natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Revizija je bila usmjerena na djelotvornost mjera koje su Europska komisija, države članice i EIB poduzeli kako bi se postigli ciljevi širokopojasnog pristupa internetu utvrđeni u strategiji Europa 2020.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
Navedeno je posebno važno imajući na umu da je rok utvrđen za 2020. godinu sve bliže i da je Komisija objavila nove ciljeve za 2025.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
U tu je svrhu Sud ispitao sljedeće: - je li vjerojatno da će države članice postići ciljeve širokopojasnog pristupa do 2020. i je li Komisija pratila napredak u postizanju tih ciljeva - jesu li države članice izradile odgovarajuće strategije za postizanje tih ciljeva, te - jesu li države članice djelotvorno provodile svoje strategije – uključujući odabrane mjere i izvore financijskih sredstava (uključujući EIB) te uspostavljena regulatorna, konkurentna i tehnološka okruženja.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Također je ispitao potporu koju je Komisija pružila u vezi s tim trima pitanjima.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Revizijom su obuhvaćeni svi izvori financijskih sredstava navedeni u tablici 2.: EFRR, EPFRR, CEF, EFSU, zajmovi EIB-a i CEBF.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Revizija je bila usmjerena na pet država članica: Irsku, Njemačku, Mađarsku, Poljsku i Italiju.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
U tim državama članicama živi otprilike 40 % stanovništva EU-a te su odabrane vodeći računa o razumnoj uravnoteženosti u pogledu zemljopisne raširenosti i aspekata širokopojasne pokrivenosti, kao što su ruralnost i trošak pretplate.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Revizijom su obuhvaćena programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020.
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
Na razini EU-a obuhvaćene su sve glavne uprave Komisije s važnom ulogom u širokopojasnom pristupu internetu14, kao i EIB u kontekstu EFSU-a i CEBF-a.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. 
Revizorski tim posjetio je razne relevantne dionike i nevladine organizacije u Bruxellesu i državama članicama: telekomunikacijske operatere, udruge potrošača i poslovne udruge.
Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
Posjetima u državama članicama u kojima je provedeno ispitivanje obuhvaćena su i ministarstva odgovorna za utvrđivanje i provedbu strategije širokopojasnog pristupa, tijela zadužena za upravljanje programima koji se financiraju iz ESI fondova, stručni uredi za uvođenje širokopojasnog pristupa internetu i nacionalna regulatorna tijela.
We also benefited from the input of telecommunication experts on the observations, conclusions and recommendations of this report. 
Koristan doprinos bile su i primjedbe koje su telekomunikacijski stručnjaci iznijeli o opažanjima, zaključcima i preporukama iz ovog izvješća.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
OPAŽANJA Iako se širokopojasna pokrivenost u EU-u poboljšava, neke ciljne vrijednosti iz strategije Europa 2020. vjerojatno se neće dosegnuti 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Sud je provjerio napredak koji su države članice postigle od 2010. godine u odnosu na tri ciljne vrijednosti iz Digitalne agende (vidi odlomke 6. i 7.).
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Također je razmotrio je li vjerojatno da će države članice dosegnuti ciljne vrijednosti za 2025. godinu te je procijenio praćenje na razini Komisije i potporu koju je pružala državama članicama.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
Sve države članice dosegnule su ciljnu vrijednost osnovne širokopojasne pokrivenosti do 2016. 1. ciljna vrijednost: do 2013. omogućiti svim Europljanima osnovni širokopojasni pristup internetu 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
Do kraja 2013. sve države članice osim triju baltičkih država (Estonije, Latvije i Litve) dosegnule su ciljnu vrijednost osnovne širokopojasne pokrivenosti.
