natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the compromise reached by the Troika partners, the Commission’s view prevailed in some cases (there was no imposed wage cut in the private sector as advocated by the IMF), while the IMF prevailed in others (e.g. employment protection legislation was liberalised further after the first wave of reforms). 
Kad je riječ o kompromisu koji su postigli partneri iz Trojke, u nekim je slučajevima prevladalo stajalište Komisije (nije uvedeno smanjenje plaća u privatnom sektoru kao što je zagovarao MMF), a u nekima stajalište MMF-a (npr. radno 58 58 Npr. smanjenjem minimalnih plaća daje se veći poticaj da se dio plaće (koji prelazi iznos minimalne plaće) isplati „na crno” radi smanjenja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje.
In the latter case, the Commission could not fully justify deviation from its initial position. 
U potonjem slučaju Komisija nije mogla u potpunosti obrazložiti odstupanje od svojeg početnog stajališta.
Appropriateness of measures 99. 
Primjerenost mjera 99.
In some cases, the design of specific conditions also failed to take account of specific features of the Greek economy, in particular the prevalence of micro and small enterprises. 
U pojedinim se slučajevima pri definiranju posebnih uvjeta također nije vodilo računa o posebnim obilježjima grčkog gospodarstva, osobito kad je riječ o raširenosti mikropoduzeća i malih poduzeća.
For example, the reform of wage bargaining in its initial design provided an opportunity for bargaining at company level, although it still required formal staff representation. 
Na primjer, reforma pregovaranja o plaćama u svom je prvotnom obliku pružala mogućnost pregovaranja na razini poduzeća, iako je i dalje bio potrebno formalno sudjelovanje predstavnika zaposlenika.
As small enterprises do not often have such an arrangement, they could not take advantage of the reforms. 
Budući da u malim poduzećima često ne postoji takva mogućnost, ona nisu mogla iskoristiti reforme.
The issue was addressed only later in the first programme with the introduction of “unions of persons”59, which allowed wage negotiations to take place directly with employees at company level. 
O tom je pitanju bilo više riječi tek u kasnijim fazama prvog programa zahvaljujući uvođenju „udruga pojedinaca”59, čime se omogućilo da se pregovaranje o plaćama odvija izravno sa zaposlenicima na razini poduzeća.
Timing 100. 
Vremenski okvir 100.
Labour market reforms were initiated in 2010 and the Greek authorities implemented the first wave of reforms (wage bargaining and employment protection legislation) shortly after the programme was approved. 
Reforme tržišta rada započete su 2010. te su grčke vlasti provele prvi val reformi (u području pregovaranja o plaćama i radnog zakonodavstva) nedugo nakon što je program odobren.
However, although several programme measures were implemented in 2010-2016, the same themes were present in the negotiations for the third programme. 
Međutim, iako je u razdoblju 2010. – 2016. provedeno nekoliko programskih mjera, iste su teme bile prisutne i u pregovorima za treći program.
These developments point to problems with the timing and sequencing of reforms, which go beyond delays in implementation (see Box 10). 
Takvo stanje upućuje na probleme u pogledu vremenskog okvira i utvrđivanja redoslijeda reformi, što podrazumijeva više od pukog kašnjenja u provedbi (vidi okvir 10.).
59 59 A form of employees’ representation in the absence of unions. 
59 Oblik zastupanja zaposlenika u nedostatku klasičnog sindikata.
Implementation and results 101. 
Provedba i rezultati 101.
In numerous cases, the implementation of labour market reforms was delayed compared to the programmes’ deadlines (by up to 21 months) or did not fulfil them at all (see Annex VII). 
U brojnim je slučajevima provedba reformi tržišta rada kasnila u odnosu na rokove utvrđene u programima (i do 21 mjesec) ili uopće nije došlo do njihove provedbe (vidi prilog VII.).
These conditions were linked to key aspects of labour market reforms (e.g. wage bargaining and EPL). 
Ti su uvjeti bili povezani s ključnim aspektima reformi tržišta rada (npr. pregovaranje o plaćama i radno zakonodavstvo).
