturae 801, Greensys, 2007.; Kattakulov, F., Špoljar, M., Razakov, R., „Advantages and disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions.
The Holistic Approach to Environment”, 2017, pp.29-38. 
Holistički pristup okolišu), 2017., str. 29. – 38.
75 76 reduced soil fertility. 
salinizacije76 i smanjene plodnosti tla.
To address these issues, the EAFRD Regulations require irrigation projects to meet specific environmental sustainability conditions if they are to be co-financed77. 
Kako bi se riješilo ta pitanja, Uredbom o EPFRR-om predviđeno je da projekti navodnjavanja moraju ispunjavati određene uvjete ekološke održivosti kako bi mogli primiti sufinanciranje77.
Forestry projects (all co-financed by the EAFRD in our sample) have a positive impact on preventing desertification and land degradation: the forest cover protects the soil against erosion, and the capacity to absorb carbon increases. 
Projekti u području šumarstva (svi takvi projekti iz uzorka Suda sufinancirani su sredstvima iz EPFRR-a) imaju pozitivan učinak na sprečavanje dezertifikacije i degradacije zemljišta: šumski pokrov štiti tlo od erozije te dolazi do povećanja kapaciteta za apsorpciju ugljika.
Forest landscape restoration can conserve biodiversity and reduce land degradation. 
Obnovom šumskog krajolika može se očuvati biološka raznolikost i smanjiti degradacija tla.
We considered one of the four forestry projects in our sample to be an example of good SeeArticle46ofRegulation(EU)No1305/2013. 
Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Forexample,theenvironmentalanalysismust show that the investment will have no negative environmental impact. 
Na primjer, analiza utjecaja na okoliš mora pokazati da ulaganje neće imati negativan učinak na okoliš.
39 Box 5 – Sustainability concerns of irrigation projects addressing desertification In Sicily, Italy, we visited an irrigation project co-financed by EAFRD during the 2007-2013 programming period. 
41 Okvir 5. – Razlozi za zabrinutost u pogledu održivosti u slučaju projekata navodnjavanja kojima se suzbija dezertifikacija Sud je na Siciliji u Italiji posjetio projekt navodnjavanja sufinanciran iz EPFRR-a tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013.
This project did not use water metering. 
U okviru tog projekta nije se mjerila potrošnja vode.
Water was billed for on the basis of the number of irrigated hectares, not actual consumption. 
Voda se naplaćivala na temelju broja navodnjenih hektara, a ne na temelju stvarne potrošnje.
This practice does not encourage the efficient use of water resources. 
Takva praksa ne potiče učinkovitu uporabu vodnih resursa.
This issue has been addressed in the current programming period (2014-2020), whenitisrequiredthatwatermeteringsystemsbeinplaceinallnewirrigation investments. 
To je pitanje riješeno u tekućem programskom razdoblju (2014. – 2020.) u kojemu se zahtijeva uspostava sustava mjerenja potrošnje vode za sva nova ulaganja u navodnjavanje.
In Portugal, a 2014-2020 EAFRD irrigation project covered an area that was mostly cultivated with rice – a very water-intensive crop. 
U Portugalu je projekt navodnjavanja sufinanciran sredstvima iz EPFRR-a u razdoblju 2014. – 2020. obuhvaćao područje koje je uglavnom bilo zasijano rižom, usjevom koji zahtijeva velike količine vode.
Because of the salinity levels of the local soil, the competent authorities considered that rice was the only suitable crop. 
Nadležna tijela smatrala su da je zbog razine saliniteta lokalnog tla riža jedini održivi usjev.
However, the project was in an area where water was scarce. 
Međutim, projekt se provodio u području s oskudicom vode.
There was no assurance that the irrigation infrastructure would provide enough water to sustainably support the production of rice. 
Nije bilo jamstva da će se infrastrukturom za navodnjavanje osigurati dovoljno vode za održivu potporu proizvodnji riže.
The authorities had not carried out a cost-benefit analysis on alternative options such as desalination, or the use of a more distant existing irrigation system. 
Relevantna tijela nisu provela analizu troškova i koristi alternativnih rješenja, kao što su desalinizacija ili uporaba postojećih udaljenijih sustava navodnjavanja.
However, forestry projects are less successful if vegetation cover is less adapted to the local climatic conditions (see Box 6). 
Međutim, projekti u području šumarstva manje su uspješni ako vegetacijski pokrov nije dovoljno prilagođen lokalnim klimatskim uvjetima (vidi okvir 6.).
