natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We reported that while the Lisbon strategy (2000-2010) was adopted at the same time as the MFF period 2000-2006, this was not the case for the Europe 2020 strategy (covering 2010-2020) which was adopted in the middle of the 2007-2013 MFF period – when the monitoring, evaluation and reporting arrangements were already in place. 
Sud je istaknuo da je, za razliku od Lisabonske strategije (2000. – 2010.), koja je donesena za razdoblje koje je odgovaralo razdoblju VFO-a 2000. – 2006., strategija Europa 2020. (kojom je obuhvaćeno razdoblje 2010. – 2020.) donesena u sredini razdoblja VFO-a 2007. – 2013., u trenutku u kojem su mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja već bili utvrđeni.
As a result, it was not possible to report effectively on the contribution of the EU budget to the EU strategy15. 
Zbog toga djelotvorno izvješćivanje o doprinosu proračuna EU-a provedbi strategije EU-a nije bilo moguće15.
18 A number of external sources have also drawn attention to this issue and in particular to “goal congestion”, leading to difficulties for the strategic and operational delivery of the policy and raising challenges for coherence16. 
18 Niz vanjskih izvora također je skrenuo pozornost na to pitanje, posebice na „zagušenje ciljeva”, koje vodi do poteškoća u strateškoj i operativnoj provedbi politike te donosi izazove u pogledu usklađenosti16.
In such a scenario, it is a challenge to ensure a coherent approach to the implementation of the Cohesion policy. 
U takvom je scenariju izazov zajamčiti dosljedan pristup provedbi kohezijske politike.
3. Strategic objectives should be realistic 19 We have identified a number of instances where strategic objectives are not realistic, falling into two broad categories: strategic objectives are not always set at the right level or they do not take account of the funding available. 
3. Strateški ciljevi trebali bi biti realistični 19 Sud je utvrdio niz slučajeva u kojima strateški ciljevi nisu realistični i koji se mogu razvrstati u dvije opće kategorije: strateški ciljevi koji u nekim slučajevima nisu utvrđeni na odgovarajućoj razini i strateški ciljevi kojima se ne uzimaju u obzir raspoloživa financijska sredstva.
Strategic objectives should be owned by all stakeholders 20 Member States do not always share the EU’s ambitions, and the framework within which the EU operates is not always legally binding, relying instead on goodwill. 
Za postizanje strateških ciljeva trebali bi biti odgovorni svi dionici 20 Države članice nemaju uvijek iste ambicije kao i EU, a okvir u kojem EU djeluje nije uvijek pravno obvezujući, već se katkad temelji na dobrovoljnoj primjeni.
These factors mean that Member States may have limited incentive to implement EU policies. 
Ti čimbenici znače da države članice mogu imati ograničen poticaj za provedbu politika EU-a.
17 2014 annual report Example of strategic objectives not set at the right level: We reported on the way that the EU 2020 headline targets were developed from separate targets for each Member State. 
18 Godišnje izvješće za 2014. godinu Primjer strateških ciljeva koji nisu utvrđeni na odgovarajućoj razini: Sud je u tom izvješću istaknuo kako su glavne ciljne vrijednosti strategije Europa 2020. osmišljene na temelju odvojenih ciljnih vrijednosti za svaku državu članicu.
For two headline targets, even if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline target at EU level would still not be achieved17. 
Dvije glavne ciljne vrijednosti ne bi se ostvarile na razini EU-a čak ni da sve države članice uspješno dostignu svoje nacionalne ciljne vrijednosti17.
Special report on a single European rail traffic management system Example of strategic objectives not taking account of the funding available: We found that the deployment of a new rail traffic management system had been based on a strategic political choice. 
Tematsko izvješće o jedinstvenom Europskom sustavu upravljanja željezničkim prometom Primjer strateških ciljeva u kojima nisu uzeta u obzir raspoloživa sredstva: Sud je utvrdio da se uvođenje novog sustava upravljanja željezničkim prometom temeljilo na strateškoj političkoj odluci.
Even though it proved to involve costs of up to €190 billion by 2050, it was launched with no overall cost estimate or appropriate planning18. 
Iako se pokazalo da bi troškovi tog sustava do 2050. mogli dosegnuti 190 milijardi eura, s njegovim se uvođenjem započelo bez opće procjene troškova i odgovarajućeg planiranja18.
Special report on a European high speed rail network, and Landscape review on transport We found in our audit on a European high-speed rail network that Member States did not build high-speed train lines if they were not considered a national priority, even if situated on a transnational corridor and part of the core network. 
