natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Analytical quality remains good, but some aspects of in‐depth reviews need improvement 2 
Analitička kvaliteta i dalje je dobra, no potrebna su poboljšanja određenih ključnih aspekata detaljnih preispitivanja Detaljna preispitivanja s vremenom dolaze do sve manjeg izražaja SADRŽAJ 2
The prominence of in‐depth reviews has considerably decreased over time Despite a good standard of analysis, some aspects of in‐depth reviews need improvement The Alert Mechanism Report and the scoreboard play a limited role in the MIP Conclusions and recommendations Implementation of MIP‐country‐specific recommendations Classification of imbalances Characteristics of in‐depth reviews Acknowledging the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness Euro‐area dimension Visibility and communication of the MIP Annex I ‐ Detailed flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure Annex II ‐ List of published documents that are relevant to the MIP Annex III ‐ Current set of headline indicators Annex IV ‐ Selection of Member States for the audit sample Annex V ‐ Qualitative ranking for assessing the implementation of country‐specific recommendations Annex VI ‐ Survey of Economic Policy Committee Members Annex VII ‐ Visits to Member State authorities and other entities Annex VIII ‐ Evolution of the classification of Member States, 2012‐2017 Annex IX ‐ Number and type of in‐depth reviews Reply of the Commission 68 76 88 97 ‐ 98 ‐ 102 ‐ 105 ‐ 109 ‐ ‐ 75 ‐ 87 ‐ 96 111 101 104 107 108 110 111 3 
109. – 110. 111. Prilog I. – Prilog II. – Prilog III. – Prilog IV. – Prilog V. – Prilog VI. – Prilog VII. – Prilog VIII. – Prilog IX. – Detaljni grafički prikaz postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža Popis objavljenih dokumenata relevantnih za MIP Trenutačni skup glavnih pokazatelja Odabir država članica za revizijski uzorak Kvalitativno rangiranje za procjenu provedbe preporuka po državama članicama Upitnik za članove Odbora za ekonomsku politiku Posjeti nadležnim tijelima država članica i ostalim subjektima Promjene u klasifikaciji država članica, 2012. – 2017.
ABBREVIATIONS AND ACRONYMS AMR: Alert Mechanism Report CSR: Country‐specific recommendation DG ECFIN: Commission Directorate‐General for Economic and Financial Affairs DG EMPL: Commission Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion ECB: European Central Bank EDP: Excessive deficit procedure EIP: Excessive imbalance procedure EPC: Economic Policy Committee of the Council of the EU IDR: In‐depth review IMF: International Monetary Fund MIP: Macroeconomic Imbalance Procedure NRP: National reform programme OECD: Organisation for Economic Cooperation and Development SGP: Stability and Growth Pact 4 
KRATICE I POKRATE AMR: Alert Mechanism Report CSR: Country-specific recommendation EDP: postupak u slučaju prekomjernog deficita (engl. excessive deficit procedure) EIP: postupak u slučaju prekomjernih neravnoteža (engl. excessive imbalance procedure) EPC: Odbor Vijeća EU-a za ekonomsku politiku (engl. Economic Policy Committee) ESB: Europska središnja banka GU ECFIN: Glavna uprava Komisije za gospodarske i financijske poslove GU EMPL: Glavna uprava Komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje IDR: In-depth review MIP: postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža (engl. macroeconomic imbalance procedure) MMF: Međunarodni monetarni fond NPR: nacionalni program reformi OECD: Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj SGP: Stability and Growth Pact 4
GLOSSARY Economic Policy Committee (EPC): An advisory body to the Commission and the Council, set up by Council Decision 74/122/EEC of 18 February 1974. 
Odbor za ekonomsku politiku (EPC): savjetodavno tijelo za Komisiju i Vijeće osnovano Odlukom Vijeća 74/122/EEZ od 18. veljače 1974.
The EPC contributes to the Council's work of coordinating the economic policies of the Member States and the EU. 
