natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
Vidi EEA, „Air quality in Europe — 2017 report”, 2017., , (Kvaliteta zraka u Europi — izvješće za 2017. godinu), 2017. str.
55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017. 
55 i tablica 10.1. te EEA, „Cleaner air benefits human health and climate change” (Čišći zrak doprinosi ljudskom zdravlju i smanjuje posljedice klimatskih promjena), 2017.
5 6 7 8 
11 5 6 7
size. In those parts of Europe where household heating still often uses solid fuel, air pollutant emissions (in particular PM) tend to increase when winters are more severe. 
PM se prema veličini razvrstava na PM10 (grube čestice) i PM2,5 (sitne čestice).8 U dijelovima Europe u kojima se za grijanje kućanstava i dalje učestalo upotrebljava kruto gorivo, emisije onečišćujućih tvari (osobito PM-a) obično se povećavaju kada su zime oštrije.
Nitrogen dioxide (NO2) is a toxic gas of reddish-brown colour. 
Dušikov dioksid (NO2) otrovan je plin crvenkastosmeđe boje.
It is one of the nitrogen oxides (NOX). 
To je jedan od dušikovih oksida (NOX).
Sulphur dioxide (SO2) is a toxic colourless gas with a sharp odour. 
Sumporov dioksid (SO2) otrovan je i bezbojan plin oštra mirisa.
It is one of the sulphur oxides (SOX). 
To je jedan od sumporovih oksida (SOX).
Ground-level ozone (O3), or tropospheric ozone9, is a colourless gas that is formed in a layer close to the ground by the chemical reaction of pollutants (such as Volatile Organic Compounds (VOCs) and NOX) in the presence of sunlight. 
Prizemni ozon (O3), ili troposferski ozon9, bezbojan je plin koji se stvara u sloju blizu tla kemijskom reakcijom onečišćujućih tvari (kao što su hlapivi organski spojevi (HOS-ovi) i NOX) uz prisutnost sunčeve svjetlosti.
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone). 
Taj ozon ne pridonosi ozonskom sloju u višim slojevima atmosfere (stratosferski ozon).
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p. 
EEA „Air quality in Europe — 2013 report” (Kvaliteta zraka u Europi – izvješće za 2013.), 2013., str.
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013. 
Također vidi IARC, „Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, (Onečišćenje zraka na otvorenom kao vodeći uzrok smrti zbog raka povezan s okolišem), 2013.
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO. 
Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) međuvladina je agencija WHO-a.
5. Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU. 
U okviru 2.objašnjeno je koji čimbenici utječu na razine onečišćenja zraka, a na slici 3. prikazani su postotci emisija onečišćujućih tvari u zraku iz svakog izvora u EU-u.
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography). Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories). 
Okvir 2. — Kvaliteta zraka ne ovisi samo o emisijama onečišćujućih tvari Ona također ovisio o: • blizini izvora onečišćujućih tvari i visini na kojoj se ispuštaju • meteorološkim uvjetima, uključujući vjetar i toplinu • kemijskim promjenama (reakcije na sunčevu svjetlost, interakcije onečišćujućih tvari) • zemljopisnim uvjetima (topografija) Emisije onečišćujućih tvari u zraku uglavnom su posljedica ljudskog djelovanja (potječu npr. iz prometa, elektrana ili tvornica).
They can also result from forest fires, volcanic eruptions and wind erosion. 
Također mogu biti posljedica šumskih požara, vulkanskih erupcija i erozija prouzročenih vjetrom.
The EU tackles air pollution by setting (a) concentration limit values of pollutants for the air that people breathe, and (b) standards on pollutants’ emission sources. 7. 
EU rješava problem onečišćenja zraka utvrđivanjem (a) graničnih vrijednosti koncentracija onečišćujućih tvari u zraku koji ljudi udišu i (b) normi za izvore emisija onečišćujućih tvari. 7.
In 1980, Directive 80/779/EC first established EU limits for SO2 concentrations. 
Direktivom 80/779/EZ prvi su put utvrđene granične vrijednosti EU-a za koncentracije SO2.
