natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These national targets ranged from 10 % to 49 %, and were defined taking due account of variables such as the renewable shares achieved in 2005, flat rate contribution11 and GDP per capita. 
Te nacionalne ciljne vrijednosti kretale su se u rasponu od 10 % do 49 % te su utvrđene na osnovi uzimanja u obzir varijabli kao što su postignuti udio iz obnovljivih izvora iz 2005. godine, paušalni doprinos11 i BDP po stanovniku.
To monitor the progress towards the targets, RED I presented a mathematical formula to specify intermediate biennial targets that prescribed an indicative renewable trajectory12 for each Member State. 
Kako bi se mogao pratiti napredak u postizanju ciljnih vrijednosti, u Direktivi RED I predstavljena je matematička formula za određivanje prijelaznih ciljnih vrijednosti u dvogodišnjem razdoblju, čime je utvrđena okvirna putanja u pogledu obnovljivih izvora12 za svaku državu članicu.
If a Member State fails to meet its national target by 2020, the Commission may take legal action through an infringement procedure. 
Ako država članica ne ispuni svoj nacionalni cilj do 2020., Komisija može poduzeti pravne mjere u okviru postupka zbog povrede prava.
The national target defined by RED I concerned the combined consumption of energy from three different sectors: the electricity, heating and cooling, and transport sectors. 
Nacionalna ciljna vrijednost utvrđena Direktivom RED I odnosila se na kombiniranu potrošnju energije iz triju različitih sektora: sektora električne energije, sektora grijanja i hlađenja i prometnog sektora.
The directive did not define specific EU or national targets for the electricity or the heating and cooling sectors, but it set a uniform target of 10 % for the transport sector. 
U Direktivi nisu utvrđene posebne ciljne vrijednosti EU-a ili nacionalne ciljne vrijednosti za sektor električne energije ili sektor grijanja i hlađenja, no utvrđena je jedinstvena ciljna vrijednost od 10 % za prometni sektor.
Member States had to establish their own overall and sectoral trajectories for electricity and heating and cooling sectors in their national renewable energy action plan (NREAP), which also included the policies and measures for 2020 concerning renewables. 
Države članice trebale su u okviru svojih nacionalnih akcijskih planova za obnovljivu energiju, koji također uključuju politike i mjere za 2020. u pogledu energije iz obnovljivih izvora, same utvrditi vlastite ukupne i sektorske putanje za sektor električne energije i sektor grijanja i hlađenja.
Member States had also to set capacity trajectories per renewable technology. 
Države članice ujedno su trebale utvrditi putanje za kapacitet svake tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
16). 11 By the ‘flat rate contribution’ it is meant a fixed number of percentage points of increase in renewables attributed to each Member State, based on a set of objective criteria (most importantly GDP per capita). 
11 „Paušalni doprinos” označava utvrđeni broj postotnih bodova za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora koje se pripisuje pojedinoj državi članici na temelju niza objektivnih kriterija (među kojima je najvažniji BDP po stanovniku).
In general terms, this factor ensures that renewable energy targets reflect the economic strength of the Member States rather than the potential for, or the cost of increasing, the share of renewable energy. 
Općenito, tim se čimbenikom jamči da ciljne vrijednosti za energiju iz obnovljivih izvora odražavaju gospodarsku snagu države članice, a ne mogućnost ili trošak povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora.
12 The indicative trajectory was made more ambitious in the final years owing to the expected benefits of technological progress and economies of scale. 
12 Za posljednje godine utvrđena je ambicioznija okvirna putanja zbog očekivanih prednosti tehnološkog napretka i ekonomije razmjera.
Member States were left to determine their own more linear national trajectory. 
Državama članicama prepušteno je da odrede vlastite linearnije nacionalne putanje.
09 On 30 November 2016, the Commission published the ‘Clean Energy for all Europeans’13. 
09 Komisija je 30. studenoga 2016. objavila paket mjera „Čista energija za sve Europljane”13.
Of the eight legislative proposals in the package four entered into force in 2018. 
Četiri od osam zakonodavnih prijedloga iz paketa stupilo je na snagu 2018. godine.
Political agreement on the remaining four was reached during November and December 2018. 
Politički dogovor o četirima preostalim zakonodavnim prijedlozima postignut je tijekom studenoga i prosinca 2018. godine.
RED II set a binding EU target of at least 32 % by 203014, with an option to increase the target again in 2023. 