Despite implementation weaknesses, we noted some improvement in indicators pointing to increased flexibility and competitiveness of labour markets: - Reduced restrictiveness of employment protection legislation. 
Unatoč nedostatcima u provedbi Sud je utvrdio određeni napredak u pogledu pokazatelja koji su uputili na veću fleksibilnost i konkurentnost tržišta rada: - manja restriktivnost radnog zakonodavstva.
However, in 2013 (i.e. after key reforms were introduced) the indicator was still above the OECD average (see Figure 8). - A lower minimum wage – decreased from 863 euros in 2010 to 684 euros in 2012. - Significant adjustment of unit labour costs. 
Međutim, taj je pokazatelj 2013. (odnosno nakon uvođenja ključnih reformi) i dalje bio iznad prosjeka OECD-a (vidi sliku 8.) - niža minimalna plaća – smanjena je s 863 eura 2010. godine na 684 eura 2012. godine - znatna prilagodba jediničnih troškova rada.
The 14.1 % decrease in ULCs in 2010-2015 was the highest among EU member states. 
Smanjenje jediničnih troškova rada za 14,1 % u razdoblju 2010. – 2015. bilo je veće nego u svim ostalim državama članicama EU-a.
However, the second programme aimed to reduce the ULC in 2012-2014 by approximately 15 %. 
Međutim, cilj drugog programa bio je smanjiti jedinične troškove rada u razdoblju 2012. – 2014. za otprilike 15 %.
This indicative target was missed because during the respective period the ULC adjusted by 10.9 %. 
Ta okvirna ciljna vrijednost nije dosegnuta jer su navedeni troškovi tijekom predmetnog razdoblja prilagođeni za 10,9 %.
The deadlines for implementing reforms were unrealistically short in some cases (mainly under the third review of the second programme), e.g. the review of labour regulations and compilation of all existing labour legislation have the same deadline. 
60 Rokovi za provedbu reformi u nekim su slučajevima bili nerealno kratki (uglavnom u okviru trećeg preispitivanja drugog programa): primjerice, za preispitivanje propisa o radu i prikupljanje svih postojećih zakonskih akata o radu zadan je isti rok.
Figure 8 – Compound indicator of the restrictiveness of the Employment Protection Legislation 61 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12.07 12.07 11.11 10.78 9.50 9.46 2010 2011 9.47 2009 10.70 Greece OECD 9.39 2012 2013 9.31 Source: ECA, based on OECD data. 
Slika 8. – Složeni pokazatelj restriktivnosti radnog zakonodavstva 61 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12,07 12,07 11,11 10,78 9,39 10,70 9,31 Grčka OECD 9,47 2009. 9,50 9,46 2010. 2011.
PART III - ACHIEVEMENT OF PROGRAMME OBJECTIVES 103. 
DIO III. – OSTVARIVANJE CILJEVA PROGRAMA 103.
Seven years, three programmes and over 265 billion euros of disbursed assistance (more than 150 % of Greek GDP) reflect unprecedented dimensions of joint Euro area and IMF support for Greece. 
Sedmogodišnje razdoblje, tri programa i više od 265 milijardi eura isplaćene pomoći (više od 150 % grčkog BDP-a) odraz su dosad nezabilježenih razmjera zajedničke potpore europodručja i MMF-a Grčkoj.
These figures alone show that the programmes were not successful in correcting deep economic imbalances or in enabling Greece to manage its financial obligations without external support. 
Već iz tih brojki vidljivo je da predmetnim programima nije ostvaren uspjeh u pogledu ispravljanja ozbiljnih ekonomskih neravnoteža ili omogućavanja Grčkoj da ispunjava svoje financijske obveze bez vanjske potpore.
However, they provided for a continuity of funding and economic activity in Greece. 
Međutim, njima je omogućen nastavak financiranja i gospodarske aktivnosti u Grčkoj.
The Greek Economic Adjustment Programmes had objectives in three areas: - fiscal sustainability; - financial stability; and - return to growth. 