The 2008 Ambient Air Quality Directive (AAQ Directive)13 sets air quality standards (including limit values) for the concentrations of air pollutants with the biggest health impacts (see paragraph 18). 
o kvaliteti zraka (Direktiva AAQ)13 iz 2008. utvrđuju se norme kvalitete zraka (uključujući granične vrijednosti) za koncentracije onečišćujućih tvari u zraku s najvećim učincima na zdravlje (vidi odlomak 18.).
It focuses on improving citizens’ health through better quality of the air that people breathe. 
Direktiva je usmjerena na poboljšanje zdravlja građana dostizanjem bolje kvalitete zraka koji ljudi udišu.
The AAQ Directive requires that Member States define air quality zones within their territory. 
U skladu s Direktivom o kvaliteti zraka države članice obvezne su utvrđivati zone kvalitete zraka unutar svojih državnih područja.
Member States carry out preliminary air quality assessments in each zone and set networks of fixed measuring stations in polluted areas. 
Države članice provode preliminarne procjene kvalitete zraka u svakoj zoni i uspostavljaju mreže stalnih mjernih postaja na onečišćenim područjima.
The Directive contains criteria both for the location and for the minimum number of sampling points (see paragraph 32)14. 
U Direktivi su utvrđeni kriteriji za lokaciju i za najmanji dozvoljeni broj točaka uzorkovanja (vidi odlomak 32.)14.
Member States collect data from their networks and report this to the Commission and the EEA each year (see Box 3). 
Države članice prikupljaju podatke iz svojih mreža i svake ih godine dostavljaju Komisiji i EEA-i (vidi okvir 3.).
The Commission assesses these data against the EU standards15 of the AAQ Directive. 
Komisija te podatke procjenjuje u odnosu na norme EU-a15 utvrđene Direktivom o kvaliteti zraka.
Where concentrations exceed the standards, Member States must produce Air Quality Plans (AQPs) that tackle the problem as soon as possible. 
Ako koncentracije prekoračuju te norme, države članice moraju izraditi planove za kvalitetu zraka (PKZ-ove) kojima se relevantni problem rješava što je prije moguće.
The Commission assesses these plans and takes legal action where it considers that Member States fail to comply with the Directive. 
Komisija procjenjuje te planove i poduzima pravne mjere ako smatra da države članice ne poštuju uvjete iz Direktive.
The Directive imposes public information obligations on the Member States, including alert and information thresholds. E.g. 
Direktivom se državama članicama propisuju obveze obavješćivanja javnosti, koje uključuju navođenje pragova upozorenja i obavješćivanja.
Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council of 21 May 2008 on ambient air quality and cleaner air for Europe (OJ L 152, 11.6.2008, p. 
13 14 15 Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str.
Sampling points are devices that collect and analyse the concentration of air pollutants in the air. 
Točke uzorkovanja uređaji su kojima se prikuplja i analizira koncentracija onečišćujućih tvari u zraku.
Normally, one fixed measuring station (monitoring station) contains several sampling points. 
Jedna stalna mjerna postaja (postaja za praćenje) u pravilu sadržava više točaka uzorkovanja.
The designation “standard value” covers the binding limit values set for PM, NO2 and SO2 as well as the target value set for O3, which is to be attained where possible over a given period. 
Oznakom „standardna vrijednost” obuhvaćene su obvezujuće granične vrijednosti utvrđene za PM, NO2 i SO2 kao i ciljna vrijednost utvrđena za O3, koju, ako je to moguće, treba dosegnuti tijekom određenog razdoblja.
In addition to setting concentration limits, the EU has legislated to reduce air pollutant emissions from several sectors16. 11. 
Osim utvrđivanja graničnih vrijednosti koncentracija, EU donosi propise za smanjenje emisija onečišćujućih tvari u zraku iz nekoliko sektora.16 11.
The EEA points out that in recent decades European Directives (see Annex I) and Regulations (such as those leading to fuel switching or abatement of inefficient equipment) have contributed to reductions in air pollutant emissions. 
EEA ističe da se posljednjih desetljeća europskim direktivama (vidi prilog I.) i uredbama (kao što su propisi kojima se potiče prelazak na druga goriva ili napuštanje neučinkovite opreme) pridonijelo smanjenjima emisija onečišćujućih tvari u zraku.
Between 1990 and 2015, SOX emissions in the EU decreased by 89 % and NOX emissions by 56 %. 
U razdoblju od 1990. do 2015. godine emisije SOX u EU-u smanjile su se za 89 %, a emisije NOX za 56 %.
Since 2000, PM2.5 emissions have decreased by 26 %17 as shown in Figure 4. 
Od 2000. godine emisije PM2,5 smanjile su se za 26 %17, kao što je prikazano na slici 4.
Figure 4 – Air pollutant emission trends since 1990 (since 2000 for PM2.5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2.5 SOx 16 17 EEA, “Emissions of the main air pollutants in Europe”, 2017. 
Slika 4. — Kretanja emisija onečišćujućih tvari u zraku od 1990. godine (od 2000. godine za PM2,5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990. 1992. 1994.
The EU source legislation does not focus on reducing emissions in places where people suffer most from air pollution or where concentrations are highest (see Figure 5). 
zraku.18 Zakonodavstvo EU-a o izvorima onečišćenja nije usmjereno na smanjenje emisija na mjestima na kojima ljudi najviše trpe posljedice onečišćenja zraka ili na kojima su koncentracije najviše (vidi sliku 5.).
For example, if car engines emit less, due to stricter EU emission standards, air pollution can still increase if car use increases. 
Primjerice, ako automobilski motori emitiraju manje zbog strožih normi EU-a za emisije, onečišćenje zraka i dalje može porasti ako se poveća uporaba automobila.
Therefore, specific action in populated areas is necessary to reduce concentrations of air pollutants as human exposure, particularly to PM and NO2, remains high. 
Stoga su za smanjenje koncentracija onečišćujućih tvari u zraku nužne posebne mjere u naseljenim područjima jer je izloženost čovjeka, osobito u pogledu PM-a i NO2, i dalje visoka.
Figure 5 – PM10 and NO2 concentrations in 2015 Source: EEA data and maps. 
17 Slika 5. – Koncentracije PM10 i NO2 2015.
13. Following earlier strategies, in December 2013, the European Commission published the This is due to complex factors such as the chemistry of the different pollutants in the atmosphere, or the long-distance transport of air pollutants in the atmosphere. 
Srednja godišnja vrijednost koncentracija NO2 2015. godine μg/m3 Nema podataka Zemlje/regije koje nisu uključene u proces razmjene podataka 18 Razlog tomu složeni su čimbenici, kao što su kemijska svojstava različitih onečišćujućih tvari u atmosferi ili prijenosa onečišćujućih tvari u zraku na velike udaljenosti unutar atmosfere.
See WHO, “Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, p. 
Vidi WHO, „Economic cost of the health impact of air pollution in Europe” (Gospodarski troškovi učinka onečišćenja zraka na zdravlje u Europi), 2015., str.
See also EEA, SOER 2015 “European briefings: Air pollution”, 2015 and EEA, “Air pollution: Air pollution harms human health and the environment”, 2008. 
Također vidi EEA, SOER 2015. (Izvješće o stanju okoliša za 2015.) „European briefings: Air pollution”(Europski informativni sažetak: Onečišćenje zraka), 2015. i EEA, „Air pollution: Air pollution harms human health and the environment” (Onečišćenje zraka: Onečišćenje zraka šteti ljudskom zdravlju i okolišu), 2008.
Clean Air Programme for Europe. 
Program Čisti zrak za Europu.
This aims to tackle the widespread non-compliance with the EU’s air quality standards and ensure full compliance with existing legislation by 2020. 
Navedenim se dokumentom želi riješiti pitanje raširene nesukladnosti s normama kvalitete zraka EU-a i zajamčiti potpuna sukladnost s postojećim zakonodavstvom do 2020. godine.
It also sets a pathway for the EU to meet by 2030 the long-term goal of reducing premature mortality due to PM and O3 by 52 % relative to year 2005. 
Njime se također utvrđuju koraci koje EU treba poduzeti kako bi ostvario dugoročan cilj da se do 2030. godine preuranjena smrtnost prouzročena PM-om i O3 smanji za 52 % u odnosu na 2005. godinu.
The Commission recognised that significant compliance gaps for some pollutants remain, and launched a fitness check in 2017 to examine the performance of the Ambient Air Quality Directive. 
Komisija je priznala da i dalje postoje znatni nedostaci u pogledu sukladnosti za neke onečišćujuće tvari te je 2017. godine pokrenula provjeru primjerenosti kako bi ispitala uspješnost Direktive o kvaliteti zraka.
This report assesses whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective. 
U ovom se izvješće procjenjuje djelotvornost mjera EU-a za zaštitu ljudskog zdravlja od onečišćenja zraka.
We examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters. 
Sud je ispitao: (i) je li Direktiva o kvaliteti zraka dobro osmišljena za rješavanje učinka onečišćenja zraka na zdravlje; (ii) provode li države članice Direktivu na djelotvoran način; (iii) prati li Komisija provedbu Direktive i provodi li mjere izvršenja kojima jamči njezinu provedbu; (iv) posvećuje li se drugim politikama EU-a odgovarajuća pozornost pitanju kvalitete zraka i pruža li mu se odgovarajuća potpora financijskim sredstvima EU-a; te (v) je li javnost dobro obaviještena o pitanjima u vezi s kvalitetom zraka.
We focused on the provisions of the AAQ Directive related to human health and on the air pollutants with the greatest health impact: PM, NO2, SO2 and O3 (see paragraph 3)19. 16. 
Sud se usredotočio na odredbe Direktive o kvaliteti zraka koje se odnose na ljudsko zdravlje i na onečišćujuće tvari u zraku koje imaju najveći učinak na zdravlje: PM, NO2, SO2 i O3 (vidi odlomak 3.).19 16.
We concentrated on urban areas, as this is where air pollution most affects health (see paragraph 2). 
Sud se usredotočio na gradska područja jer je u njima utjecaj onečišćenja zraka na zdravlje najveći (vidi odlomak 2.).
The Directive also includes provisions and emission limits to protect vegetation, as well as regulating lead, benzene and carbon monoxide concentrations. 
Direktivom su također obuhvaćene odredbe i granične vrijednosti emisija za zaštitu vegetacije, kao i regulacija koncentracija olova, benzena i ugljikova monoksida.
These were not included in our audit, as their overall effect on levels of premature deaths is low. 
Navedene tvari nisu obuhvaćene revizijom koju je Sud obavio jer je njihov ukupan učinak na broj slučajeva preuranjene smrti nizak.
The audit scope also excluded natural sources of air pollution. 
Prirodni izvori onečišćenja zraka također nisu obuhvaćeni opsegom revizije.
We covered the period from the adoption of the AAQ Directive in 2008 to March 2018. 
Revizijom je obuhvaćeno razdoblje od usvajanja Direktive o kvaliteti zraka 2008. do ožujka 2018. godine.
We examined the policy design and Commission’s monitoring of implementation of the AAQ Directive through reviewing documents, interviewing staff and checking databases at the Commission and the EEA. 
Sud je uvidom u dokumentaciju, razgovorima s osobljem i provjerom baza podataka u Komisiji i EEA-i ispitao način na koji je relevantna politika osmišljena kao i praćenje koje Komisija provodi nad provedbom Direktive o kvaliteti zraka.
To examine Member States’ implementation of the Directive and EU-funded air quality projects, we carried out on-the-spot visits, examined project documentation and interviewed local stakeholders (national and local authorities, project beneficiaries, and other civil society stakeholders) in the six selected cities and in the capitals of the respective Member States. 
Kako bi ispitao provedbu Direktive i projekata u vezi s kvalitetom zraka financiranih sredstvima EU-a u državama članicama, Sud je proveo terenske posjete, ispitao projektnu dokumentaciju i razgovarao s lokalnim dionicima (nacionalna i lokalna tijela, korisnici projekata i drugi dionici civilnog društva) u šest odabranih gradova i u glavnim gradovima dotičnih država članica.
For the audit work in Poland, we cooperated with the Supreme Audit Office (NIK)21. We took into account expert advice on the design, implementation and monitoring of the AAQ Directive. 
svrhe provođenja revizije u Poljskoj Sud je surađivao s Vrhovnim uredom za reviziju (NIK).21 Sud je uzeo u obzir stručne savjete o osmišljavanju, provedbi i praćenju Direktive o kvaliteti zraka.
We also contributed to an international cooperative audit on air quality by EUROSAI. 
Također je dao svoj doprinos zajedničkoj međunarodnoj reviziji kvalitete zraka koju je proveo EUROSAI.
21 OBSERVATIONS The Directive’s standards are weaker than the evidence on health impacts of air pollution suggests 18. 
OPAŽANJA Norme Direktive slabije su od onoga na što upućuju dokazi o učincima onečišćenja zraka na zdravlje 18.
The EU standards for health protection set out in the AAQ Directive address both short and long-term health impacts22. They limit the number of times concentrations can exceed short-term (daily and hourly) values; they also require annual averages to be below defined values. 
Norme EU-a za zaštitu zdravlja utvrđene Direktivom o kvaliteti zraka odnose se na kratkoročne i dugoročne učinke na zdravlje.22 Njima se ograničava broj puta koji koncentracije mogu prekoračiti kratkotrajne (dnevne i satne) vrijednosti i zahtijeva da godišnji prosjeci budu ispod utvrđenih vrijednosti.
The AAQ Directive states that “(...) appropriate objectives [should be] set for ambient air quality taking into account relevant World Health Organisation standards, guidelines and programmes”23. 19. 
U Direktivi o kvaliteti zraka utvrđeno je da bi [trebalo] „(...) postaviti odgovarajuće ciljeve za kvalitetu zraka, vodeći računa o relevantnim normama, smjernicama i programima Svjetske zdravstvene organizacije”.23 19.
However, EU ambient air quality limits are much weaker than the WHO guidelines for PM2.5 and SO2, and weaker for PM10 (annual average) and for ozone. 
Međutim, granične vrijednosti kvalitete zraka koje je EU postavio mnogo su slabije od smjernica WHO-a za PM2,5 i SO2 te slabije za PM10 (godišnji prosjek) i ozon.
For PM10 (daily value) and NO2, EU standards are aligned with WHO guidelines, and permit some occasions when limits are exceeded. 
Za PM10 (dnevna vrijednost) i NO2 norme EU-a usklađene su sa smjernicama WHO-a te u pogledu njih postoje slučajevi u kojima se dopušta prekoračenje graničnih vrijednosti.
Table 1 provides a comparison of WHO air quality guidelines and EU standards and Box 5 explains the difference between guidelines and standards. 
U tablici 1. iznesena je usporedba smjernica WHO-a za kvalitetu zraka i normi EU-a, a u okviru 5. pojašnjena je razlika između smjernica i normi.
Exposure to air pollution for a few hours or days (short-term exposure) causes acute health symptoms, and exposure over months or years (long-term exposure) is linked to chronic health issues. 
Izloženost onečišćenju zraka u trajanju od nekoliko sati ili dana (kratkotrajna izloženost) izaziva akutne zdravstvene simptome, a izloženost tijekom mjeseci ili godina (dugotrajna izloženost) povezana je s kroničnim zdravstvenim problemima.
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
Vidi EEA, „Air quality in Europe — 2017 report” (Kvaliteta zraka u Europi – izvješće za 2017.), 2017., str.
18 22 23 See AAQ Directive preamble, paragraph 2. 20. 
20 21 22 23 Vidi stavak 2. preambule Direktive o kvaliteti zraka.
The AAQ Directive was the first Directive to set limit values for PM2.5, but not the first to regulate concentrations of PM10, NO2, SO2, and O3. 
Direktiva o kvaliteti zraka prva je direktiva kojom su utvrđene granične vrijednosti za PM2,5, ali ne i prva kojom su regulirane koncentracije PM10, NO2, SO2 i O3.