U Direktivi RED II utvrđena je obvezujuća ciljna vrijednost EU-a od najmanje 32 % do 2030. godine14, s mogućnošću ponovnog povećanja ciljne vrijednosti 2023. godine.
However, at least 32 % will have to be achieved without setting binding national targets. 
Međutim, ciljna vrijednost od najmanje 32 % morat će se postići bez utvrđivanja obvezujućih nacionalnih ciljnih vrijednosti.
National support schemes and other measures for meeting the 2020 targets 10 RED I encouraged Member States to set up national support schemes for renewables, based on incentives for private sector investors, in order to achieve their 2020 targets (see Box 3). 
Nacionalni programi potpore i ostale mjere za postizanje ciljnih vrijednosti za 2020. godinu 10 Direktivom RED I nastojalo se potaknuti države članice da uspostave nacionalne programe potpore za obnovljive izvore energije koji bi se temeljili na poticajima za ulagače iz privatnog sektora s ciljem postizanja nacionalnih ciljnih vrijednosti za 2020. godinu (vidi okvir 3.).
RED I also required renewable electricity to be granted ‘priority access’ to the network as a way of guaranteeing the sale of the electricity produced. 
U skladu s Direktivom RED I također se zahtijevalo da se za električnu energiju iz obnovljivih izvora omogući „prvenstvo pristupa” mreži kao način jamčenja prodaje proizvedene električne energije.
12 13 COM(2016) 860 final, ‘Clean Energy For All Europeans’. 
13 13 COM(2016) 860 final, „Čista energija za sve Europljane”.
It also proposed four directives: on the energy performance of buildings (entered into force 9.7.2018), renewable energy (RED II) and energy efficiency (both entered into force 24.12.2018) and common rules for the internal market in electricity (scheduled to enter into force in May 2019). 
12. 2018.), o energiji iz obnovljivih izvora (RED II) i energetskoj učinkovitosti (obje su stupile na snagu 24. 2018.) te o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (predviđeno je da stupi na snagu u svibnju 2019.).
14 Initially, the Commission proposed a 2030 EU target of 27 %, but the European Parliament and the Council increased this share to 32 %. 
14 Komisija je prvotno predložila da ciljna vrijednost EU-a za 2030. bude 27 %, no Europski parlament i Vijeće povećali su je na 32 %.
11 As a general rule, national schemes are not EU co-financed and are subject to state aid rules. 
11 Opće je pravilo da EU ne sufinancira nacionalne programe te da takvi programi podliježu pravilima o državnim potporama.
The directorate-general for Competition (DG COMP) analyses these schemes to ensure compatibility with the internal market rules. 
Glavna uprava za tržišno natjecanje (GU COMP) analizira te programe radi jamčenja sukladnosti s pravilima o unutarnjem tržištu.
Until 2016, Member States could select any type or combination of schemes they considered appropriate for their market. 
Do 2016. godine države članice mogle su odabrati bilo koju vrstu ili kombinaciju programa za koju su smatrale da odgovara njihovu tržištu.
Most set up a scheme based on FITs through calls for interest, either alone or in combination with another incentive type. 
Većina država članica uspostavila je program koji se temelji na poticajnim cijenama i provodi u okviru poziva na iskazivanje interesa, bilo samostalno ili u kombinaciji s nekom drugom vrstom poticaja.
Since 2016, under the Commission’s state aid guidelines15, all new renewable electricity generation aid schemes have been required to operate through FIPs and, since 2017, to be allocated mainly through auctions16 open to all electricity producers on a non-discriminatory basis17. 15 ‘Guidelines on state aid for environmental protection and energy 2014-2020’, 2014/C 200/01. 
Od 2016. godine, u skladu sa smjernicama Komisije o državnim potporama15, zahtijeva se da se svi novi programi potpore za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora provode primjenom poticajnih cijena, dok se od 2017. godine 15 „Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020.”, 2014/C 200/01.
13 Box 3 Types of support to renewables Support is generally offered through guaranteed selling prices (feed-in tariff, FIT) or top-up premiums over and above market prices (feed-in premiums, FIP). 
14 Okvir 3. Vrste potpore za obnovljive izvore energije Ponuđena potpora općenito podrazumijeva zajamčene prodajne cijene (poticajna cijena) ili dopunske premije koje su veće od tržišnih cijena (poticajna premija).
Both offer a guaranteed tariff/premium for a considerable number of years. 
U okviru obiju vrsta potpore nudi se zajamčena cijena / premija u duljem vremenskom razdoblju.
