natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission works closely with the Member States and the Networks in the ERN Board, in the ERN Coordinators Group and in various thematic working groups which focus on the different challenges faced by the networks in their first years of activities. 
Komisija blisko surađuje s državama članicama i mrežama u odboru europskih referentnih mreža, u skupini koordinatora europskih referentnih mreža te u raznim tematskim radnim skupinama koje su usmjerene na različite izazove s kojima se te mreže suočavaju u prvim godinama rada.
The Commission is fully committed to supporting the Member States and the European Reference Networks. 
Komisija je u potpunosti predana pružanju potpore državama članicama i europskim referentnim mrežama.
The Commission accepts recommendation 3(c). 
Komisija prihvaća točku (c) 3. preporuke.
The Commission has made proposals to simplify the financing of the Networks within the future Multi-annual Financial Framework, but it cannot commit at this stage on the outcomes of the ongoing negotiations with the co-legislators concerning the future Multi-annual Financial Framework. 9 
Komisija je izradila prijedloge za pojednostavnjenje financiranja mreža u okviru budućeg višegodišnjeg financijskog okvira, ali se u ovoj fazi ne može obvezati na ishode tekućih pregovora sa suzakonodavcima o budućem višegodišnjem financijskom okviru. 9
The ECA selects and designs these audit tasks to achieve maximum impact by considering the risks to performance or compliance, the level of income or spending involved, forthcoming developments and political and public interest. 
U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
The audit was led by ECA Member Janusz Wojciechowski, supported by Kinga Wiśniewska-Danek, Head of Private Office and Katarzyna Radecka-Moroz, Private Office Attaché; Colm Friel, Principal Manager; Joanna Kokot, Head of Task; Nicholas Edwards, Deputy Head of Task and Frédéric Soblet, Aris Konstantinidis, Anna Zalega, Michela Lanzutti, Jolanta Zemailaite, Auditors. 
Reviziju je predvodio član Suda Janusz Wojciechowski, a potporu su mu pružali voditeljica njegova ureda Kinga Wiśniewska-Danek i ataše u njegovu uredu Katarzyna Radecka-Moroz, glavni rukovoditelj Colm Friel, voditeljica radnog zadatka Joanna Kokot, zamjenik voditeljice radnog zadatka Nicholas Edwards te revizori Frédéric Soblet, Aris Konstantinidis, Anna Zalega, Michela Lanzutti i Jolanta Zemailaite.
Mark Smith provided linguistic support. 
Jezičnu podršku pružio je Mark Smith.
From left to right: Frédéric Soblet, Kinga Wiśniewska-Danek, Aris Konstantinidis, Janusz Wojciechowski, Colm Friel, Joanna Kokot, Nicholas Edwards, Jolanta Zemailaite. 
Slijeva nadesno: Frédéric Soblet, Kinga Wiśniewska-Danek, Aris Konstantinidis, Janusz Wojciechowski, Colm Friel, Joanna Kokot, Nicholas Edwards, Jolanta Zemailaite.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 7.2.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 21.2.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 10.4.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1934-1 doi: 10.2865/280048 QJ-AB-19-005-EN-N HTML ISBN 978-92-847-1903-7 doi: 10.2865/946816 QJ-AB-19-005-EN-Q 
Događaj Datum Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 7.2.2018 Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja revizija) 21.2.2019 Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 10.4.2019 Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) na svim jezicima 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1926-6 doi:10.2865/071940 QJ-AB-19-005-HR-N HTML ISBN 978-92-847-1902-0 doi:10.2865/540343 QJ-AB-19-005-HR-Q
The 2011 Cross‐border Healthcare Directive seeks to ensure EU patients’ rights to access safe and high‐quality healthcare, including across national borders within the EU. 
Direktivom o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi iz 2011. pacijentima u EU u želi se zajamčiti ostvarivanje prava na pristup sigurnoj i visokokvalitetnoj zdravstvenoj zaštiti i izvan granica njihovih matičnih država u EU u.
These rights are also intended to facilitate closer cooperation between Member States on eHealth and the treatment of rare diseases. 
Tim se pravima također želi omogućiti uža suradnja među državama članicama u području e zdravstva i liječenja rijetkih bolesti.
We concluded that although EU actions in cross-border healthcare enhance Member States’ collaboration, the benefits for patients were limited. 