Tematsko izvješće o europskoj mreži željeznica velikih brzina i panoramski pregled o prometu Sud je u okviru revizije europske mreže željeznica velikih brzina utvrdio da države članice nisu gradile pruge za velike brzine ako ih se nije smatralo nacionalnim prioritetom, čak ni ako su one bile smještene na transnacionalnim koridorima ili su činile dio osnovne mreže.
Moreover, the Commission had limited enforcement tools or powers with which to hold Member States to their commitments to build the high-speed lines that were needed to complete the core network19. 
Nadalje, instrumenti i ovlasti kojima je Komisija raspolagala nisu bili dostatni da zajamči da države članice ispune svoje obveze izgradnje pruga za velike brzine koje su potrebne za dovršetak osnovne mreže19.
21 We did report on one example where the absence of binding legislation did not prevent EU-level ambitions from being shared by Member States. 
21 Sud je iznio jedan primjer u kojem nedostatak obvezujućeg zakonodavstva nije spriječio države članice u tome da rade na ostvarenju ambicija utvrđenih na razini
We found that the EU education objectives had been adequately considered in the operational programmes and related projects for 2007-2013 and in the design of programmes for the 2014-2020 programme period. 
Sud je utvrdio da su ciljevi EU-a u području obrazovanja na primjeren način uzeti u obzir u operativnim programima i povezanim projektima za razdoblje 2007. – 2013. te pri izradi programa za programsko razdoblje 2014. – 2020.
This was despite the fact that education policy is a full and exclusive competence of Member States and that EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States20. 
Do toga je došlo unatoč činjenici da je politika obrazovanja u potpunoj i isključivoj nadležnosti država članica i da se strategije EU-a donose u obliku zaključaka Vijeća koji nisu pravno obvezujući za države članice EU-a20.
Strategic objectives should be translated into operational objectives 22 Sometimes the Commission or Member States do not translate the strategic objectives into operational objectives21. 
Strateške ciljeve potrebno je prenijeti u operativne ciljeve 22 Postoje slučajevi u kojima Komisija ili države članice ne prenesu strateške ciljeve u operativne ciljeve21.
Where this is the case, the high-level objectives risk remaining solely political aspirations. 
U takvim slučajevima postoji rizik od toga da ciljevi na visokoj razini ostanu tek političke težnje.
The importance of this operationalisation has also been recognised by the European Parliament22. 
Važnost takve primjene na operativnoj razini istaknuo je i Europski parlament22.
18 Special report on Broadband in the EU Member States Member States’ strategies for the implementation of EU’s investments in broadband in the 2014-2020 period were not consistent with the overarching Europe 2020 strategy. 
19 Tematsko izvješće o širokopojasnom pristupu internetu u državama članicama EU-a Strategije koje su države članice izradile kako bi se izvršila ulaganja EU-a u širokopojasni pristup internetu u razdoblju 2014. – 2020. nisu bile u skladu sa sveobuhvatnom strategijom Europa 2020.
While some set targets that were more demanding than those in the Europe 2020 strategy, none of the Member States examined included in their strategy a national target relating to one of the three EU targets: take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband23. 
Iako su u nekim strategijama utvrđene ciljne vrijednosti koje su bile zahtjevnije od onih iz strategije EU-a za 2020., nijedna od država članica obuhvaćenih ispitivanjem nije uključila u svoju strategiju nacionalnu ciljnu vrijednost povezanu s jednom od tri ciljne vrijednosti EU-a – jamčenjem toga da je 50 % kućanstava pretplaćeno na ultrabrzi pristup internetu23.
23 For 2014-2020, the Commission sought to translate the Europe 2020 strategic objectives into Cohesion policy through the inclusion of thematic objectives broken down to investment priorities linked to the Europe 2020 headline targets. 
23 Za razdoblje 2014. – 2020. Komisija je nastojala prenijeti strateške ciljeve strategije Europa 2020. u kohezijsku politiku uključivanjem tematskih ciljeva koji su raščlanjeni na prioritete ulaganja povezane s glavnim ciljnim vrijednostima strategije Europa 2020.
The potential benefits of this move were recognised by the OECD24, Commission25 and the Parliament26. 
OECD24, Komisija25 i Parlament26 potvrdili su potencijalne koristi takva postupanja.
In practice, however, below the political Europe 2020 aspirations, there was a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and 11 thematic objectives; and these various tiers were not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives27. 
