natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The JRC, which is the specialised department within the Commission for technical and scientific support, assists in the drafting of project proposals, the selection of projects and the needs assessments. 
Zajednički istraživački centar, stručni odjel za tehničku i znanstvenu potporu u sklopu Komisije, pomaže u izradi nacrta projektnih prijedloga, odabiru projekata i procjenama potre‐ ba.
It is also responsible for establishing and maintaining monitoring mechanisms for the projects and the initiative as a whole. 
Odgovoran je i za uspostavu i održavanje mehanizama za praće‐ nje projekata i inicijative u cje‐ lini.
UNICRI sets up the regional secretariats and assists during the establishment of structures in the partner countries, with the drafting of national action plans and organising of round-table meetings. 
Istraživački institut UN‐a za međuregionalni kriminal i pravdu osniva regionalna tajništva i poma‐ že u uspostavi struktura u partner‐ skim zemljama, i to izradom nacrta nacionalnih planova djelovanja i organizacijom okruglih stolova.
Introduction 10 11 National teams further coordinate the work and share information in their countries among institutions like ministries, agencies and research and educational facilities. 
Uvod 10 11 Nacionalni timovi dalje koordiniraju rad i dijele informacije u svojim zemljama, među institucijama poput ministarstava, agencija te obrazovnih i istraživačkih ustanova.
12 The EU is represented through 139 EU delegations and offices around the world. 
12 Europsku uniju predstavlja 139 delegacija i ureda EU‐a diljem svijeta.
For more information, see http://eeas. europa.eu/delegations/ index_en.htm (e) Each partner country —of which there are over 40 — appoints its national focal point (NFP) to coordinate the work done by the CBRN stakeholders in their country to assist with the establishment of national teams (NTs)11, to organise meetings and disseminate relevant information. 
Dodatne informacije potražite na adresi: http://eeas. europa.eu/delegations/ index_en.htm. (e) Svaka partnerska zemlja, a ima ih više od 40, određuje svoju naci‐ onalnu središnjicu (NS) kako bi koordinirala rad koji dionici KBRN‐a obave u svojoj zemlji i tako pomo‐ gla u uspostavi nacionalnih timova (NT)11 te organizirala sastanke i širila odgovarajuće informacije.
Partner countries also define their needs with the help of a needs assessment toolkit and develop national action plans, in which they prioritise their needs. 
Partnerske zemlje također određu‐ ju svoje potrebe s pomoću alata za procjenu potreba te razvijaju nacionalne planove djelovanja u kojima određuju glavne potrebe.
They then draft tailored project proposals, addressing those needs. 
Potom izrađuju nacrt prilagođenih projektnih prijedloga koji se bave tim potrebama.
During the further process, project proposals are enriched by a regional component if not yet included, fine-tuned by the JRC and then evaluated, ranked and selected for funding by EuropeAid. 
Tijekom daljnjih postupaka u projektne se prijedlo‐ ge dodaje regionalna sastavnica, ako već nije bila uključena, koju usklađuje ZIC, a potom se projek‐ tni prijedlozi vrednuju, klasifici‐ raju i biraju kako bi ih EuropeAid financirao.
After this, project implementation consortia are contracted, and the implementation begins. (f) Partner countries cooperate through regional secretariats (RSs) (see Annex II for a list). 
Nakon toga ugovaraju se konzorciji za provedbu projeka‐ ta i provedba počinje. (f) Partnerske zemlje surađuju putem regionalnih tajništva (RT) (vidjeti popis u Prilogu II.).
The secretariats comprise two permanent staff: a head of secretariat (appointed by the host country) and a regional coordinator (employed by UNICRI). 
Tajništva se sa‐ stoje od dvaju stalnih zaposlenika: voditelja tajništva (kojeg imenuje zemlja domaćin) i regionalnog koordinatora (kojeg zapošljava UNICRI).
They seek to foster regional cooperation and give a regional dimension to project proposals, through: ο facilitating information sharing and coordination in the region; ο helping countries to build their capacity to assess and address needs and identify areas of expertise; ο supporting the implementation and monitoring of projects, and providing feedback on them to the implementing bodies; and ο promoting regional awareness of the initiative. 