Sud je zaključio da se mjerama EU a u području prekogranične zdravstvene zaštite intenzivira suradnja među državama članicama, ali koristi za pacijente bile su ograničene.
We found that despite the progress made on providing EU citizens with information on cross-border healthcare, in some areas this information remains difficult to access. 
Utvrđeno je da je ostvaren napredak u pružanju informacija građanima EU a o prekograničnoj zdravstvenoj zaštiti, ali tim se informacijama u nekim područjima i dalje teško pristupa.
We identified weaknesses in the Commission’s strategic planning and project management. 
Sud je utvrdio nedostatke u strateškom planiranju Komisije i njezinu upravljanju projektima.
We make recommendations focusing on the Commission’s support for National Contact Points, the deployment of cross-border exchanges of health data, and EU’s actions in the field of rare diseases. 
Sud iznosi preporuke koje se odnose na potporu koju Komisija pruža nacionalnim kontaktnim točkama te na uvođenje prekogranične razmjene zdravstvenih podataka i mjere EU a u području rijetkih bolesti.
EN 2019 Special Report NO 08 Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
08 Energija vjetra i solarna energija za proizvodnju električne energije: za postizanje ciljnih vrijednosti EU-a potrebno je uložiti znatne napore (u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a) Tematsko izvješće
Executive summary I Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 %. 
2 3 5 17. 20 31 5
The main driver for this growth was the increase in wind and solar photovoltaic (PV) power. 
Povećana uporaba energije vjetra i solarne fotonaponske energije bila je glavni pokretač tog porasta.
II Through this audit, we assessed whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed enough for the EU to meet the 20 % target by 2020 as set by the directive on the promotion of the use of energy from renewables, and the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power. 
II Sud je u okviru ove revizije procijenio je li udio obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije dovoljno porastao da EU postigne ciljnu vrijednost od 20 % do 2020. godine, kako je utvrđeno Direktivom o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, te je također procijenio djelotvornost potpore EU-a i država članica za proizvodnju električne energije iz energije vjetra i solarne fotonaponske energije.
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the European Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets. 
Objava ovog revizijskog izvješća podudara se s objavom sljedećeg u nizu izvješća Europske komisije o napretku u području obnovljivih izvora energije.
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation. 
Ta će izvješća biti posljednja prilika za poduzimanje korektivnih mjera i pružanje informacija za rasprave o stanju obnovljivih izvora energija nakon 2020. godine.
III The first catalyst towards the progress in renewables was the directive itself, and the second the Member States’ support schemes to incentivise investment. 
III Prvi katalizator za postizanje napretka u području obnovljivih izvora energije bilo je donošenje navedene Direktive, dok su drugi katalizator bili programi potpore država članica čija je svrha bila potaknuti ulaganja.
However, the significant progress since 2005 was followed by a deceleration in both wind and solar PV sectors after 2014. 
Međutim, nakon razdoblja znatnog napretka koje je započelo 2005. godine uslijedilo je usporavanje u sektorima energije vjetra i solarne fotonaponske energije nakon 2014.
By 2017, half of the Member States had either already reached or were close to reaching their 2020 targets. 
Do 2017. godine polovica država članica već je bila postigla svoje ciljne vrijednosti za 2020. godinu ili je bila blizu njihovu postizanju.
For the other Member States, attaining their national targets remains a significant challenge that will require further effort. 
Za ostale države članice postizanje nacionalnih ciljnih vrijednosti i dalje je velik izazov koji će iziskivati ulaganje dodatnih napora.
IV We found that the initial support schemes oversubsidized wind and solar PV deployment, but that decreasing the levels of support served to deter potential investment. 
IV Sud je utvrdio da su se u okviru početnih programa potpore pružale prekomjerne subvencije za uvođenje energije vjetra i solarne fotonaponske energije, ali i da je smanjenje razina potpore dovelo do odvraćanja od potencijalnih ulaganja.
Encouraging auctions and the use of citizen participation are crucial for increasing investment and enhancing conditions for deployment, such as overcoming restrictive spatial planning rules, lengthy administrative procedures and grid insufficiencies. 