For these two support options, the most common way for a Member State to allocate new capacity for renewables is either through calls for interest (participants apply for a contract to produce electricity) or auctions (participants are contracted through a competitive procedure). 
Za obje mogućnosti potpore države članice najčešće raspodjeljuju nove kapacitete za obnovljive izvore energije putem poziva za iskazivanje interesa (sudionici podnose zahtjev za sklapanje ugovora o proizvodnji električne energije) ili dražbi (ugovori sa sudionicima sklapaju se na temelju natječajnog postupka).
An alternative support mechanism is the use of tradable certificates of origin, which the state issues as proof that electricity has been generated from renewable sources. 
Alternativni mehanizam potpore upotreba je certifikata o podrijetlu kojima se može trgovati, koje država izdaje kao dokaz da je električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora.
Utility companies that generate electricity with fossil fuels are obliged to buy such certificates and this brings renewables producers additional income. 
Komunalna poduzeća koja električnu energiju proizvode uporabom fosilnih goriva obvezna su kupovati takve certifikate, što proizvođačima energije iz obnovljivih izvora donosi dodatni prihod.
Unlike with FIT/FIP schemes, producers are not guaranteed a price for their electricity production, as the value of certificates fluctuates with supply and demand. 
Za razliku od programa pružanja poticajnih cijena / premija, u okviru tog mehanizma proizvođačima nije zajamčena cijena za njihovu proizvodnju električne energije jer vrijednost certifikata varira u odnosu na ponudu i potražnju.
However, the state can define measures to guarantee a minimum profit for renewables producers. 
Međutim, država može utvrditi mjere kojima se proizvođačima energije iz obnovljivih izvora jamči minimalna dobit.
Member States may also attract investors by offering loan guarantees, low interest loans, investment grants and a variety of tax incentives. 
Države članice mogu također privući ulagače nudeći kreditna jamstva, kredite s niskim kamatama, investicijske potpore i različite porezne poticaje.
12 Finally, RED I encouraged Member States to cooperate to meet their 2020 targets. 
12 Naposljetku, Direktivom RED I nastojalo se potaknuti države članice na suradnju u cilju postizanja nacionalnih ciljnih vrijednosti za 2020. godinu.
Potential mechanisms for cooperation include joint projects and joint support schemes, and bilateral agreements on transfer of a share of energy from renewables by a Member State producing more renewable energy to another producing less, called ‘statistical transfer’. 
Mogući mehanizmi suradnje uključuju zajedničke projekte i zajedničke programe potpore te bilateralne sporazume o prijenosu udjela energije iz obnovljivih izvora jedne države članice koja proizvodi više obnovljive energije drugoj državi članici koja proizvodi manje obnovljive energije, što je poznato pod nazivom „statistički prijenos”.
Support for wind and solar from the ERDF and CF 13 EU funds can provide additional financing to strengthen Member State actions, complementing national or regional support schemes through investment aid. 
Potpora za energiju vjetra i solarnu energiju iz EFRR-a i KF-a 13 Iz fondova EU-a može se osigurati dodatno financiranje radi jačanja mjera država članica, dopunjujući nacionalne ili regionalne programe potpore s pomoću potpore za ulaganja.
14 For the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods, approximately €8.8 billion was allocated to renewable energy projects through cohesion policy funding from the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
14 Za programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. otprilike 8,8 milijardi eura u okviru financijskih sredstava za kohezijsku politiku iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF) dodijeljeno je projektima za energiju iz obnovljivih izvora.
As shown in Table 2, since 2007 approximately €972 million has been allocated to wind energy investments, and €2 868 million has been allocated for solar projects. 
Kako je prikazano u tablici 2., od 2007. godine otprilike 972 milijuna eura dodijeljena su u okviru ulaganja u projekte za energiju vjetra, dok je za projekte za solarnu energiju dodijeljeno 2868 milijuna eura.
The ERDF and CF allocations by Member State to wind and solar investments during both periods are provided in Annexes I and II. 
Podatci o dodijeljenim sredstvima iz EFRR-a i KF-a za ulaganja u energiju vjetra i solarnu energiju po državama članicama tijekom oba razdoblja navedeni su u prilozima I. i II.