EPC doprinosi radu Vijeća na usklađivanju ekonomskih politika država članica i EU-a.
It comprises two delegates from each Member State, two from the Commission and two from the ECB. 
Okuplja po dva predstavnika svake države članice, dva predstavnika Komisije i dva ESB-a.
European Semester: The annual EU cycle of economic policy coordination. The Semester covers fiscal policies as determined by the Stability and Growth Pact, the prevention of excessive macroeconomic imbalances (under the MIP) and structural reforms in the context of the Europe 2020 strategy. 
Pakt o stabilnosti i rastu: obvezujući sporazum za sve države članice EU-a od 1997. (s reformama iz 2005. i 2011.) o provedbi odredbi Ugovora iz Maastrichta koje se odnose na održivost fiskalnih politika država članica, ponajprije održavanjem javnog deficita i duga na prihvatljivoj razini.
Europe 2020 strategy: The EU's agenda for growth and jobs for the current decade. 
Strategija Europa 2020.: program EU-a za rast i zapošljavanje u ovom desetljeću.
The strategy identifies five headline targets, which are expressed through seven flagship initiatives. 
U strategiji je utvrđeno pet glavnih ciljeva, koji se izražavaju u okviru sedam vodećih inicijativa.
EU governments have set national targets to help achieve the overall EU targets, and report on them in their national reform programmes (NRPs). 
Vlade država članica EU-a postavile su nacionalne ciljne vrijednosti kako bi se postigle opće ciljne vrijednosti EU-a te o njima izvješćuju u svojim nacionalnim programima reformi (NPR).
5 EXECUTIVE SUMMARY About the Macroeconomic Imbalance Procedure I. The Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was designed to address macroeconomic imbalances in the EU, as a response to the absence of policy tools to prevent the build‐up of these imbalances prior to the 2008 crisis. 
5 SAŽETAK O postupku u slučaju makroekonomskih neravnoteža I. Postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža (MIP, engl. macroeconomic imbalance procedure) osmišljen je u svrhu uklanjanja makroekonomskih neravnoteža u EU-u, kao odgovor na nedostatak instrumenata politike kojima se moglo spriječiti nakupljanje takvih neravnoteža u razdoblju prije krize iz 2008.
The MIP operates on an annual cycle. 
Provedba MIP-a odvija se u godišnjem ciklusu.
It begins with the publication by the Commission of an economic and financial assessment, known as the Alert Mechanism Report (AMR), which identifies Member States at risk of imbalances that require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR). 
Započinje kada Komisija objavi ekonomsku i financijsku procjenu, poznatu pod nazivom Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem se utvrđuje koje su države članice izložene riziku od neravnoteža, zbog čega je potrebna dodatna analiza u obliku detaljnog preispitivanja.
The purpose of IDRs is to conclude whether imbalances are present in selected Member States, and whether they should be deemed excessive. 
Svrha je detaljnih preispitivanja izvesti zaključak o tome postoje li u odabranim državama članicama određene neravnoteže i treba li ih smatrati prekomjernima.
Finally, on the basis of the IDR analysis, the Commission should propose country‐specific recommendations (CSRs), which eventually will be adopted by the Council and issued to Member States to address their imbalances. 
Naposljetku, na temelju analize iznesene u izvješću o detaljnom preispitivanju Komisija bi trebala predložiti preporuke po državama članicama, koje se naposljetku usvajaju na razini Vijeća i iznose državama članicama radi rješavanja pitanja neravnoteža.
If imbalances are deemed ‘excessive’, the MIP Regulation envisaged that the Commission would propose that the Council activate an “excessive imbalance procedure” (EIP). 
Ako se smatra da su neravnoteže „prekomjerne”, Uredbom o MIP-u predviđeno je da Komisija predloži Vijeću pokretanje „postupka u slučaju prekomjernih neravnoteža” (EIP, engl. excessive imbalance procedure).
This is an enhanced surveillance mechanism that includes the possibility of sanctions for euro‐area Member States. 
Riječ je o mehanizmu pojačanog nadzora koji uključuje mogućnost sankcioniranja država članica europodručja.
What we audited IV. 
Predmet revizije IV.
The main audit question was: “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” 
Glavno revizijsko pitanje glasilo je: „Ima li MIP dobre temelje i provodi li se na odgovarajući način?”
We assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 2017. 
Sud je procijenio je li Komisija u razdoblju 2012. – 2017. djelotvorno provodila MIP.
What we found V. Although the MIP is generally well designed, the Commission is not implementing it in such a way as to ensure the effective prevention and correction of imbalances. 
Nalazi revizije V. Iako je MIP općenito govoreći dobro osmišljen, Komisija ga ne provodi na način kojim bi se zajamčilo djelotvorno sprječavanje i ispravljanje neravnoteža. 6
The Commission uses MIP‐relevant CSRs as a key tool to address macroeconomic imbalances. 
Komisija kao ključan alat za rješavanje pitanja makroekonomskih neravnoteža primjenjuje preporuke po državama članicama koje su relevantne za MIP.
However, implementation has been low. 
Međutim, zabilježena je niska stopa provedbe tih preporuka.
Although their implementation is the responsibility of Member States, there are also several weaknesses in the way they are 6 
Za tu provedbu odgovorne su države članice, no određeni nedostatci postoje i u načinu na koji je Komisija oblikovala preporuke.
designed by the Commission. No systematic link exists between the specific imbalances identified in the IDR and the proposed recommendations. 
Ne postoji sustavna veza između pojedinačnih neravnoteža utvrđenih u okviru detaljnog preispitivanja i predloženih preporuka.
In some cases CSRs are labelled as MIP‐relevant although they are only remotely linked to macroeconomic imbalances, if at all, thus making it harder for Member States to take appropriate remedial action. 
U pojedinim slučajevima preporuke po državama članicama označene su relevantnima za MIP premda je njihova veza s makroekonomskim neravnotežama ili tek rubna ili uopće ne postoji, što državama članicama otežava primjenu odgovarajućih korektivnih mjera.
In addition, MIP‐CSRs do not sufficiently consider fiscal policy, even when it is relevant to non‐fiscal imbalances. 
Osim toga, pri iznošenju preporuka relevantnih za MIP nije se vodilo dovoljno računa o fiskalnoj politici, čak ni u onim slučajevima u kojima je ona relevantna za nefiskalne neravnoteže.
There is some inconsistency between CSRs for individual Member States and recommendations made for the euro area as a whole. 
Postoji određena nedosljednost preporuka iznesenih za pojedinačne države članice u odnosu na preporuke iznesene za europodručje u cjelini.
Finally, the Commission sometimes sets a very challenging timeframe for the implementation of recommendations. 
Naposljetku, Komisija ponekad postavlja vrlo zahtjevne rokove za provedbu preporuka.
We agree with the stakeholders we surveyed, who judge that the analysis in IDRs is of good quality and that imbalances are correctly identified. 
Sud se slaže s dionicima kojima je poslao upitnik i koji smatraju da su analize iznesene u izvješćima o detaljnom preispitivanju visoke kvalitete te da su neravnoteže pravilno utvrđene.
However, in recent years the IDRs have become progressively less visible in the Commission’s reporting, where MIP‐relevant analysis and policy advice are now less prominent after they have been integrated in the country reports, which primarily deal with the broad economic coordination of structural policies. 
Međutim, posljednjih nekoliko godina detaljna preispitivanja sve su manje i manje vidljiva u izvješćima Komisije. Naime, otkako su analiza relevantna za MIP i savjeti za relevantne politike integrirani u izvješća za pojedinačne zemlje, u čijem je središtu općenito ekonomsko usklađivanje strukturnih politika, ti elementi dolaze do manjeg izražaja.
The MIP has been further weakened by the Commission’s decision‐making process regarding the classification of imbalances by severity. 
Na MIP je dodatno nepovoljno utjecao postupak koji Komisija primjenjuje za donošenje odluka u vezi s klasifikacijom neravnoteža prema njihovoj težini.
While imbalances are identified at departmental level on the basis of clear technical criteria, the IDRs do not contain a clear assessment of their severity. 
Iako se neravnoteže utvrđuju na razini službi s pomoću jasnih tehničkih kriterija, detaljna preispitivanja ne sadržavaju jasnu procjenu njihove težine.
The criteria underlying the final decisions taken by the College of Commissioners lack transparency. 
Kriteriji na kojima se temelji konačna odluka koju donosi kolegij povjerenika nisu dovoljno transparentni.
It is noteworthy that the Commission has never recommended activation of the excessive imbalance procedure, despite the fact that, since the start of the MIP in 2012, several Member States have been identified as having excessive imbalances over a prolonged period. 
Važno je napomenuti da Komisija nikad nije preporučila pokretanje postupka u slučaju prekomjernih neravnoteža, unatoč činjenici da je od uspostave tog postupka 2012. godine za nekoliko država članica utvrđeno da tijekom duljeg razdoblja bilježe prekomjerne neravnoteže.
The first document in the process, the AMR, does not adequately facilitate the early identification of imbalances, since it uses indicators based on out‐of‐date data and moving averages which make it blind to recent events. 
Prvi dokument u tom procesu, Izvješće o mehanizmu upozoravanja, ne donosi rješenja kojima bi se na odgovarajući način olakšalo rano utvrđivanje neravnoteža jer se u njemu 7
Moreover, the text of the AMR is descriptive rather than analytical. 
Nadalje, tekst Izvješća o mehanizmu upozoravanja opisne je naravi, a ne analitičke.
Spill‐over effects on other Member States and the euro‐area dimension are not considered in much depth, although some improvements have been made in this regard. 7 
Učinci prelijevanja na druge države članice i dimenzija europodručja ne uzimaju se previše u obzir, iako je u tom pogledu ostvaren određeni napredak.
What we recommend (a) The Commission should systematically link MIP‐CSRs to macroeconomic imbalances. 
Preporuke Suda (a) Komisija bi trebala uspostaviti sustavnu vezu između preporuka relevantnih za MIP i makroekonomskih neravnoteža.
The proposed measures should be sufficiently detailed, and should focus on policy actions to reduce imbalances in the short‐to‐medium term. 
Te preporuke trebale bi biti dovoljno detaljne te bi trebale biti usmjerene na mjere u okviru relevantnih politika za smanjenje neravnoteža u kratkom i srednjem roku.
Wherever possible, the Commission should make ex‐ante and ex‐post assessments of the impact of policy actions on imbalances. (b)IDRs should provide a clear characterisation of the severity of the imbalances a Member State is facing. 
Kad god je to moguće, Komisija bi trebala provoditi ex ante i ex post procjene učinka mjera u okviru relevantnih politika na neravnoteže. (b) U okviru detaljnih preispitivanja trebao bi se iznijeti jasan opis težine neravnoteža s kojima se suočava određena država članica.
The Commission should enhance transparency by adopting, publishing and applying clear criteria for classifying imbalances. 
Komisija bi trebala povećati transparentnost utvrđivanjem, objavljivanjem i primjenom jasnih kriterija za klasifikaciju neravnoteža.
It should, unless there are specific circumstances, recommend the activation of an EIP when there is evidence that a Member State is facing excessive imbalances. 
Osim ako postoje posebne okolnosti, Komisija bi trebala predložiti pokretanje EIP-a kad god postoje dokazi za to da se određena država članica suočava s prekomjernim neravnotežama.
If, in specific circumstances, the Commission uses its discretionary powers to refrain from taking this step, it should clearly and publicly explain its reasons. (c) The Commission should provide a comprehensive and separately presented IDR with a length and level of detail that reflects the severity of the situation and the policy challenges. 
Ako Komisija, u posebnim okolnostima, iskoristi svoje diskrecijske ovlasti i odluči ne poduzeti taj korak, trebala bi jasno i javno objasniti zašto je donijela takvu odluku. (c) Komisija bi trebala objavljivati sveobuhvatno i zasebno izvješće o detaljnom preispitivanju koje bi, svojom duljinom i razinom detaljnosti, na prikladan način odražavalo ozbiljnost situacije i probleme u relevantnim politikama.
Instead of the scoreboard, the IDR should provide access to the country‐ specific variables actually used in the analysis. (d)The Commission should systematically analyse the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness and should use the MIP to make recommendations to Member States when fiscal issues directly affect external imbalances. (e)The MIP process should give systematic consideration to policies with cross‐country impacts that can enhance symmetric rebalancing within the euro area. 
Umjesto tablice pokazatelja u izvješću o detaljnom preispitivanju trebale bi se prikazati varijable za predmetne zemlje koje su zapravo upotrijebljene za potrebe analize. (d) Komisija bi trebala sustavno analizirati učinak fiskalne politike na vanjske neravnoteže i konkurentnost te se služiti MIP-om u svrhu iznošenja preporuka državama članicama u slučajevima u kojima fiskalna pitanja izravno utječu na vanjske neravnoteže. 8
MIP‐CSRs should be consistent with recommendations for the euro area relevant to imbalances, including on the overall fiscal stance, when appropriate. (f) The Commission should give greater prominence to the MIP in its communication with the public. In the context of effective communication, the relevant Commissioners should be available to parliaments of Member States, whenever the Commission has assessed 8 
Preporuke relevantne za MIP za pojedinačne zemlje trebale bi biti usklađene s preporukama relevantnima za MIP za cijelo europodručje, što u relevantnim slučajevima među ostalim uključuje i opći smjer fiskalne politike. (f) Komisija bi u komunikaciji s javnošću trebala dati veću važnost MIP-u.
9 INTRODUCTION Economic rationale and legal framework 1. 
9 UVOD Ekonomska osnova i pravni okvir 1.
Before the 2008‐2009 crisis, the EU’s economic governance framework (the body of rules governing Member States’ economic policies) focused on the sustainability of fiscal policies. 
Prije krize iz 2008. i 2009. godine okvir EU-a za ekonomsko upravljanje (skup pravila kojima su uređene ekonomske politike država članica) bio je usmjeren na održivost fiskalnih politika.
It was essentially limited to keeping public deficit and debt under control. 
U osnovi je bio ograničen na držanje javnog deficita i duga pod kontrolom.
EU governance for non‐fiscal policies was limited to the Treaty provisions on soft coordination of economic policies1. 
Upravljanje EU-a nefiskalnim politikama bilo je ograničeno na odredbe iz UFEU-a o načelnom usklađivanju ekonomskih politika1.
The crisis and its aftermath showed that the framework had not detected or prevented the build‐up of macroeconomic imbalances. 
Kriza i njezine posljedice pokazale su da je taj okvir podbacio u pogledu uočavanja ili sprječavanja nakupljanja makroekonomskih neravnoteža.
In several Member States, large capital inflows and unsustainable private sector credit expansion had resulted in a deterioration in external balances and competitiveness, over‐investment in certain areas of the economy and excessive debt accumulation in the private sector. 
Veliki priljevi kapitala i neodrživa kreditna ekspanzija u privatnom sektoru u nekoliko država članica doveli su do pogoršanja vanjskih salda i pada konkurentnosti, prekomjernih ulaganja u određenim područjima gospodarstva i gomilanja prekomjernog duga u privatnom sektoru.
Ahead of the crisis, moreover, an unsustainable economic boom distorted the assessment of the underlying fiscal position, often making the situation appear better than it actually was. 