Međutim, u praksi se u pozadini političkih težnji strategije Europa 2020. nalazila složena struktura, koja je obuhvaćala pet glavnih ciljnih vrijednosti, sedam vodećih inicijativa i 11 tematskih ciljeva, pri čemu te različite razine nisu ni pojedinačno ni u cjelini osmišljene na način koji bi omogućio prenošenje političkih težnji strategije Europa 2020. u korisne operativne ciljeve27.
In addition, we found that all examined Member States except one failed to translate the Europe 2020 headline targets in the operational objectives in the programmes28. 
Povrh toga, Sud je utvrdio da, osim jedne, nijedna od ispitanih država članica nije prenijela glavne ciljne vrijednosti strategije Europa 2020. u operativne ciljeve u svojim programima28.
Also, the Commission stressed that Europe 2020 headline targets can only succeed with strong national and regional participation and ownership on the ground29. 
Nadalje, Komisija je istaknula da se glavne ciljne vrijednosti strategije Europa 2020. mogu ostvariti isključivo uz snažnu uključenost na nacionalnoj i regionalnoj razini te uz preuzimanje odgovornosti za njihovo ostvarenje na terenu29.
24 For Cohesion policy — the total funding available is pre-allocated to Member States30. In March 2019, we published a rapid case review providing more details on the proposed process for pre-allocating Cohesion policy funds to Member States for the next programme period 2021-202731. 
Sud je u ožujku 2019. objavio kratki tematski pregled u kojem se iznosi više pojedinosti o predloženom procesu prethodne dodjele financijskih sredstava za kohezijsku politiku državama članicama za sljedeće programsko razdoblje 2021. – 2027.31 25 Metoda dodjele nije se znatno promijenila otkako je prvi put uvedena 1999. godine.
capita32 - see Table 3 below. 
Glavni je čimbenik u dodjeli razvijenost regija na temelju BDP-a po glavi stanovnika32 – vidi tablicu 3. u nastavku.
The link to some of the strategic objectives pursued has increased but remains limited. 
Poveznice s nekima od strateških ciljeva koje se želi ostvariti ojačane su, ali i dalje su ograničene.
Table 3 – Criteria for allocating Cohesion funding to Member States 19 Criterion 2007-2013 2014-2020 2021-2027 GDP (incl. 
Tablica 3. – Kriteriji za dodjelu sredstava za kohezijsku politiku državama članicama 20 2.
GNI for Cohesion Fund) 83 % 86 % 81 % Labour market, education, demographics 17 % 14 % 15 % Climate 1% Migration 3% Total 100 % 100 % 100 % Source: Presentation “EU budget for the future: Regional development and Cohesion” by the Commission (for periods 2014-2020 and 2021-2027) and Commission estimate (for period 2007-2013). 
2014. – 2020. 2021. – 2027. 2014. – 2020. 2021. – 2027. 3.
26 Pre-allocations to Member States, according to the Commission, limit the budget’s responsiveness to evolving needs. 
26 Prema navodima Komisije prethodnom dodjelom sredstava državama članicama ograničava se prilagodljivost proračuna za odgovor na nove potrebe.
Except for a technical adjustment which takes place once during every programme period, there is no flexibility for re-allocating funds between Member States throughout the programme period33. 
Uz iznimku tehničke prilagodbe koja se obavlja jednom u svakom programskom razdoblju ne postoji fleksibilnost za preraspodjelu financijskih sredstava među državama članicama tijekom određenog programskog razdoblja33.
The OECD considers that this inflexible aspect of the MFF marks a distinct departure from the practices of national budgeting, where annual or periodic reallocation of resources in response to changing priorities – and indeed in response to evaluations of performance and results – is the norm. 
OECD smatra da je taj nefleksibilan aspekt VFO-a jasno odstupanje od prakse izrade nacionalnih proračuna, u okviru kojih je ustaljeno obavljati godišnju ili redovitu preraspodjelu resursa u slučaju promjene prioriteta, kao i na temelju evaluacija uspješnosti i rezultata.
The OECD adds that, in practice, national stakeholders see the allocations, once settled in the MFF context, as “their” money that should not be adjusted, except in extremis34. 
OECD dodaje da u praksi nacionalni dionici smatraju da su dodijeljeni iznosi, nakon što se utvrde u okviru VFO-a, „njihov novac” čiji se iznos ne bi trebao mijenjati, osim u izvanrednim slučajevima34.
We have noted in previous audits that it is a challenge to obtain good qualitative results from schemes where absorption of funds by Member States is an implicit objective35. We consider that the allocation of funding should take account of needs and be informed by past performance information. 