Oni pokušavaju poticati regionalnu suradnju te pružiti regionalnu dimenziju projektnim prijedlozima: ο olakšavanjem razmjene informaci‐ ja i koordinacije u regiji, ο pomaganjem državama u izgradnji kapaciteta kako bi procijenile po‐ trebe i bavile se njima te utvrdile područja stručnosti, ο podupiranjem provedbe i praćenja projekata te pružanjem povratnih informacija provedbenim tijelima i ο promicanjem regionalne svijesti o inicijativi.
11 The EU delegation12 in each country participating in the initiative is regularly informed about its progress and about the related actions being implemented in that country. 
11 Delegacija EU‐a12 u svakoj državi koja sudjeluje u inicijativi redovito se izvješ‐ ćuje o napretku inicijative i povezanim aktivnostima koje se provode u toj državi.
12 Annex III illustrates the individual components of the initiative and the bodies involved for its implementation. 
12 U Prilogu III. prikazane su pojedinačne sastavnice inicijative i tijela uključena u njezinu provedbu.
Audit scope 11 and approach 13 The Court’s audit aimed to assess whether the EU CBRN Centres of Excellence initiative can contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU. 
Revizijski opseg 11 i pristup 13 Cilj revizije Suda bio je ocijeniti može li inicijativa za centre izvrsnosti EU‐a na području KBRN‐a djelotvorno prido‐ nijeti smanjenju kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih opasnosti koje dolaze iz područja izvan EU‐a.
This overall audit question was broken down into the following three sub-questions: ο Is the initiative based on a sound analysis of the situation prior to 2010? ο Is the organisational set-up of the initiative appropriate to meet identified challenges? ο Is an appropriate management system in place and operational? 
Ovo sve‐ obuhvatno revizijsko pitanje podijelje‐ no je na sljedeća potpitanja: ο Temelji li se inicijativa na pouzda‐ noj analizi situacije koja je pretho‐ dila 2010. godini? ο Je li organizacijski ustroj inicijative prikladan za suočavanje s utvrđe‐ nim izazovima? ο Je li uspostavljen prikladan sustav upravljanja i je li njegova primjena počela?
14 As the initiative is quite new (started in 2010 with first projects in 2013), the Court did not audit its outputs, outcomes and impact. 
14 S obzirom na to da je inicijativa po‐ prilično nova (počela je 2010. godine, a prvi projekti počeli su 2013. godi‐ ne), Sud nije proveo reviziju njezinih izlaznih proizvoda, ishoda i učinka.
Rather, it examined if the initiative’s approach, strategy and management make it likely that it would be able to reduce CBRN risks in non-EU countries. 
Sud je zapravo ispitao utječu li pristup inicijative, njezina strategija i uprav‐ ljanje na smanjenje opasnosti KBRN‐a u zemljama koje nisu članice EU‐a.
15 The Court carried out the audit between October 2013 and January 2014. 
15 Sud je proveo reviziju u razdoblju od listopada 2013. do siječnja 2014. go‐ dine.
The audit work consisted of an analytical review of relevant documents, interviews with the Commission, EEAS, UNICRI and governance team staff, visits to two regional secretariats (Rabat and Amman) and attending a workshop carried out under one of the projects. 
Revizija je obuhvaćala analitički pregled odgovarajućih dokumenata, razgovore s osobljem Komisije, ESVD‐a, UNICRI‐ja i upravljačkog tima, posjete dvama regionalnim tajništvima (Rabat i Amman) i pohađanje radionice prove‐ dene u sklopu jednoga od projekata.
16 matter if their origin is criminal, ac-The EU CBRN Centres of Excellence initiative is a key response to the European security strategy and the European strategy against the proliferation of weapons of mass destruction. 
Opažanja 12 Koncept inicijative temelji se na pouzdanoj analizi i potiče suradnju i vlasniš‐ tvo u regijama 16 Inicijativa za centre izvrsnosti EU‐a na području KBRN‐a ključni je odgovor na Europsku sigurnosnu strategiju i Strategiju EU‐a protiv širenja oružja za masovno uništenje.