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
Do kraja lipnja 2016. praktički svi građani EU-a imali su pristup osnovnim širokopojasnim mrežama te je 98 % kućanstava imalo pristup fiksnim širokopojasnim vezama.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
Dvije od pet država članica obuhvaćenih ispitivanjem mogle bi dosegnuti ciljnu vrijednost pokrivenosti internetom brzine od 30 Mbps do 2020. godine, ali ruralna područja ostaju problematična u većini država članica 2. ciljna vrijednost: do 2020. zajamčiti svim Europljanima dostupnost brzog širokopojasnog pristupa internetu (> 30 Mbps) 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
Sud je u pogledu ove ciljne vrijednosti utvrdio znatna poboljšanja u većini država članica.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
Na razini cijelog EU-a udio kućanstava koja imaju pristup brzim širokopojasnim vezama povećao se u razdoblju od 2011. godine do lipnja 2017. s 48 % na 80 %.
At that date, Malta had already achieved the target. 
Malta je u tom trenutku već bila dosegnula ciljnu vrijednost.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 17 
Međutim, i dalje postoje bitne razlike među različitim državama članicama: Grčka i Francuska ostvarile su pokrivenost od otprilike 50 %, a u dodatnih sedam država članica pokrivenost je ostala ispod 80 % (vidi sliku 2.).
Figure 2 - 30 Mbps coverage in all Member States in 2011 and in 2017 Note: no data was available for Cyprus and Croatia in 2011. 
Slika 2. – Pokrivenost internetom brzine od 30 Mbps u svim državama članicama 2011. i 2017. godine 19 Napomena: za Cipar i Hrvatsku nisu bili dostupni podatci za 2011. godinu.
Source: ECA analysis based on Commission data. 
Izvor: analiza koju je Sud proveo na temelju podataka Komisije.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
U pet država članica obuhvaćenih revizijom također je zabilježen trend povećanja pokrivenosti u razdoblju od 2011. do 2017. godine (vidi sliku 3.).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Zahvaljujući kombinaciji privatnih i javnih ulaganja u Mađarskoj, Irskoj i Italiji od 2011. godine bilježi se znatno povećanje širokopojasne pokrivenosti.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
Povrh toga, te tri države članice planiraju dodatno proširiti tu pokrivenost u ruralnim i prigradskim područjima.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
Međutim, u slučaju Irske i Italije na temelju napretka koji je ostvaren u prošlosti i trenutačnih planova nije vjerojatno da će brzina od 30 Mbps biti dostupna svim građanima do 2020. godine.
Two Member States, Hungary and Germany, could still achieve 100 % coverage of the population at 30 Mbps by 2020, based on their deployment plans. 
Dvije države članice, Mađarska i Njemačka, mogle bi na temelju svojih planova uvođenja i dalje dosegnuti 100 %-tnu pokrivenost stanovništva internetom brzine od 30 Mbps do 2020. godine.
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
U Poljskoj na kraju 2017. godine za 13 % kućanstava planovima uvođenja nije bila predviđena pokrivenost do 2020., i to ponajprije u prigradskim i ruralnim područjima (vidi odlomak 57.).
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
Iza općeg povećanja pokrivenosti brzim širokopojasnim internetom kriju se znatne razlike u pokrivenosti urbanih i ruralnih područja.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
Na razini cijelog EU-a 2016. bilo je pokriveno 47 % kućanstava u ruralnim područjima, dok je opći prosjek iznosio 80 %15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
relativno malim ili urbaniziranim državama članicama – Malti, Luksemburgu i Nizozemskoj – u ruralnim područjima ostvarena jednaka pokrivenost kao u urbanim područjima (vidi sliku 4.).
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en. 
U mnogim državama članicama ruralna pokrivenost daleko je manja od ukupne pokrivenosti, a u 14 država članica širokopojasnim internetom velike brzine pokriveno je manje od 50 % ruralnih područja.