Sud je u prethodnim revizijama isticao da ostvarivanje dobrih kvalitativnih rezultata na temelju programa čiji je implicitni cilj da države članice iskoriste financijska sredstva nije jednostavan zadatak35. Sud smatra da je u dodjeli financijskih sredstava potrebno uzeti u obzir relevantne potrebe te bi se ona trebala temeljiti na informacijama o dosadašnjoj uspješnosti.
1. The allocation of funding to Member States should be based on the identified needs and objectives pursued 27 This implies that there should first be a needs assessment at Cohesion policy level taking into account both the Treaty-based objectives (e.g. reduce regional disparities) and other relevant strategic objectives (e.g. EU 2020 Headline target: Increasing combined public and private investment in R&D to 3 % of GDP). 
1. Dodjela financijskih sredstava državama članicama trebala bi se temeljiti na utvrđenim potrebama i ciljevima koje se želi ostvariti 27 To znači da bi se na razini kohezijske politike prvo trebala obaviti procjena potreba kojom se uzimaju u obzir ciljevi koji se temelje na Ugovorima (npr. smanjenje regionalnih razlika) i drugi relevantni strateški ciljevi (npr. glavna ciljna vrijednost strategije Europa 2020.: povećanje kombiniranih javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj na 3 % BDP-a).
This needs assessment should be translated into policy objectives, taking into account the limited EU funds available. 
Rezultati te procjene potreba trebali bi se prenijeti u ciljeve politike, pritom vodeći računa o ograničenim raspoloživim financijskim sredstvima EU-a.
The allocation of funding to Member States and their regions should be in line with these policy objectives. 
Dodjela financijskih sredstava državama članicama i njihovim regijama trebala bi se obavljati u skladu s tim ciljevima politike.
28 As our recently-published rapid case review (paragraph 24) sets out, the method for allocating funds takes account, to a certain extent, of Treaty based objectives (such as GDP) and evolving strategic objectives (such as some Europe 2020 related criteria). 
28 Kao što je istaknuto u kratkom tematskom pregledu koji je Sud nedavno objavio (odlomak 24.), metodom dodjele sredstava u određenoj se mjeri uzimaju u obzir ciljevi koji se temelje na Ugovorima (kao što je BDP) i strateški ciljevi koji se mijenjaju (kao što su određeni kriteriji povezani sa strategijom Europa 2020.).
But the Commission has not attempted to allocate funding in a consistent and structured way based on needs and strategic objectives. 2. 
Međutim, Komisija nije pokušala dodjeljivati financijska sredstva na dosljedan i strukturiran način na temelju potreba i strateških ciljeva. 2.
The allocation of funding to Member States should be informed by information on past performance 29 The OECD assessed that, despite the highly developed nature of the EU performance budgeting framework, the EU scores relatively similar to OECD countries in terms of how performance information is used to support budgetary decisions. 
Dodjela financijskih sredstava državama članica trebala bi se temeljiti na informacijama o dosadašnjoj uspješnosti 29 Prema procjeni OECD-a, unatoč visokom stupnju razrađenosti okvira EU-a za izradu proračuna utemeljenog na uspješnosti, način na koji EU upotrebljava informacije o uspješnosti kao temelj za odluke o proračunu ocijenjen je razmjerno sličnim načinu na koji to čine zemlje OECD-a.
However, it judged that the linkages between performance information and broader resource allocation policy are weak36. 
Međutim, OECD je ocijenio da su poveznice između informacija o uspješnosti i opsežnije politike dodjele sredstava slabe36.
2 – Principles governing programming 30 The CPR also sets the framework for the next phase, programming by the Member States. 
2. – Načela u vezi s izradom programa 30 Uredbom o zajedničkim odredbama također se utvrđuje okvir za sljedeću fazu – izradu programa u državama članicama.
During this phase, plans for a specific programme period are developed in detail at Member State level through the formulation of a country strategy37 and related programmes. 
Tijekom te faze na razini država članica izrađuju se detaljni planovi za određeno programsko razdoblje utvrđivanjem strategije na razini predmetne zemlje37 i povezanih programa.
The Commission negotiates with the national authorities on the content of both sets of programming documents before adopting them. 
Komisija pregovara s nacionalnim tijelima o sadržaju obaju skupova programskih dokumenata prije njihova donošenja.
For this stage there are four guiding principles, relating to intervention logic; targeting funding; performance measurement framework; and incentives. 
Za ovu fazu Sud iznosi četiri vodeća načela koja se odnose na logiku intervencije, usmjeravanje financijskih sredstava, okvir za mjerenje uspješnosti i poticaje.
31 Intervention logic refers to the process of identifying which needs EU funding is designed to address, and how this might be achieved. 