The concept behind the initiative is based on a sound analysis, particularly taking ο into account the following deficiencies of the former TACIS programme: ο the approach was predominantly ad hoc and not all its actions were embedded in a long-term strategy; ο the implementation of the TACIS programme was top-down, with a central decision hub at the Commission, thus leaving little room for ownership by the non-EU countries. 
Koncept inicijati‐ ve temelji se na pouzdanoj analizi te posebice razmatra sljedeće nedostatke prethodnog programa TACIS: ο pristup je najvećim dijelom bio ad hoc i neke njegove aktivnosti nisu bile dio dugoročne strategije, ο provedba programa TACIS išla je odozgo prema dolje, uz središnje čvorište donošenja odluka u Komi‐ siji, te je tako ograničila vlasništvo državama koje nisu članice EU‐a.
Therefore, there was a high risk that the projects and their results would not be maintained after the EU funding had ended13. cidental or natural, and to include mitigation measures dealing with prevention, detection, response and governance issues. 
Trebala bi: ο baviti se opasnostima i prijetnjama KBRN‐a, bez obzira na to proizlaze li one iz protuzakonitog ponašanja, slučajnih nesreća ili prirodnih nepo‐ goda, i obuhvatiti mjere za sma‐ njenje opasnosti u vezi s pitanjima sprečavanja, otkrivanja, odgovora i upravljanja.
Box 1 below gives examples of these risks; to be built on an explicit demand-driven (‘bottom-up’) approach: experts in the partner countries identify in a systematic way the needs specific to their country in all CBRN risk areas with the help of a needs assessment toolkit (i.e. a gap analysis); they then prioritise in a national action plan the measures that need to be taken to address these risks and threats; finally they draft tailored project proposals to address the needs identified and to eliminate the gaps in their risk mitigation systems; ο to have a distinct focus on regional cooperation between the partner countries: the expertise and capacity generated through the initiative in the partner countries is shared at the regional level. 
Okvir 1. u nastavku daje primjer ovakvih opasnosti, ο biti izgrađena na pristupu pota‐ knutom potražnjom („odozdo prema gore”): stručnjaci u partner‐ skim zemljama na sustavan način utvrđuju posebne potrebe svoje zemlje u svim područjima opasnosti KBRN‐a s pomoću alata za procjenu potreba (npr. analiza nedostataka); potom u nacionalnim planovima djelovanja određuju glavne mjere koje treba poduzeti kako bi se te opasnosti i prijetnje riješile; napos‐ ljetku izrađuju nacrt prilagođenih projektnih prijedloga kako bi se riješile utvrđene potrebe i uklonili nedostatci u njihovim sustavima za smanjenje opasnosti, ο biti posebno usredotočena na regionalnu suradnju među partner‐ skim zemljama: stručnost i kapacitet nastali inicijativom u partnerskim zemljama razmjenjuju se na regio‐ nalnoj razini. 13 Riječ je o „održivosti” mjera koje financiraju donatori.
Examples of CBRN risks addressed by the initiative: — Chemical: illicit trafficking of chemical material which could be used for industrial and/or criminal activities (‘dual-use’); — Biological: epidemics like Avian influenza (bird flu), a highly infectious disease which spreads quickly across several countries; — Radiological: hospital waste such as substances used in radiation therapy; — Nuclear: Fukushima-type incidents, where radiological material is accidentally released into the environment. 
Primjeri opasnosti KBRN‐a kojima se inicijativa bavi: – kemijske: nezakonita trgovina kemijskim sredstvima koja se mogu upotrebljavati u industriji i/ili u kriminal‐ nim radnjama („dvojna namjena”); – biološke: epidemije poput influence ptica (ptičje gripe), vrlo zarazne bolesti koja se brzo širi na nekoliko zemalja; – radiološke: bolnički otpad, poput tvari koje se upotrebljavaju u liječenju zračenjem; – nuklearne: incidenti poput nesreće u Fukushimi pri kojima se radiološki materijal nenamjerno ispušta u okoliš.