Box 6 – Sustainability concerns of a forestry project in addressing desertification For an EAFRD co-financed afforestation project in Cyprus, we saw that about 20 % of the trees which had been planted had not survived for at least five years after the project ended, as some species were not well adapted to the climatic conditions. 
42 Okvir 6. – Razlozi za zabrinutost u pogledu održivosti u slučaju projekta u području šumarstva kojima se suzbija dezertifikacija Sud je u jednom projektu pošumljavanja na Cipru koji je sufinanciran sredstvima iz EPFRR-a utvrdio da je 20 % posađenog drveća uginulo prije nego što je prošlo pet godina od dovršetka projekta jer neke vrste nisu bile dovoljno prilagođene klimatskim uvjetima.
Limited use and scope of cost-benefit analysis 65. 
Ograničena primjena i opseg analize troškova i koristi 65.
Cost-benefit analyses and assessments of environmental sustainability are essential for desertification-related projects. 
Analize troškova i koristi te procjene ekološke održivosti od ključne su važnosti za projekte povezane s dezertifikacijom.
The most common EU co-financing source in our sample was the EAFRD (17 of 25 projects). 
Najčešći izvor sufinanciranja sredstvima EU-a u okviru uzorka Suda bio je EPFRR (17 od 25 projekata).
Some Member States made it mandatory for specific irrigation projects, including Cyprus and Romania. 
Neke države članice odredile su da je takva analiza obvezna za određene projekte navodnjavanja, uključujući Cipar i Rumunjsku.
In these cases, the analysis sought to demonstrate that the project had financial benefits compared to a ‘do-nothing’ scenario. 
U tim se slučajevima analizom nastojalo dokazati da projekt ima financijske koristi u odnosu na alternativnu opciju nepoduzimanja nikakvih mjera.
However, it did not consider the cost of measures for correcting the potentially negative environmental impact (although various permits from environmental authorities were required) as part of the project’s investment costs. Projects’ performance on desertification and land degradation was not assessed by Member State authorities 66. 
Međutim, u troškovima ulaganja u projekt nisu uzeti u obzir troškovi mjera za ispravljanje mogućeg negativnog učinka na okoliš (iako su bile potrebne razne dozvole od tijela nadležnih za zaštitu okoliša). Tijela država članica nisu procjenjivala uspješnost projekata u pogledu dezertifikacije i degradacije tla 66.
Member States are not required to collect data on, or evaluate, the impact of EU projects on desertification and land degradation79. 
Države članice nisu dužne prikupljati ili evaluirati podatke o učinku projekata EU-a na dezertifikaciju i degradaciju tla79.
None of the authorities of the Member States we visited had assessed how effective such projects had been in addressing desertification. 
Nijedno od tijela u državama članicama koje je Sud posjetio nije procjenjivalo djelotvornost takvih projekata u borbi protiv dezertifikacije.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 67. 
Komisija nije procijenila napredak u pogledu ispunjenja obveze postizanja neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine 67.
We examined whether the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 is likely to be met. 
Sud je ispitao je li vjerojatno da će EU ispuniti obvezu postizanja neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine.
To achieve this goal at EU level, there needs to be a regular assessment of land degradation; cooperation and coordination across national boundaries and implementation of relevant actions; and relevant guidance to Member States on steps to achieve land degradation neutrality. 
Kako bi se na razini EU-a postigao taj cilj, potrebne su redovita procjena degradacije zemljišta, prekogranična suradnja i koordinacija te provedba relevantnih mjera, kao i relevantne smjernice za države članice o koracima koji su potrebni za postizanje neutralnosti degradacije zemljišta.
Such guidance should include dissemination of good practices, and techniques for evaluating the impact of irrigation investments on land and for assessing biodiversity loss. 
Takve smjernice trebale bi obuhvaćati promicanje dobrih praksi, kao i tehnike za evaluaciju učinka ulaganja u navodnjavanje zemljišta i za procjenu gubitka biološke raznolikosti.
The EU and Member States endorsed the United Nations’ commitment to achieving land degradation neutrality by 2030 (see paragraphs 13 and 14). 
EU i države članice preuzeli su obvezu Ujedinjenih naroda da se do 2030. postigne neutralnost degradacije zemljišta (vidi odlomke 13. i 14.).
DG ESTAT publishes annually a report on progress towards the SDGs in an EU context, including indicators covering two aspects concerning land degradation: artificial cover and soil erosion by water (see paragraph 40 and Table 2). 