Poticanje dražbi i sudjelovanje građana ključni su čimbenici za povećanje ulaganja i poboljšanje uvjeta za uvođenje energije vjetra i solarne fotonaponske energije, na primjer u smislu nadilaženja ograničavajućih pravila o prostornom planiranju, dugotrajnih administrativnih postupaka i nedostataka u mrežama.
V Looking ahead to 2030, we found that the Commission’s 2016 ‘Clean Energy’ package lays the groundwork for a better investment environment. 
V Imajući u vidu 2030. godinu, Sud je utvrdio da su paketom mjera za čistu energiju koji je Komisija predložila 2016. godine postavljeni temelji za bolje ulagačko okruženje.
However, the lack of national targets might jeopardise the achievement of the EU target of at least 32 % for 2030. 4 
Međutim, nedostatak nacionalnih ciljnih vrijednosti mogao bi ugroziti postizanje ciljne vrijednosti EU-a za 2030. godinu u visini od najmanje 32 %. 4
VI As a result of our audit, we recommend: — a focus on closing gaps to meet the 2020 targets; — an improvement in timeliness of statistical data on renewables; — the holding of sufficient auctions to increase renewable capacity for electricity; — the creation of a more favourable environment for renewable electricity generation through simplification of administrative procedures; — the promotion for investment in grid infrastructure and interconnectors; and — better monitoring to mitigate the absence of binding national targets. 5 
VI Na temelju obavljene revizije Sud preporučuje sljedeće: — stavljanje većeg naglaska na otklanjanje nedostataka kako bi se postigle ciljne vrijednosti za 2020. — postizanje poboljšanja u pogledu pravodobnosti statističkih podataka o obnovljivim izvorima energije — održavanje dovoljnog broja dražbi radi povećanja obnovljivih kapaciteta za električnu energiju — stvaranje povoljnijeg okruženja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora pojednostavnjenjem administrativnih postupaka — promicanje ulaganja u mrežnu infrastrukturu i spojne vodove i — bolje praćenje kako bi se ublažile posljedice nepostojanja obvezujućih nacionalnih ciljnih vrijednosti. 5
Introduction 01 Between 1990 and 2017, the consumption of electricity in the EU grew on average by 1 % per year, from below 2.2 billion GWh1 to almost 2.8 billion GWh per year. 
Uvod 01 U razdoblju 1990. – 2017. potrošnja električne energije u EU-u rasla je u prosjeku za 1 % godišnje, od vrijednosti nešto niže od 2,2 milijarde GWh1 do vrijednosti od gotovo 2,8 milijardi GWh godišnje.
In the period until 2020, consumption is forecast to increase by less than 0.3 % per year if specific energy efficiency measures are implemented, and by 0.7 % per year if no new efficiency policies are put in place in the 2020-2050 peirod2. 
Predviđa se da će se u razdoblju do 2020. godine potrošnja povećavati za manje od 0,3 % godišnje ako se provedu posebne mjere energetske učinkovitosti, odnosno za 0,7 % godišnje ako se u razdoblju 2020. – 2050. ne uspostave nove politike energetske učinkovitosti2.
02 Electricity can be generated either from non-renewable sources, which include fossil fuels (coal, natural gas, crude oil), non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors; or from renewable sources (hydropower, wind, solar, biomass, biogas, bioliquid, waste, geothermal, wave, tidal and ocean energy). 
02 Električna energija može se proizvesti iz neobnovljivih izvora, koji uključuju fosilna goriva (ugljen, prirodni plin, sirova nafta), neobnovljivi otpad i nuklearne materijale u konvencionalnim reaktorima, ili iz obnovljivih izvora (hidroenergija, energija vjetra, solarna energija, biomasa, bioplin, tekuća biogoriva, otpad, geotermalna energija, energija valova, plime i oseke i oceana).
Apart from electricity, renewables are also used to produce energy which is converted to heating and cooling, and fuel for transport. 
Osim za proizvodnju električne energije, obnovljivi izvori energije upotrebljavaju se i za proizvodnju energije koja se pretvara u energiju za grijanje i hlađenje te gorivo za prijevoz.
Table 1 presents the main renewable technologies and their application. 
U tablici 1. dostupan je prikaz glavnih tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihovih primjena.
A kWh is equivalent to a steady power of one kilowatt running for one hour. 
Mjerna jedinica kWh ekvivalent je postojane snage od jednog kilovata utrošene u jednom satu.