Observations 13 18 All these new features were designed to increase ownership in the partner countries, and thus improve the sustainability of the initiative: that is, making it more likely that the results of measures are maintained when the EU funding stops. 
Opažanja 13 18 Sve ove nove značajke osmišljene su kako bi se povećalo vlasništvo u part‐ nerskim zemljama te tako poboljšala održivost inicijative, tj. kako bi se povećala mogućnost da se rezultati mjera održe i nakon okončanja prima‐ nja sredstava EU‐a.
19 Regional cooperation in the area of security is a key feature of the initiative. 
19 Regionalna suradnja na području si‐ gurnosti ključna je značajka inicijative.
The EEAS and the Commission had good reasons to integrate this element into the initiative and focus on regional cooperation: (a) the risks addressed have, by their nature, a cross-border character; the impact of chemical accidents and epidemics like bird flu do not stop at borders; (b) the partner countries differ in terms of their progress in the area of CBRN risk mitigation; regional cooperation promotes best practices and partner countries can benefit from each other’s knowledge. 
ESVD i Komisija imaju dobre razloge za uključivanje ovog elementa u inici‐ jativu i usredotočenost na regionalnu suradnju: (a) opasnosti kojima se ona bavi ima‐ ju, po svojoj prirodi, prekogranične značajke; učinak kemijskih nesreća i epidemija poput ptičje gripe ne zaustavlja se na granicama država; (b) partnerske zemlje različito su napredovale kad je riječ o područ‐ ju smanjenja opasnosti KBRN‐a; regionalnom suradnjom promiču se najbolje prakse pa partnerske zemlje mogu ostvariti korist raz‐ mjenom znanja.
21 The international community has welcomed the initiative. 
21 Međunarodna zajednica pozdravila je inicijativu.
It has been endorsed by the UN Security Council14, the G8 Global Partnership (which established a working group on the Centres of Excellence15) and NATO (where the EU is supporting NATO’s CBRN centre in Vyskov, Czech Republic16). 
Poduprlo ju je Vijeće si‐ gurnosti UN‐a14, Globalno partnerstvo G8 (koje je uspostavilo radnu grupu za centre izvrsnosti15) i NATO (dok EU podupire NATO‐ov centar KBRN‐a u Vyskovu u Češkoj 16).
The organisational set‐up of the initiative is complex but generally appropriate 22 The structure of the initiative is complex due to the number of players involved, the decentralised organisation, the global scale, the heterogeneity of regions and partner countries and the joint implementation by EU and UN bodies (see paragraphs 10 to 11). 
Organizacijski je ustroj inicijative složen, ali opće‐ nito prikladan 22 Organizacijski ustroj inicijative složen je zbog broja uključenih sudionika, decentralizirane organizacije, globalne razine, heterogenosti regija i partner‐ skih zemalja te činjenice da inicijativu zajednički provode EU i tijela UN‐a (vidjeti odlomke 10. i 11.).
However, this complexity is inherent in the approach chosen for the initiative: comprehensive, bottom-up and regional (see paragraph 17). 
Međutim, ta je složenost inherentna pristupu koji je odabran za inicijativu uzevši u obzir da je ona: sveobuhvatna, izgrađena odozdo prema gore i regionalna (vidje‐ ti odlomak 17.).
23 The choice of the implementing bodies for the initiative, JRC and UNICRI, was well reasoned. 
23 Odabir provedbenih tijela inicijative, ZIC‐a i UNICRI‐ja, dobro je obrazložen.
The JRC, the Commission’s in-house scientific body, provides relevant technical expertise, while UNICRI can rely on the UN’s diplomatic network when approaching potential partner countries and convincing them to participate in the initiative. 
ZIC, znanstveno tijelo unutar Komi‐ sije, pruža odgovarajuću tehničku stručnost, dok se UNICRI, kad se treba obratiti potencijalnim partnerskim zemljama i uvjeriti ih da sudjeluju u ini‐ cijativi, može oslanjati na diplomatsku mrežu UN‐a.