Povrh toga, u razdoblju prije krize zbog neodrživa snažnog gospodarskog rasta stvorila se iskrivljena procjena fiskalnog stanja, zbog čega se situacija često činila boljom od stvarne.
When the imbalances eventually triggered a painful adjustment, this spilled over to other Member States, thus jeopardising the financial stability and economic performance of the entire EU. 
Kada je zbog neravnoteža naposljetku pokrenuta bolna prilagodba, stanje se proširilo i na druge države članice, ugrozivši financijsku stabilnost i ekonomske rezultate čitavog EU-a.
With the aim of preventing similar developments in the future and supporting policies for reducing imbalances stemming from the pre‐crisis boom, a new mechanism known as the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was introduced in 2011 as part of that year’s legislative ‘six‐pack’2. 
U svrhu sprječavanja sličnih zbivanja u budućnosti i pružanja potpore politikama za smanjenje neravnoteža koje su proizašle iz snažnog gospodarskog rasta u razdoblju prije krize, 2011. godine uveden je novi mehanizam koji je nazvan postupkom u slučaju makroekonomskih neravnoteža (MIP, engl.
1 2 10 Articles 121 and 148 of the TFEU. 
1 2 10 Članci 121. i 148. UFEU-a.
A set of five EU regulations and a directive which entered into force on 13 December 2011. 
Paket od pet uredbi i jedne direktive EU-a koje su stupile na snagu 13. prosinca 2011.
Three regulations concern enhanced budgetary and fiscal surveillance, while the directive seeks to harmonise fiscal frameworks in the Member States. 
Tri uredbe odnose se na pojačani proračunski i fiskalni nadzor, dok je cilj direktive usklađivanje fiskalnih okvira u državama članicama.
The main legal basis for the MIP is Regulation (EU) No 1176/2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (referred to in this report as ‘the MIP Regulation’)3. 
1176/2011 o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (koja se u ovom izvješću naziva „Uredba o MIP-u”)3.
The MIP applies to all EU Member States (except those receiving financial assistance from the EU under economic adjustment programmes) and has been applied since 2012 as part of the annual cycle of coordination and surveillance of economic policies. 
MIP je moguće primijeniti na sve države članice EU-a (osim onih koje primaju financijsku pomoć EU-a u okviru programa ekonomske prilagodbe) te je u primjeni od 2012. u sklopu godišnjeg ciklusa usklađivanja i nadgledanja ekonomskih politika.
Specifically, the MIP targets the detection, prevention and correction of ‘imbalances’ and ‘excessive imbalances’. 
Konkretnije, MIP je usmjeren na otkrivanje, sprječavanje i ispravljanje „neravnoteža” i „prekomjernih neravnoteža”.
Article 4(3) of the MIP Regulation then defines the nature of imbalances: (a) “internal imbalances, including those that can arise from public and private indebtedness; financial and asset market developments, including housing; the evolution of private sector credit flow; and the evolution of unemployment; (b) external imbalances, including those that can arise from the evolution of current account and net investment positions of Member States; real effective exchange rates; export market shares; changes in price and cost developments; and non‐price competitiveness, taking into account the different components of productivity.” 
Uredbe o MIP-u definirana je narav neravnoteža: (a) „unutarnj[e][...] neravnotež[e][...], uključujući one koje mogu nastati zbog javnog i privatnog zaduživanja, kretanja na financijskom tržištu i tržištu imovine, uključujući tržište stambenih nekretnina, razvoj[a] tijeka kreditiranja u privatnom sektoru te razvoj[a] nezaposlenosti; (b) vanjsk[e][...] neravnotež[e][...], uključujući one koje nastaju zbog razvoja stavki na tekućem računu i neto investicijskih stavki država članica, realnih efektivnih deviznih tečajeva, udjela u izvoznim tržištima, promjena[...] u kretanjima cijena i troškova te necjenovne konkurentnosti, uzimajući u obzir različite komponente produktivnosti.”
3 11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str.
25). 
25.). 11