Programima ekonomske prilagodbe za Grčku postavljeni su ciljevi u trima područjima, a to su: - fiskalna održivost - financijska stabilnost i - ponovni rast.
In the course of seven years, the Commission has not attempted to evaluate in a comprehensive manner the extent to which either the first or the second programme achieved their objectives through mid-term or ex-post evaluations. 
Tijekom sedmogodišnjeg razdoblja Komisija nije provedbom evaluacije u sredini razdoblja provedbe ili ex post evaluacijom pokušala na sveobuhvatan način procijeniti mjeru u kojoj su prvim ili drugim programom ostvareni njihovi ciljevi.
Carrying out such evaluations was usual practice for other support programmes managed by the Commission and, in providing useful lessons learned, would be particularly relevant in the case of Greece, where three sequential programmes were implemented. 
uobičajena je praksa za druge programe potpore kojima upravlja Komisija te bi one, upućivanjem na korisno stečeno iskustvo, bile osobito važne u slučaju Grčke, u kojoj su se tri programa provodila uzastopno.
This section of the report analyses the achievement of the three main objectives of the programmes, wherever possible by applying the specific targets anchored in the programmes themselves. 
U ovom dijelu izvješća analizira se ostvarivanje triju glavnih ciljeva programa, kad god je to moguće primjenom posebnih ciljnih vrijednosti koje su utvrđene u samim programima.
In this analysis we go beyond the assessment of the results of the specific measures (presented in Part II) and focus on the broader impacts which cannot be linked to single conditions of the programmes. 
Ovom analizom Sud je obuhvatio više od puke procjene rezultata posebnih mjera (prikazanih u dijelu II.) te je stavio naglasak na općenitije učinke koji se ne mogu povezati s pojedinačnim uvjetima programa.
Such analysis is helpful to understand the broad economic developments in Greece under the three Economic Adjustment Programmes, although it should be stressed that the developments in question were influenced not only by the programmes’ design and implementation, but also by a number of other factors. 
Takva analiza korisna je za razumijevanje općenitih ekonomskih kretanja u Grčkoj u okviru triju programa ekonomske prilagodbe, iako valja naglasiti da na razvoj predmetnih događaja nisu utjecali samo definiranje i provedba tih programa, nego i niz drugih čimbenika.
These included political uncertainty, which led to delays in implementation of reforms, impacted market confidence, and consequently reduced the effectiveness of the programmes. 
Među njima je i politička neizvjesnost, zbog koje je provedba reformi kasnila, što je utjecalo na povjerenje na tržištima i time smanjilo djelotvornost programa.
Ensuring fiscal sustainability 107. 
Osiguravanje fiskalne održivosti 107.
The Greek economic crisis started as a debt crisis, and the restoration of fiscal sustainability – including the country’s ability to finance its needs on the market – was the immediate objective of the programmes. 
Grčka gospodarska kriza započela je kao dužnička kriza te je ponovna uspostava fiskalne održivosti – uključujući sposobnost te zemlje da financira svoje potrebe na tržištu – bila neposredni cilj tih programa.
Access to markets 108. 
Pristup tržištima 108.
The first programme envisaged that Greece would regain access to the financial markets in 2014 and finance its debt obligations for a total of 60 billion euros in 2015. 
U okviru prvog programa bilo je predviđeno da će Grčka tijekom 2014. ponovno dobiti pristup financijskim tržištima i da će 2015. moći financirati svoje dužničke obveze u ukupnom iznosu od 60 milijardi eura.
In 2014, the Greek state financed itself on the financial markets on two occasions, although only for a total of 4.5 billion euros. 
Grčka je država 2014. godine sama osigurala financiranje na financijskim tržištima u dva navrata, no samo za ukupni iznos od 4,5 milijardi eura.
This amount accounted for less than 5 % of the total financing of the second programme (110 billion euros). 
Taj iznos čini manje od 5 % ukupnih financijskih sredstava drugog programa (110 milijardi eura).
Two further assistance programmes were needed (with the third expiring in 2018) because the country had not regained the ability to finance all of its needs on the market. 
Bila su potrebna još dva programa pomoći (treći će biti zaključen 2018.) jer Grčka nije bila u mogućnosti ponovno financirati sve svoje potrebe na tržištu.
Use of funds and post-programme financing 109. 
Uporaba sredstava i financiranje nakon provedbe programa 109.
Based on the most recent update of the funding gap carried out by the Commission for the first review of the third programme, Greece is expected to achieve a primary surplus of 1.4 billion euros in 2017 and 3 billion euros between January and August 2018, the last 62 63 months of the third programme. 
Na temelju najnovijeg ažuriranog podatka o manjku financijskih sredstava koji je izračunala Komisija u okviru prvog preispitivanja trećeg programa, očekuje se da će Grčka 2017. ostvariti primarni suficit od 1,4 milijarde eura te da će u razdoblju između siječnja i 62
Therefore, the programme funding for this period will be used to repay the debt and will allow an increase of the liquidity buffer (see Figure 9). 
Prema tome, programska financijska sredstva za to razdoblje bit će upotrijebljena za otplatu duga te će omogućiti povećanje pričuve za likvidnost (vidi sliku 9.).
Figure 9 – Greece`s capital needs (billion euros) Source: ECA. 
Slika 9. – Potrebe Grčke za kapitalom (u milijardama eura) Izvor: Sud.
In the immediate post-programme period Greece will have to repay significant amounts of debt (see Figure 10). 
Odmah nakon završetka provedbe programa Grčka će morati vratiti velike iznose duga (vidi sliku 10.).
In 2019 the gross financing needs amount to 21 billion euros in capital payments and interest. 
Bruto potrebe za financiranjem 2019. godine iznosit će 21 milijardu eura, što obuhvaća kapitalna plaćanja i kamate.
The programmes’ assumption is that the after its expiry the debt repayment will be fully funded by the primary surplus and market financing. 
Pretpostavka iz programa glasi da će se nakon njegova zaključenja otplata duga moći u potpunosti financirati iz primarnog suficita i financiranjem na tržištu.
For the second programme, some analytical work in the possible post-programme framework was done in 2014, while for the third programme this work is only commencing and therefore is not reflected in the programme documents. 
Kad je riječ o drugom programu, dio analitičkih aktivnosti u mogućem okviru za razdoblje nakon provedbe programa proveden je 2014., a kad je riječ o trećem programu, s takvim se aktivnostima tek započinje te stoga nisu uzete u obzir u programskim dokumentima.
Figure 10 – Greece’s debt due (capital payments; billion euros) Source: Bloomberg. 
Slika 10. – Dospjeli dug Grčke (kapitalna plaćanja, u milijardama eura) 64 25 20 15 10 5 0 ESB EFFS EIB ESM Vlade članica europodručja MMF Privatni ulagači Vlasnici trezorskih zapisa Izvor: Bloomberg.
Fiscal consolidation 111. 
Fiskalna konsolidacija 111.
The fiscal situation at the onset of the crisis required a very deep adjustment. 
Zbog fiskalne situacije na samom početku krize bila je potrebna vrlo opsežna prilagodba.
In 2009, the general government deficit exceeded 15.1 % of GDP, as compared to the 3 % threshold under the Stability and Growth Pact. 
Deficit opće države 2009. godine prelazio je 15,1 % BDP-a, dok je Paktom o stabilnosti i rastu utvrđen prag od 3 %.
The programmes’ main annual fiscal targets (i.e. the nominal deficit60) were set by Council Decisions as part of Greece’s excessive deficit procedure (EDP). 
Glavne godišnje fiskalne ciljne vrijednosti programa (tj. nominalni deficit60) bile su utvrđene odlukama Vijeća u sklopu postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) koji je pokrenut za Grčku.
The programmes set further detailed nominal fiscal performance criteria in the MEFP, yet the fiscal plans that supported these targets were not always credible (see Box 11). 60 64 In the first programme, the Council Decisions referred to the headline deficit and in the second programme to the primary deficit excluding banking measures. 
U skladu s programima, dodatni detaljni nominalni kriteriji za fiskalnu uspješnost utvrđeni su u memorandumu o ekonomskoj i financijskoj politici, no fiskalni planovi koji su bili osnova za te ciljne vrijednosti nisu u svim slučajevima bili pouzdani (vidi okvir 11.).
Fiscal targets for the first and second programmes were only met in 2012 and 2013 (see Table 4). 
Fiskalne ciljne vrijednosti za prvi i drugi program dosegnute su tek 2012. i 2013. (vidi tablicu 4.).
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections. 
Za ostale godine te vrijednosti nisu dosegnute uz razliku od 3 do 6 milijardi eura, unatoč činjenici da je Grčka uvela jednokratne mjere za povećanje prihoda kako bi se zadovoljile ili projekcije deficita ili novčane projekcije.
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure). 
Tijekom prvog programa, nepromijenjene nominalne ciljne vrijednosti u vezi s EDP-om nisu bile dosegnute uglavnom zbog sve lošijeg gospodarskog okruženja (tj. neočekivanog pada nominalnih poreznih prihoda i povećanja rashoda za kamate).
Tax base erosion partly wiped out revenue gains from important tax measures: this was typically the case for VAT revenue. 
Smanjenje porezne osnovice djelomično je poništilo povećanje prihoda od važnih poreznih mjera, što je obično bio slučaj s prihodima od PDV-a.
65 Box 11 - Credibility issues in the initial fiscal plan The initial fiscal programme (May 2010) aimed to achieve an unprecedented primary surplus of 5 % of GDP in 2014 (i.e. beyond the programme’s initial three–year duration). 
60 65 Okvir 11. – Problemi s pouzdanošću prvotnog fiskalnog plana Prvotnim fiskalnim programom (iz svibnja 2010.) nastojao se za 2014. godinu (odnosno nakon početne trogodišnje provedbe programa) ostvariti dotad nezabilježeni primarni suficit od 5 % BDP-a.
The fiscal programme estimated unspecified measures totalling 4.4 % of GDP (34 % of the overall fiscal effort) which were concentrated in 2013 and 2014. 
U fiskalnom programu iznesena je procjena neodređenih mjera u ukupnom iznosu od 4,4 % BDP-a (34 % ukupnog fiskalnog napora) koje su bile koncentrirane tijekom 2013. i 2014. godine.
The Commission’s quantification of the VAT base broadening measures differed from the IMF’s estimates: - the IMF forecasted a fiscal yield of 1.8 % of GDP in 2013 stemming from structural fiscal measures (such as improved tax administration and better budget control and processes). 
Komisija je kvantificirala mjere za proširenje osnovice PDV-a, no te su se vrijednosti razlikovale od procjena koje je iznio MMF: – MMF je za 2013. prognozirao fiskalni prinos od 1,8 % BDP-a koji na temelju strukturnih fiskalnih mjera (kao što su poboljšano djelovanje porezne uprave i bolja proračunska kontrola i procesi).
This yield corresponded to unspecified measures in the Commission’s estimates of the 2013 measures; - unlike the Commission, the IMF did not estimate any fiscal measures for 2014. 
Taj je prinos odgovarao procjeni koju je Komisija iznijela u pogledu mjera za 2013., ne odredivši pritom o kojim je mjerama riječ – za razliku od Komisije MMF nije iznio procjenu nijedne fiskalne mjere za 2014.
Table 4 - Compliance with updated EDP targets 1 Applicable target in bold. 
Tablica 4. – Dosezanje ažuriranih ciljnih vrijednosti u vezi s EDP-om 1 Primjenjive ciljne vrijednosti istaknute su podebljanim slovima.
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly. 
Iako Grčka nije dosezala nominalne fiskalne ciljne vrijednosti, primarni strukturni saldo61 znatno se poboljšao.
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015. 
Ukupna prilagodba u razdoblju 2009. – 2015. prešla je 17 % BDP-a.