Annex IV sets out the background for the choice of each of the implementing bodies, their area of expertise and the main tasks assigned to them. 
U Prilogu IV. utvrđuje se kontekst odabira svakog od provedbe‐ nih tijela, njihovo područje stručnosti i glavne zadaće koje su im dodijeljene.
14 United Nation Security Council statement supporting the EU Centres of Excellence, 12 April 2012. 
14 Izjava Vijeća sigurnosti Ujedinjenih Naroda o potpori Centara izvrsnosti EU‐a, 12. travnja 2012.
15 ‘Global partnership: against the spread of materials and weapons of mass destruction: President’s report for 2013’, Foreign and Commonwealth Office, London, December 2013. 
15 Globalno partnerstvo: Protiv širenja materijala i oružja za masovno uništenje: Izvješće predsjednika za 2013., Ured za vanjske poslove i Commonwealth, London, prosinac 2013.
16 See http://www.jcbrncoe.cz/ for more information 20 The intended benefits of the initiative are therefore not limited to the outputs of projects. 
16 Dodatne informacije pogledajte na adresi: http:// www.jcbrncoe.cz/.
Observations 14 24 Despite the high number of bodies involved, their roles and responsibilities are clearly defined and each body has a role to play (see paragraph 10 to 11). 
Opažanja 14 24 Usprkos velikom broju uključenih tijela, njihove uloge i odgovornosti jasno su određene i svako tijelo ima svoju ulogu (vidjeti odlomke 10. i 11.).
25 The partner countries choose their national focal point and create a national team themselves, following guidelines and recommendations issued by the JRC and UNICRI. 
25 Partnerske zemlje, prema smjernicama i preporukama ZIC‐a i UNICRI‐ja, same biraju svoje nacionalne središnjice i stvaraju nacionalne timove.
This autonomy is crucial for their acceptance of the initiative and consistent with its general demand-driven approach. 
Ta je au‐ tonomija ključna za prihvaćanje inicija‐ tive i dosljedna je s njezinim pristupom potaknutim potražnjom.
26 With regard to the designation of the regions in which the initiative was to run, the EEAS and the Commission, understandably, mainly chose regions with countries in the neighbourhood of the EU and/or EU-associated countries (see Annex II). 
26 U pogledu određivanja regija u kojima će se inicijativa provoditi, razumljivo je da su ESVD i Komisija uglavnom izabra‐ li regije koje uključuju susjedne zemlje EU‐a i/ili zemlje pridružene EU‐u (vidjeti Prilog II.).
However, there are a large number of regions and countries involved and therefore the demand for funds for useful projects may well exceed the limited resources available. 
Međutim, uključen je velik broj regija i država te bi potražnja za financiranjem korisnih projekata mogla nadići ograničene raspoložive resurse.
Prioritisation of projects in the areas of most relevance to EU security may be needed to ensure that best use is made of the funds available. 
Stoga će, kako bi se osigurala najbolja uporaba raspoloživih finan‐ cijskih sredstava, možda biti potrebno dati prednost projektima iz područja od najveće važnosti za sigurnost EU‐a.
27 The regional secretariats (see paragraph 10) currently have limited technical expertise. 
27 Regionalna tajništva (vidjeti odlomak 10.) trenutačno imaju ograničenu tehničku stručnost.
This makes it difficult for them to fulfil parts of their role, like assisting in the development and the fine-tuning of project proposals and facilitating the implementation of projects later on. 
Zbog toga teško ispunjavaju neke od svojih obveza, poput pomoći u razvoju i usklađivanju projektnih prijedloga te olakšavanja provedbe projekata.
28 The EU delegations in partner countries are regularly informed about the initiative but do not yet play a sufficiently active role. 
28 Delegacije EU‐a u partnerskim zemlja‐ ma redovito se izvješćuje o inicijativi, no one još nemaju dovoljno aktivnu ulogu.
They have the expertise to support the regional secretariats and national focal points. 
One imaju stručnost za pružanje potpore regionalnim tajništvima i na‐ cionalnim središnjicama.