43 79 umjetni pokrov i erozija tla uzrokovana vodom (vidi odlomak 40. i tablicu 2.).
DG ESTAT – on behalf of the Commission – only analyses the changes in these indicators, and does not draw a conclusion on the status of land degradation neutrality in the EU80. 
GU ESTAT, u ime Komisije, analizira samo promjene u tim pokazateljima i ne donosi zaključke o stanju u pogledu neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u80.
Land degradation has a transboundary impact: soil is not static and the drivers of its degradation are often global. 
Degradacija zemljišta ima prekogranični učinak. Tlo nije statično i čimbenici koji potiču degradaciju često su globalni.
Land degradation is often considered a local phenomenon but soil particles move. 
Degradacija zemljišta često se smatra lokalnom pojavom, no čestice se tla kreću.
Studies show that water and wind erosion processes, dust storms 81 or human activities such as pesticide pollution, are relevant in terms of a transboundary impact of soil degradation and have economic, social and environmental consequences 82, such as climate change, health problems and food shortage. 
Studije pokazuju da procesi erozije uzrokovane vodom i vjetrom, pješčane oluje81 ili ljudske aktivnosti, kao što je onečišćenje pesticidima, imaju važnu ulogu u smislu prekograničnog učinka degradacije tla te da imaju posljedice za gospodarstvo, društvo i okoliš82, kao što su klimatske promjene, zdravstveni problemi i nedostatak hrane.
Despite the transboundary nature of the problem, Member States and the Commission do not coordinate efforts to achieve the EU’s goal of achieving land degradation neutrality. 
Unatoč prekograničnoj prirodi tog problema, države članice i Komisija ne koordiniraju svoje napore u ostvarenju cilja EU-a da se postigne neutralnost degradacije zemljišta.
This is supported by studies such as one made on behalf of Germany’s Environment Agency, which states that “the discussion on the implementation of the SDGs in general and land degradation neutrality in particular are still at an early stage” and that “the EU was a major player in the process of developing the SDGs, however implementation of the SDGs in the EU has been slow.”83 There is still no clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
To potvrđuju i studije kao što je ona izrađena u ime njemačke agencije za okoliš, u kojoj se navodi da je „rasprava o cjelokupnom ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, a posebno o ostvarivanju cilja neutralnosti degradacije tla, tek u vrlo ranoj fazi” te da je „EU imao ključnu ulogu u osmišljavanju ciljeva održivog razvoja, no njihovo ostvarenje u EU-u napreduje sporo”83. U EU-u i dalje ne postoji jasna zajednička vizija o tome kako će se do 2030. godine postići neutralnost degradacije zemljišta.
The UNCCD has established a voluntary programme to support countries with their land degradation neutrality commitments, for example in defining national baselines, targets or associated measures. 
U okviru UNCCD-a uspostavljen je dobrovoljni program kojemu je cilj da se zemljama pruži potpora u ispunjavanju obveza u pogledu neutralnosti degradacije zemljišta, primjerice u definiranju nacionalnih polaznih vrijednosti, ciljeva ili povezanih mjera.
As of November 2018, 119 countries were participating in this programme. 
Do studenoga 2018. u taj se program uključilo 119 zemalja.
Italy is the only participating EU Member State. 
Italija je jedina država članica EU-a koja je sudionica.
The Commission does not provide guidance to the Member States on practical aspects on achieving land degradation neutrality. 
Komisija državama članicama ne pruža smjernice o praktičnim aspektima postizanja neutralnosti degradacije zemljišta.
It is a growing threat in the EU with significant effects on land. 
Ta je pojava sve veća prijetnja u EU-u koja znatno utječe na zemljište.
Future climate change scenarios indicate an increasing vulnerability to desertification in the EU throughout this century, with an increase in temperature and droughts and less precipitation in the southern parts of Europe. 
Budući scenariji klimatskih promjena upućuju na povećanje izloženosti dezertifikaciji u EU-u u tekućem stoljeću, uz porast temperature, sve veći broj suša i manje količine oborina u južnim dijelovima Europe.
Its effects will be particularly acute in southern Portugal, a large part of Spain, southern Italy, south-eastern Greece, Cyprus, and the Bulgarian and Romanian coasts (see paragraphs 1 to 24). 
Očekuje se da će učinci te pojave biti posebno snažni u južnom Portugalu, velikom dijelu Španjolske, južnoj Italiji, jugoistočnoj Grčkoj, na Cipru te na bugarskoj i rumunjskoj obali (vidi odlomke 1. – 24.).
We found that the risk of desertification in the EU was not being effectively and efficiently addressed. 
Sud je utvrdio da se rizik od dezertifikacije u EU-u ne otklanja na djelotvoran i učinkovit način.
While desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Iako su dezertifikacija i degradacija zemljišta prijetnje koje su već prisutne u EU-u i koje postaju sve veće, Komisija nema jasnu sliku o tim izazovima, a koraci koji se poduzimaju u borbi protiv dezertifikacije nisu dovoljno usklađeni.
We found that there is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU. 
Sud je utvrdio da ne postoji dogovorena metodologija za procjenu dezertifikacije i degradacije zemljišta unutar EU-a.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission does not analyse it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU (see paragraphs 28 to 40). 
Iako Komisija i države članice prikupljaju podatke o raznim čimbenicima koji utječu na dezertifikaciju i degradaciju zemljišta, Komisija ne analizira te podatke u svrhu izrade pouzdane procjene dezertifikacije i degradacije zemljišta u EU-u (vidi odlomke 28. – 40.). degradacije zemljišta – razvoj pokazatelja na temelju promjena u namjeni zemljišta i vrijednosti tla), Ekološki institut u Berlinu u ime Njemačke agencije za okoliš, 2018., str.
While other vital environmental resources such as air or water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil. 
Dok se na druge ključne prirodne resurse kao što su zrak ili voda primjenjuju razne direktive i uredbe EU-a, za tlo ne postoji slično integrirano zakonodavstvo na razini EU-a.
There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
Na razini EU-a ne postoji strategija o dezertifikaciji i degradaciji zemljišta.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes at EU level, such as the Common Agricultural Policy or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it. 
Umjesto toga na razini EU-a postoji niz strategija, akcijskih planova i programa potrošnje, kao što su zajednička poljoprivredna politika ili strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, koji su relevantni za borbu protiv dezertifikacije, ali nisu usmjereni na nju.
Addressing desertification and land degradation is not well coordinated in practice (see paragraphs 41 to 56). 
Borba protiv dezertifikacije i degradacije zemljišta u praksi nije koordinirana na odgovarajući način (vidi odlomke 41. – 56.).
44 Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission should assess the appropriateness of the current legal framework for the sustainable use of soil across the EU, including addressing desertification and land degradation. 
Ciljni rok provedbe: 31. prosinca 2021. 2. preporuka – Procjena potrebe za unaprjeđenjem pravnog okvira EU-a za tlo Komisija bi trebala procijeniti prikladnost tekućeg pravnog okvira za održivo korištenje tla u EU-u, uključujući pitanje borbe protiv dezertifikacije i degradacije zemljišta.
Target implementation date: 30 June 2021. 
Ciljni rok provedbe: 30. lipnja 2021.
We found that EU projects can have a positive impact on desertification. 
Sud je utvrdio da projekti EU-a mogu imati pozitivan učinak na dezertifikaciju.
Desertification-related projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate, research or regional policy. 
Projekti povezani s dezertifikacijom obuhvaćeni su različitim područjima politika EU-a, prije svega ruralnim razvojem, ali i politikama u području okoliša i klime, istraživanja ili regionalnom politikom.
However, there are some concerns about their long-term sustainability. 
Međutim, postoje određeni razlozi za zabrinutost u pogledu njihove dugoročne održivosti.
Member States made limited use use of cost-benefit analyses, and did not assess the impact of EU-funded projects related to desertification, since desertification was not their primary objective (see paragraphs 57 to 66). 
Države članice primjenjivale su analizu troškova i koristi u ograničenoj mjeri te nisu procijenile učinak projekata financiranih sredstvima EU-a u pogledu dezertifikacije jer ona nije bila njihov primarni cilj (vidi odlomke 57. – 66.).
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to strive to achieve land degradation neutrality by 2030. 
Komisija nije procijenila napredak u ispunjenju obveze ulaganja napora u postizanje neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine.
There has not been an assessment of land degradation at the level of the EU. 
Nije provedena procjena degradacije zemljišta na razini EU-a.
The Commission did not provide practical guidance to Member States on how to achieve land degradation neutrality. 
Komisija državama članicama nije pružila praktične smjernice o tome kako postići neutralnost degradacije zemljišta.