Eurostat, ‘EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050’, July 2016, p. 
Eurostat, „EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050” (Referentni scenarij EU-a za 2016.: trendovi u području energetike, prometa i emisija stakleničkih plinova do 2050.), srpanj 2016., str.
03 Depending on the energy source used, electricity generation can have a negative effect on the environment, human health and climate. 
03 Ovisno o korištenom izvoru energije, proizvodnja električne energije može negativno utjecati na okoliš, zdravlje ljudi i klimu.
Of the EU’s total greenhouse gas emissions, 79 % comes from the use of fossil fuels to generate energy5. 
Od ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u 79 % emisija dolazi iz uporabe fosilnih goriva za proizvodnju energije5.
The Commission estimates that a higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions by 40 % in 20306, and by 80 % to 95 % in 20507. 
Komisija procjenjuje da će veći udio električne energije iz obnovljivih izvora pomoći EU-u da ostvari svoj cilj da se emisije stakleničkih plinova smanje za 40 % do 2030.6 te za 80 % do 95 % do 2050. godine7.
In addition, using more renewables to meet its electricity needs will lower the EU’s dependence on imported fossil fuels. 
Osim toga, veća uporaba obnovljivih izvora energije u cilju zadovoljavanja potreba za električnom energijom smanjit će ovisnost EU-a o uvoznim fosilnim gorivima.
European Environment Agency, ‘EEA greenhouse gas - data viewer’, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer. 
Europska agencija za okoliš, „EEA greenhouse gas – data viewer” (Preglednik podataka o stakleničkim plinovima Europske agencije za okoliš), 2017., https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer.
COM(2014) 15 final, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. 
COM(2014) 15 final, „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.”
COM(2011) 112 final, ‘A roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050’. 
COM(2011) 112 final, „A Roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050” (Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskim udjelom ugljika do 2050.).
Figure 1 – Share of renewables in electricity generation in the EU, 2005-2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossil fuels (solid and crude oil) Natural Gas Nuclear Renewable energies Source: ECA, based on Eurostat data. 
8 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fosilna goriva (kruta goriva i sirova nafta) Prirodni plin Nuklearna energija Energija iz obnovljivih izvora 5 6 7
05 The main renewable energy technologies responsible for this growth are wind and solar power. 
05 Tehnologije uporabe energije vjetra i solarne energije glavne su tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koje su zaslužne za taj rast.
Although still behind hydropower in terms of volume, from 2005 to 2017 the annual volume of electricity generated from wind rose by 414 %. The corresponding figure for solar was a 8 086 %. 
Iako uporaba tih energija i dalje zaostaje za uporabom hidroenergije u pogledu proizvedene količine, od 2005. do 2017. godine godišnja količina električne energije proizvedene iz energije vjetra porasla je za 414 %, dok je za solarnu energiju zabilježen porast od 8086 %.
Meanwhile, the volume of electricity from hydropower remained largely constant. 
Istodobno je količina električne energije iz hidroelektrana ostala uglavnom nepromjenjiva.
In 2017, hydropower accounted for a 35 % share of all EU renewable electricity production, while wind and solar represented 34 % and 12 % respectively (see Figure 2). 
Godine 2017. u ukupnoj proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora u EU-u hidroenergija imala je udio od 35 %, dok su energija vjetra i solarna energija imale udio od 34 % odnosno 12 % (vidi sliku 2.).
Figure 2 – Share of electricity generated from renewables in the EU-28, 2005-2017 Source: ECA, based on Eurostat data. 
Slika 2. – Udio električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora u EU-28, 2005. – 2017.
06 Because of reductions in the cost of technology, wind and solar photovoltaic (PV) are now economically far more competitive with fossil fuels than in the past (see Box 1). 
06 Zbog smanjenja troškova tehnologije, energija vjetra i solarna fotonaponska energija sada su ekonomski daleko konkurentnije u odnosu na fosilna goriva nego u prošlosti (vidi okvir 1.).
9 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % Other Solar Wind Solid biofuels Hydro 0% 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Box 1 Cost of electricity generation from wind and solar PV is now comparable with fossil fuels The electricity generation industry uses the levelised cost of electricity (LCOE) indicator to calculate the cost for producing electricity under different renewable and non-renewable technologies. 