More importantly, they have diplomatic expertise that could help acquire and maintain the high-level political support in partner countries as well as raise awareness of EU involvement. 
Štoviše, one imaju diplomatsku stručnost s pomoću koje bi mogle dobiti i zadržati političku potporu visoke razine u partnerskim zemljama te podići svijest o uključeno‐ sti EU‐a.
While management systems are set up, there are still some shortcomings Delays in the implementa‐ tion plan 29 The EEAS and EuropeAid did not consider the initiative’s inherent complexity when they drew up its implementation plan (see Annex III). 
Iako su sustavi upravlja‐ nja uspostavljeni, i dalje ima nekih nedostataka Kašnjenja u planu provedbe 29 Pri izradi nacrta plana provedbe ESVD i EuropeAid nisu uzeli u obzir inhe‐ rentnu složenost inicijative (vidjeti Prilog III.).
It took longer than expected to set up structures in partner countries. 
Vrijeme potrebno za uspos‐ tavu struktura u partnerskim zemljama bilo je dulje od očekivanoga.
This was due to political circumstances and the varying extent of high-level national support, the heterogeneous nature of the partner countries, their varying previous experience in the area of CBRN risk mitigation and the different extent to which the relevant structures (national teams for instance) had already been established. 
To se dogodilo zbog političkih okolnosti i promjenjivog opsega nacionalne pot‐ pore visoke razine, heterogene prirode partnerskih zemalja, njihova različita iskustva u području smanjenja opasno‐ sti KBRN‐a i različita opsega u kojem su već bile uspostavljene odgovara‐ juće strukture (primjerice nacionalni timovi).
30 This complexity delayed not only the appointment of national focal points but also the establishment of national teams. 
30 Zbog te je složenosti kasnilo ne samo određivanje nacionalnih središnjica nego i uspostava nacionalnih timova.
Observations 15 31 The implementation plan envisaged inter alia a series of steps from needs assessment, using a specially developed toolkit, to national action plans followed by project proposals to address the needs identified. 
Opažanja 15 31 Planom provedbe predviđao se, izme‐ đu ostaloga, niz koraka, od procjene potreba, preko uporabe posebno razvijenog alata do nacionalnih plano‐ va djelovanja, nakon kojih su slijedili projektni prijedlozi za rješavanje utvr‐ đenih potreba.
32 The purpose of the needs assessment toolkit was to identify, in a systematic manner, the risks specific to countries in all CBRN risk areas. 
32 Svrha alata za procjenu potreba bila je sustavno utvrđivanje opasnosti svoj‐ stvenih svakoj zemlji u svim područ‐ jima opasnosti KBRN‐a.
The development of the toolkit was already planned in a 2010 contract between EuropeAid and UNICRI. 
Razvoj alata već je bio u planu u ugovoru između EuropeAida i UNICRI‐ja iz 2010. godine.
Due to the delays in implementing the initiative (see paragraphs 29 to 30), EuropeAid scheduled it again for its 2012 annual action programme. 
No, zbog kašnjenja u provedbi inicijati‐ ve (vidjeti odlomke 29. i 30.) EuropeAid ponovno ga je planirao u godišnjem programu djelovanja za 2012. godinu.
33 In EuropeAid’s opinion, UNICRI had not sufficiently taken the administrative capacities of the partner countries into account when developing the toolkit, meaning that the end product was too complex. 
33 Pri razvoju alata, prema mišljenju EuropeAida, UNICRI nije dovoljno uzeo u obzir administrativne kapacitete par‐ tnerskih zemalja, što je dovelo do toga da je krajnji proizvod bio previše slo‐ žen.
It therefore reallocated the task in March 2013 to the JRC, which delivered a new and simpler version in December 2013. 
Stoga je EuropeAid u ožujku 2013. godine ovu zadaću dodijelio ZIC‐u, koji je u prosincu 2013. predao novu, jednostavniju inačicu.
After testing in three partner countries, it became fully available at the beginning of 2014. 
Nakon testiranja provedenog u tri partnerske zemlje, ova je inačica u cijelosti dostupna od početka 2014. godine.