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Nedostatkom odgovarajuće širokopojasne pokrivenosti stvara se rizik od toga da ruralna područja propuste priliku za ostvarivanje mogućih gospodarskih i društvenih koristi (vidi odlomak 1.).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
U Francuskoj je u ažuriranom nacionalnom planu za razvoj širokopojasnog pristupa kao cilj utvrđena pokrivenost cjelokupnog stanovništva internetom brzine od 30 Mbps do 2022., uz pokrivenost svjetlovodnim nitima za 80 % stanovništva.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
Međutim, u izvješću iz siječnja 2017. francuski Revizorski sud doveo je u pitanje relevantnost uporabe svjetlovodnih niti u određenim područjima zbog velikih troškova koje one nose sa sobom i dugog razdoblja koje je potrebno za njihovo uvođenje.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Francuska trenutačno razmatra uporabu drugih tehnologija kao što su 4G fiksne bežične veze u određenim područjima.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Slika 4. – Pokrivenost internetom brzine od 30 Mbps u ruralnim područjima u odnosu na ukupnu pokrivenost 2017. godine 22 Izvor: analiza koju je Sud proveo na temelju podataka Komisije.
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ... 
Iako većina država članica obuhvaćenih ispitivanjem vjerojatno neće dosegnuti ciljnu vrijednost udjela pretplaćenih kućanstava do 2020. godine...
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
3. ciljna vrijednost: do 2020. zajamčiti da je najmanje 50 % europskih kućanstava pretplaćeno na usluge ultrabrzog širokopojasnog pristupa internetu (> 100 Mbps). 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Dostupnost ultrabrzog širokopojasnog pristupa jedan je od preduvjeta da bi se kućanstva pretplatila na usluge brzine od 100 Mbps.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Međutim, pretplaćivanje na usluge motivirano je i potražnjom te ovisi o raznim parametrima kao što su dob i obrazovanje stanovništva, cijena pretplate i kupovna moć.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
Dosezanje 3. ciljne vrijednosti ostaje velik izazov za sve države članice.
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
Iako se od 2013. broj pretplata povećao, 2017. u 19 država članica na ultrabrzi pristup i dalje je bilo pretplaćeno manje od 20 % kućanstava, daleko manje od ciljne
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
Na razini cijelog EU-a sredinom 2017. na internetske veze brzine od najmanje 100 Mbps bilo je pretplaćeno tek 15 % europskih kućanstava (vidi sliku 5.).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Valja napomenuti da ciljne vrijednosti gigabitnog društva do 2025. (odlomak 8.) ne uključuju ciljnu vrijednost udjela pretplaćenih kućanstava.
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Slika 5. – Pretplate na internet brzine od 100 Mbps 2013. i 2017. godine 23 Izvor: analiza koju je Sud proveo na temelju podataka Komisije.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
U pet država članica obuhvaćenih ispitivanjem udio pretplaćenih kućanstava 2017. godine kretao se od ispod 5 % do gotovo 30 %.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
U tih pet država članica, uz iznimku Mađarske, brzina kojom se udio pretplaćenih kućanstava povećavao od 2013. neće biti dovoljna kako bi se do 2020. dostigla ciljna vrijednost od 50 % (vidi sliku 6.).