31 Logika intervencije odnosi se na proces utvrđivanja potreba na koje bi se trebalo odgovoriti financijskim sredstvima EU-a i načina na koji bi se to moglo postići.
As a first step, Member States should identify their national needs. 
Prvi korak za države članice trebalo bi biti utvrđivanje njihovih nacionalnih potreba.
This provides the basis for formulating objectives, targets and required funding. 
Time se pruža temelj za utvrđivanje ciljeva, ciljnih vrijednosti i potrebnih financijskih sredstava.
A similar exercise should then be repeated at the level of the programmes, where the national objectives should be translated into operational objectives. 
Potom bi se sličan postupak trebao ponoviti na razini programa, u okviru kojih bi nacionalni ciljevi trebali biti preneseni u operativne ciljeve.
At this level, Member States should set out the links between inputs, actions, outputs and results. 
Na toj bi razini države članice trebale utvrditi poveznice između uloženih sredstava, mjera, ostvarenja i rezultata.
32 The Commission identified a strong intervention logic as one of the pillars of the result orientation in the 2014-2020 programme period. 
32 Komisija je utvrdila pouzdanu logiku intervencije kao jedan od temelja usmjerenosti na rezultate u programskom razdoblju 2014. – 2020.
This was largely reflected in the 2014-2020 legislative framework through, for example, the mandatory articulation of the needs at the national level, and mandatory ex ante evaluations of each 20 3 A clear intervention logic exists 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
To se u velikoj mjeri odražavalo u zakonodavnom okviru za razdoblje 2014. – 2020., primjerice u obveznom definiranju potreba na nacionalnoj razini i obveznim ex ante evaluacijama svakog programa s naglaskom na jasnoću logike intervencije38.
programme focusing on the clarity of the intervention logic38. These steps led to a clearer presentation of the intervention logic at both partnership agreement and programme level39. 
Ti su koraci doveli do jasnijeg prikaza logike intervencije, kako na razini sporazuma o partnerstvu tako i na razini programa39.
The European Parliament also found that the intervention logic of programmes improved and that result indicators for the 2014-2020 programme period were better developed40. 
Europski parlament također je utvrdio da se logika intervencije programa poboljšala te da su pokazatelji rezultata za programsko razdoblje 2014. – 2020. kvalitetnije osmišljeni40.
33 The draft proposal for 2021-2027 programme period dispenses with some of the elements that contributed to a clearer intervention logic, notably the mandatory assessment of needs in the partnership agreement and the mandatory ex ante evaluation of programmes41. 
33 U nacrtu prijedloga za programsko razdoblje 2021. – 2027. izostavljaju se određeni elementi koji su doprinosili jasnijoj logici intervencije, posebice obvezna procjena potreba u okviru sporazuma o partnerstvu i obvezna ex ante evaluacija programa41.
34 Weaknesses in the design of intervention logic have represented one of our most frequent findings, featuring in more than half of the special reports we analysed. 1. 
34 Nedostatci u načinu na koji je osmišljena logika intervencije bili su jedan od najčešćih nalaza Suda koji je iznesen u više od polovice tematskih izvješća koja je Sud analizirao.
21 Special report on a European high-speed rail network We found that the quality of the assessment of needs underpinning Member States’ investments in high-speed rail infrastructure is low. 
23 Tematsko izvješće o europskoj mreži željeznica velikih brzina Sud je utvrdio da je kvaliteta procjena na kojima su se temeljila ulaganja država članica u infrastrukturu željeznica velikih brzina neodgovarajuća.
Alternative solutions, such as upgrading existing conventional lines instead of building new high-speed lines, were only considered systematically in two of the six visited Member States (Italy and Germany)42. 2. 
Alternativna rješenja, kao što su nadogradnja postojećih konvencionalnih pruga umjesto izgradnje novih pruga za velike brzine, sustavno su se razmatrala samo u dvjema državama članicama (Italija i Njemačka) od njih šest koje su posjećene42.
Special report on Youth unemployment For the 2014-2020 period, we found that Member States did not create adequate strategies with clear objectives to reach all unemployed young people that were neither in employment, education or training (NEET). 
Tematsko izvješće o nezaposlenosti mladih Sud je utvrdio da države članice za razdoblje 2014. – 2020. nisu izradile odgovarajuće strategije s jasnim ciljevima kojima će se obuhvatiti sve mlade osobe koje nisu zaposlene, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (skupina NEET).
Indeed, some Member States 22 did not target all young people but only a subpopulation. 
Naime, neke države članice nisu se usmjerile na sve mlade osobe, već samo na određenu podskupinu.