Table 2 – Allocations from ERDF and CF to investments in renewables in the EU, 2007-2020, in € million 14 Renewable technology Programme period Total % 2007-2013 2014-2020 Wind 541 431 972 11 % Solar 1 064 1 804 2 868 33 % Biomass 1 267 1 576 2 843 33 % Other renewables 851 1 195 2 046 23 % Total renewables 3 723 5 006 8 729 100 % Source: ECA, based on Commission data, extracted on 9.4.2019. 
Tablica 2. – Dodijeljena sredstva iz EFRR-a i KF-a za ulaganja u obnovljive izvore energije u EU-u, 2007. – 2020. (u milijunima eura) 16 Tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora Programsko razdoblje Ukupno % 2007. – 2013. 2014. – 2020. Energija vjetra 541 431 972 11 % Solarna energija 1064 1804 2868 33 % Biomasa 1267 1576 2843 33 % Ostali obnovljivi izvori energije 851 1195 2046 23 % Sveukupno – obnovljivi izvori energije 3723 5006 8729 100 % Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije prema izvatku od 9.
15 For the 2021-2027 period, the Commission has proposed for Cohesion policy 30 % from the ERDF and 37 % from the CF to contribute to operations supporting climate objectives, which include the promotion of renewable energy18. 
15 Komisija je za razdoblje 2021. – 2027. predložila u okviru kohezijske politike 30 % iz EFRR-a i 37 % iz KF-a za pružanje doprinosa djelovanjima za potporu ciljevima u području klime, što uključuje promicanje energije iz obnovljivih izvora18.
If calculated based on the overall proposed amounts for ERDF/CF (excluding the CF contribution to the Connecting Europe Facility Transport), it represents €60.2 billion from the ERDF and €11.6 billion from the CF19. The impact assessment for the RED II proposal concluded that investment of around €254 billion was necessary for the initial 2030 EU target of 27 %20. 
Ako se izračuna na temelju ukupno predloženih iznosa za EFRR/KF (bez doprinosa KF-a Instrumentu za povezivanje Europe u sektoru prometa), riječ je o 60,2 milijarde eura iz EFRR-a i 11,6 milijardi eura iz KF-a19 U procjeni učinka za prijedlog o Direktivi RED II zaključeno je da je za početnu ciljnu vrijednost EU-a od 27 % za 2030. godinu potrebno ulaganje od otprilike 254 milijarde eura20.
In other words, the total financial contribution of around €71.8 billion for support to climate objectives from the ERDF and CF will need to be complemented by a significant amount of public and private national funding, as well as other EU funding to meet the current 2030 EU target of at least 32 %. 
To znači da će se ukupni financijski doprinos iz EFRR-a i KF-a od otprilike 71,8 milijardi eura za potporu ciljevima u području klime morati dopuniti znatnim financijskim sredstvima iz javnog i privatnog sektora na nacionalnoj razini, kao i iz drugih izvora na razini EU-a, kako bi se postigla trenutačna ciljna vrijednost EU-a za 2030. godinu u visini od najmanje 32 %.
15 18 COM(2018) 372 final, ‘Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund and on the Cohesion Fund’, explanatory memorandum section 4, and recital 14, pp. 7 and 12 respectively. 
18 COM(2018) 372 final, Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu, obrazloženje, odjeljak 4. i uvodna izjava 14., str. 7. odnosno str. 12.
19 Rapid case review: ‘Allocation of Cohesion policy funding to Member States for 2021-2027’, Figure 1 and Table 9. 
19 Kratki tematski pregled: Dodjela financijskih sredstava za kohezijsku politiku državama članicama za razdoblje 2021. – 2027., slika 1. i tablica 9.
ECA, March 2019. 
Sud, ožujak 2019.
20 SWD(2016) 418 final, ‘Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)’, COM(2016) 767 final, part 2, p. 
20 SWD(2016) 418 final, „Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)” (Procjena učinka priložena dokumentu „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka)”, COM(2016) 767 final, dio 2., str.
Audit scope and approach 16 We addressed the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power, which were the biggest drivers in the increase of the renewables share. 
Opseg revizije i revizijski pristup 16 Sud se osvrnuo na djelotvornost potpore EU-a i država članica za proizvodnju električne energije iz energije vjetra i solarne fotonaponske energije, koje su bile najveći pokretači povećanja udjela obnovljivih izvora energije.
To do this, we examined: — whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed since 2005 in line with the targets set; — whether the national support schemes have managed to attract investment in electricity generation coming from wind and solar PV power; — whether other necessary conditions for renewables, including grid expansion and upgrade, affect their deployment; — whether the cohesion funding available for wind and solar PV investments has delivered sustainable outputs and results, with appropriate levels of support; — whether the revised EU legal framework for 2021-2030 creates a supportive environment for the development of wind and solar PV installations. 
U tu je svrhu Sud ispitao sljedeće: — je li postignuto povećanje udjela obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije od 2005. godine u skladu s utvrđenim ciljnim vrijednostima — je li se nacionalnim programima potpore uspjelo privući ulaganja u proizvodnju električne energije iz energije vjetra i solarne fotonaponske energije — imaju li drugi potrebni uvjeti za obnovljive izvore energije, uključujući proširenje i nadogradnju mreža, utjecaj na njihovo uvođenje — jesu li osiguravanjem financijskih sredstava koja su u okviru kohezijske politike dostupna za ulaganja u energiju vjetra i solarnu fotonaponsku energiju ostvarena održiva ostvarenja i održivi rezultati te je li razina potpore odgovarajuća — jamči li se revidiranim pravnim okvirom EU-a za razdoblje 2021. – 2030. stvaranje poticajnog okruženja za razvoj vjetroelektrana i solarnih fotonaponskih pogona.
17 The subject of the audit is highly relevant, given that climate change and energy sustainability are high on the political and economic agenda. 
17 Predmet ove revizije vrlo je važan s obzirom na to da su klimatske promjene i energetska održivost važni prioriteti u okviru političkog i gospodarskog programa.
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets. 
Objavljivanje ovog revizijskog izvješća podudarat će se izdavanjem sljedećega izvješća u nizu izvješća Komisije o napretku u području obnovljivih izvora energije 2019. godine, koje će sadržavati detaljan prikaz napretka država članica u postizanju nacionalnih ciljnih vrijednosti za 2020. godinu.
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation. 
Ta će izvješća predstavljati posljednju priliku za poduzimanje korektivnih mjera i obavješćivanje o stanju u pogledu obnovljivih izvora energija nakon 2020. godine potrebno za rasprave.
18 The audit covered the use of ERDF and CF funding for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods. 
18 Revizijom je obuhvaćeno financiranje iz EFRR-a i KF-a za programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020.
At EU level, we examined the work of the five Commission directorates-general with a significant role in the deployment of wind and solar PV and of Eurostat21. 
Na razini EU-a, Sud je ispitao rad pet glavnih uprava Komisije koje imaju značajnu ulogu u uvođenju energije vjetra i solarne fotonaponske energije te rad Eurostata21.
We also visited a number of stakeholders in Brussels and the Member States in the field of wind and/or solar PV power, and the European Environment Agency in Copenhagen. 
17 državama članicama u području energije vjetra i/ili solarne fotonaponske energije te Europsku agenciju za okoliš u Kopenhagenu.
19 We visited four Member States: Germany, Greece, Spain and Poland. 
19 Sud je posjetio četiri države članice: Njemačku, Grčku, Španjolsku i Poljsku.
16 allocated to wind and solar renewable energy for the periods 2007-2013, and 2014-2020, and respectively 52 % and 47 % of the installed wind and solar PV capacity in 2017. 
Na te države članice otpada otprilike 50 % sredstava iz EFRR-a i KF-a za razdoblje 2007. – 2013. i razdoblje 2014. – 2020. dodijeljenih sektoru obnovljive energije dobivene iz energije vjetra i solarne energije te 52 % (za energiju vjetra) odnosno 47 % (za solarnu fotonaponsku energiju) ugrađenih kapaciteta 2017. godine.
In these countries we examined 24 projects (nine wind, 12 solar PV and three mixed wind/solar PV installations) receiving ERDF or CF co-financing, based on materiality and relevance to the audit field of wind and solar PV. 
U tim je zemljama Sud ispitao 24 projekta (devet vjetroelektrana, 12 solarnih fotonaponskih pogona i tri mješovita pogona (na energiju vjetra i solarnu fotonaponsku energiju)) sufinanciranih iz EFRR-a ili KF-a, na temelju značaja i relevantnosti za reviziju u području energije vjetra i solarne fotonaponske energije.
Annex III contains a list of those projects. 
U prilogu III. nalazi se popis tih projekata.
20 Lastly, we benefited from the comments of renewables experts on our findings when drawing up the conclusions and recommendations of this report. 17 
20 Naposljetku, pri donošenju zaključaka i preporuka u okviru ovog izvješća koristan doprinos bile su primjedbe stručnjaka iz područja obnovljivih izvora energije na nalaze Suda. 18