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis. 
U tome se odražavala vrlo ozbiljna neravnoteža u Grčkoj u tom području na samom početku krize.
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made. 
U okolnostima nepovoljne makroekonomske situacije ukupni javni dug nastavio je rasti tijekom cijelog programskog razdoblja, unatoč uloženim fiskalnim naporima.
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11). 
Javni dug u Grčkoj 2016. godine iznosio je preko 181 % BDP-a, dok je 2009. iznosio 126,7 % 61 66 1. program1 2010.
The first programme projections estimated that public debt would peak in 2013 (at 149.7 % of GDP under the initial first programme and 164.2 % of GDP under the 61 66 1st programme1 2010 2011 2nd programme1 2012 2013 2014 3rd programme1 2015 2016 Council Decision (May 2010): headline balance (billion euro) -18.5 -17.1 -14.9 -11.4 -6.4 Council Decision (Mar 2012): primary balance, excl. banking measures (billion euro) -2 3.7 9.4 Council Decision (Dec. 2012): primary balance, excl. banking measures (billion euro) -2.9 0 2.8 5.7 9 Council Decision (Aug. 2015): primary balance (% GDP) -0.25 0.5 Actual (first ex post monitoring) -22 -20 -2.6 1.5 N.A. -3.4 3.9 Actual (latest ESA95 or ESA10) -24.5 -20.1 -2.6 0.6 N.A. -2.3 3.9 Difference (applicable target vs. actual) -6 -3 0.3 0.6 N.A. -2.05 3.4 Primary structural budget balance: The actual budget balance net of the interest expenditure, the cyclical component and one-off and other temporary measures. 
3. program1 2015. 2016. Odluka Vijeća (svibanj 2010.): ukupni saldo (u milijardama eura) -18,5 -17,1 -14,9 -11,4 -6,4 Odluka Vijeća (ožujak 2012.): primarni saldo bez bankovnih mjera (u milijardama eura) -2 3,7 9,4 Odluka Vijeća (prosinac 2012.): primarni saldo bez bankovnih mjera (u milijardama eura) Odluka Vijeća (kolovoz 2015.): primarni saldo (% BDP-a) -2,9 0 2,8 5,7 9 -0,25 0,5 Stvarno stanje (prvo ex post praćenje) -22 -20 -2,6 1,5 — -3,4 3,9 Stvarno stanje (posljednji ESA95 ili ESA10) -24,5 -20,1 -2,6 0,6 — -2,3 3,9 Razlika (primjenjiva ciljna vrijednost u odnosu na stvarnu) -6 -3 0,3 0,6 — -2,05 3,4 Primarni strukturni saldo proračuna: stvarni saldo proračuna bez rashoda za kamate, cikličke sastavnice te jednokratnih i ostalih privremenih mjera.
The structural balance gives a measure of the underlying trend in the budget balance. 
Strukturni saldo pokazatelj je temeljnih kretanja salda proračuna.
second. The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline. 
Čimbenik koji je najviše doprinio relativnom rastu duga bio je pad nominalnog BDP-a.
Figure 11 – Public debt to GDP ratio Source: European Commission. 
2015. 2016. 172,1 Izvor: Europska komisija.
Sustainability of the pension system 115. 
Održivost mirovinskog sustava 115.
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system. 
Jedna od glavnih prepreka stabilizaciji fiskalne situacije u Grčkoj i dalje su visoki troškovi mirovinskog sustava.
Successive cuts in pensions reduced the nominal expenditure on pensions by 2.5 billion euros in 2009-2015. 
Uzastopnim smanjenjima mirovina nominalni rashodi za mirovine u razdoblju 2009. – 2015. pali su za 2,5 milijardi eura.
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment. 
Međutim, zbog pada BDP-a troškovi mirovina izraženi kao postotak BDP-a u razdoblju 2010. – 2015. sustavno su se povećavali, što pokazuje ograničenu djelotvornost reformi u pogledu održive fiskalne prilagodbe.