As it did not introduce any changes to the values set by the Directives that it updated26, the limit values for PM10, NO2 and SO2 are now almost 20 years old27, and the target value of O3 is over 15 years old28. 
22 njome ažurirane26, granične vrijednosti za PM10, NO2 i SO2 sada su stare gotovo 20 godina27, a ciljna vrijednost O3 više od 15 godina28.
The EU legislators weakened the Commission’s proposal of 1997 by setting higher limit values or number of times they might be exceeded29. The O3 target value in the AAQ Directive is less strict than in the past30. 
Zakonodavci EU-a ublažili su prijedlog Komisije iz 1997.postavljanjem viših graničnih vrijednosti ili broja mogućih prekoračenja.29 Ciljna vrijednost O3 iz Direktive o kvaliteti zraka manje je stroga od prethodne vrijednosti.30 22.
22. The WHO considers PM2.5 to be the most harmful air pollutant31. 
WHO smatra da je PM2,5 najštetnija onečišćujuća tvar u zraku.31 Za razliku od Direktive o kvaliteti zraka smjernice WHO-a obuhvaćaju kratkotrajnu vrijednost za PM2,5.
This means that the EU standard relies only on a yearly average and high and harmful PM2.5 emissions from WHO, “Air quality guidelines – Global update 2005”, p. 7. 
To znači da se norma EU-a oslanja samo na godišnju srednju vrijednost te da se visoke i štetne emisije PM2,5 iz grijanja kućanstava tijekom zime neutraliziraju nižim razinama tijekom ljeta (vidi okvir 1.).
WHO, “Guidance for setting air quality standards”, 1997, Annex 3. 26 The AAQ Directive merged Directives 96/62/EC, 1999/30/EC (1st daughter Directive), 2000/69/EC (2nd daughter Directive) and 2002/3/EC (3rd daughter Directive). 
Iako se gotovo sve države članice pridržavaju dnevne granične vrijednosti EU-a (vidi sliku 6.), EEA ističe da je 2015. godine 20 % gradskog stanovništva EU-a i dalje bilo Direktivom o kvaliteti zraka objedinjene su direktive 96/62/EZ, 1999/30/EZ (1. direktiva kći), 2000/69/EZ (2. direktiva kći) i 2002/3/EZ (3. direktiva kći).
They were set in 1999 by Council Directive 1999/30/EC of 22 April 1999 relating to limit values for sulphur dioxide, nitrogen dioxide and oxides of nitrogen, particulate matter and lead in ambient air (OJ L 163, 29.6.1999, p. 
Vrijednosti je 1999. utvrdilo Vijeće Direktivom 1999/30/EZ od 22. travnja 1999. o graničnim vrijednostima za sumporov dioksid, dušikov dioksid i dušikove okside, lebdeće čestice i olovo u zraku (SL L 163, 29.6.1999., str.
29 For example, for the PM10 annual limit value, the Commission proposed 30μg/m3, and the AAQ Directive value is 40μg/m3. 
29 Primjerice, Komisija je za godišnju graničnu vrijednost za PM10 predložila 30μg/m3, a vrijednost u Direktivi o kvaliteti zraka iznosi 40μg/m3.
For the NO2 hourly limit value, the Commission proposed that it could be exceeded eight times per year, and the AAQ Directive allows 18 times. 
Za satnu graničnu vrijednost za NO2 Komisija je predložila osam prekoračenja godišnje, a Direktivom o kvaliteti zraka dopušteno je 18 prekoračenja.
30 Directive 92/72/EEC set a threshold of 110μg/m3 but Directive 2002/3/EC sets the current target value at 120μg/m3 over a daily eight-hour mean, with 25 exceedances allowed. 
30 Direktivom 92/72/EEZ utvrđen je prag od 110μg/m3, no Direktivom 2002/3/EZ utvrđena je postojeća ciljna vrijednost od 120μg/m3 s obzirom na dnevnu osmosatnu srednju vrijednost, uz 25 mogućih prekoračenja.
24 25 27 28 31 WHO webpage and factsheet. 
26 27 28 31 Internetska stranica i informativni članak WHO-a.