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Ciljna vrijednost od 50% HU IE PL DE IT 2016. 2017. Izvor: analiza koju je Sud proveo na temelju podataka Komisije. ... trenutačni planovi triju država članica obuhvaćenih ispitivanjem upućuju na to da bi one mogle imati dobre preduvjete za dosezanje ciljnih vrijednosti za 2025.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
25. 1 6.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Tim se ciljevima, prema kojima je potrebno postići brzinu od 100 Mbps do 1 Gbps, nadopunjuju ciljevi utvrđeni za 2020. godinu u Digitalnoj agendi.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Kao što je objašnjeno u prethodnom dijelu teksta (vidi odlomak 20.), Irska i Italija do 2020. godine vjerojatno neće ostvariti pokrivenost od 100 % uz brzinu od 30 Mbps.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Međutim, ako svoje trenutačne planove provedu kako je predviđeno, Italija i Irska bit će, uz Mađarsku, u boljem položaju za dosezanje ciljnih vrijednosti za 2025. godinu.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
Tehnologije korištene u tim državama članicama za povećanje pokrivenosti – uglavnom koaksijalni kabeli i svjetlovodne niti – omogućuju brzine od preko 100 Mbps, koje se u nekim slučajevima
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
Preostale dvije države članice morat će prilagoditi svoje planove kako bi se njima uzele u obzir ciljne vrijednosti za 2025. godinu.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Sud je ispitao je li Komisija državama članicama pružila smjernice o širokopojasnom pristupu internetu te je li im pružila potporu u praktičnoj provedbi njihovih planova.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Sud je procijenio je li Komisija pružila potporu državama članicama u praćenju njihovih postignuća, a u okviru toga i je li poticala države članice da otklone nedostatke koji utječu na njihovo postizanje ciljeva širokopojasnog pristupa internetu.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Smjernicama i potporom Komisije obuhvaćena su razna pitanja te su se one pružale kontinuirano kako bi se poboljšala provedba 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Komisija je pružila čitav niz smjernica kojima su obuhvaćena raznovrsna područja.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
To je uključivalo komunikacije (npr. smjernice EU-a za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža16), priručnike s pojašnjenjima koji su se odnosili na razna područja i koje su za Komisiju pripremale treće strane (npr. „Vodič za ulaganje u brzi širokopojasni pristup”17 i „Objašnjenje pravila o državnim potporama za širokopojasni pristup internetu – e-vodič za donositelje odluka18), kao i širenje dobre prakse.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Primjer korisnih smjernica koje je Komisija pružila opisan je u okviru 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Okvir 4. – Mapiranje širokopojasnih mreža Mapiranje je ključan element planiranja širokopojasnih mreža te se njime pruža temelj za procjenu usklađenosti projekata s pravilima o državnim potporama koja se obavlja na razini EU-a.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
Mapiranje širokopojasnih mreža pomaže u djelotvornijem usmjeravanju financijskih sredstava i olakšava Smjernice EU-a za primjenu pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža, komunikacija Komisije 2013/C 25/01.
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Inačica 1.1 od 22. listopada 2014., kojom je zamijenjen prethodno objavljen vodič za ulaganje u širokopojasni pristup iz 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). process of data collection. 
The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers, završno izvješće, 2013., društvo WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 25 16 17 18
This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes. 
To može obuhvaćati podatke o samom uvođenju širokopojasne infrastrukture, tj. bakrenih vodova ili svjetlovodnih kabela, ali i podatke povezane s infrastrukturom, primjerice o kanalima i cijevima.
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
Povrh toga, pri mapiranju širokopojasnih mreža potrebno je uzeti u obzir stvarnu ponudu i potražnju usluga širokopojasnog pristupa, kao i postojeća i planirana ulaganja u širokopojasnu infrastrukturu.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
U okviru jedne studije19 izrađene za Komisiju pregledane su inicijative za mapiranje širokopojasnih mreža i infrastruktura u Europi i diljem svijeta, na temelju čega su utvrđene četiri vrste mapiranja širokopojasnih mreža: mapiranje infrastrukture, mapiranje ulaganja, mapiranje usluga i mapiranje potražnje.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Javno dostupni zemljovidi i statistički podatci najvidljiviji su rezultati mapiranja širokopojasnih mreža u državama članicama EU-a te su u većini slučaja izrađeni kombinacijom navedenih četiriju vrsta mapiranja.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Osim pisanih smjernica, Komisija je državama članicama pružala i praktičnu tehničku podršku (npr. JASPERS20), kao i stručno znanje i smjernice u različitim kontekstima (npr. ispunjavanje ex ante uvjeta, uključujući mapiranje, kako je prethodno opisano21, te provedba operativnih programa).