10 Okvir 1. Troškovi proizvodnje električne energije iz energije vjetra i solarne fotonaponske energije sada su usporedivi s troškovima proizvodnje električne energije iz fosilnih goriva U industriji proizvodnje električne energije upotrebljava se pokazatelj niveliranog troška električne energije kako bi se izračunali troškovi proizvodnje električne energije s pomoću različitih tehnologija koje se temelje na uporabi obnovljivih odnosno neobnovljivih izvora.
It represents the per MWh cost of building and operating an electricity generation plant over an assumed financial life8. 
On predstavlja trošak po MWh za izgradnju i rad postrojenja za proizvodnju električne energije tijekom pretpostavljenog financijskog vijeka8.
According to IRENA9, in 2017 the cost of electricity generated using renewables was often comparable with that of fossil fuels (see Figure 3). 
Prema navodima agencije IRENA9 godine 2017. troškovi električne energije proizvedene uporabom obnovljivih izvora često su bili usporedivi s troškovima proizvodnje iz fosilnih goriva (vidi sliku 3.).
The global LCOE for wind 8 9 US Energy Information Administration, ‘Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018’, March 2018. 
8 9 Američka Uprava za informiranje o energetici, „Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018” (Nivelirani trošak i nivelirani izbjegnuti trošak resursa nove generacije u godišnjem energetskom pregledu za 2018.), ožujak 2018.
IRENA, ‘Renewable power generation costs in 2017’, January 2018, p. 5. 
IRENA, „Renewable power generation costs in 2017” (Troškovi proizvodnje obnovljive energije 2017. godine), siječanj 2018., str. 5.
IRENA is an intergovernmental organisation that supports countries in their transition to a sustainable energy future. 
IRENA je međuvladina organizacija koja podupire zemlje u njihovu prelasku na sustave budućnosti koji se temelje na održivoj energiji.
Figure 3 – Global LCOE from renewable power generation technologies, 2010-2017 (in US dollars/MWh) Source: ECA, based on IRENA report ‘Renewable power generation costs in 2017’, page 17. 
Slika 3. – Globalni nivelirani trošak električne energije za tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, 2010. – 2017.) (u američkim dolarima/MWh) Izvor: Sud, na temelju izvješća IRENA-e „Renewable power generation costs in 2017” (Troškovi proizvodnje obnovljive energije 2017. godine), str.
EU policies on electricity generation from renewables 07 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for the EU and its Member States to have shared competence in the field of energy. 
Politike EU-a o proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora energije 07 U Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da EU i njegove države članice dijele nadležnost u području energetike.
However, Member States retain the right to decide how best to exploit their energy resources, which energy sources to use and how to structure their energy supply. 
Međutim, države članice zadržavaju pravo odlučivanja o tome kako najbolje iskoristiti svoje izvore energije, koje izvore energije upotrebljavati i kako strukturirati svoju opskrbu energijom.
Article 194 TFEU lists the four core objectives of EU energy policy, which include the development of new and renewable forms of energy. (including 27 of the EU Member States and the EU itself) and 23 accession members (including Austria). 
U članku 194. UFEU-a navode se četiri temeljna cilja energetske politike EU-a, koji uključuju razvoj novih i obnovljivih oblika energije.
08 The policy objectives specifically relating to the development of renewable energy were defined in the 2009 Renewable Energy Directive (RED I)10. 
08 Ciljevi politike koji se posebno odnose na razvoj obnovljive energije utvrđeni su u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora iz 2009. godine (RED I)10.
RED I obliged Member States to ensure that, for the EU as a whole, a minimum of 20 % of the gross final energy consumption will come from renewables by the end of 2020 (see Box 2). 
12 bruto potrošnje energije dolaziti iz obnovljivih izvora energije do kraja 2020. godine (vidi okvir 2.).
11 Box 2 National targets for the share of gross final energy consumption from renewables With the view to achieving the 2020 global EU target of 20 %, RED I set specific national targets for the share of gross final energy consumption coming from renewables. 
Nacionalne ciljne vrijednosti za udio konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora energije S ciljem postizanja globalne ciljne vrijednosti EU-a od 20 % do 2020. godine, u Direktivi RED I utvrđene su posebne nacionalne ciljne vrijednosti za udio konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora.