natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The development of infrastructure within the TEN-T is closely linked with the implementation and further advancement of EU transport policy. 
Razvoj infrastrukture u okviru mreže TEN-T usko je povezan s provedbom i daljnjim unapređenjem prometne politike EU-a.
Executive summary 08 ISeaports are economically very important in the European Union (EU). 
Sažetak 08 IMorske luke imaju veliku gospodarsku važnost za Europsku uniju (EU).
There are more than 1 200 commercial seaports in 23 of the EU’s 28 Member States. 
Postoji više od 1 200 trgovačkih morskih luka u 23 države članice EU-a od njih 28.
They are the key nodes in the global trade network, since they handle around three quarters of the EU’s cargo trade with non-member countries and more than a third of intra-EU freight transport. 
One su ključna čvorišta u mreži svjetske trgovine jer se preko njih obavlja otprilike tri četvrtine prometa tereta EU-a s državama koje nisu članice te više od jedne trećine prijevoza tereta unutar EU-a.
In 2013, the European shipping industry is estimated to have contributed around 1 % to the EU’s GDP and supported employment for around 2.2 million people. 
Procjenjuje se da je 2013. godine doprinos sektora pomorskog prometa BDP-u EU-a iznosio otprilike 1 %, a u okviru navedenog sektora pružena je potpora zapošljavanju otprilike 2,2 milijuna osoba.
II Investments in port infrastructures are eligible for EU co-financing through the European Regional Developments Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) under shared management, but also through the Trans-European Networks-Transport (TEN-T) and the Connecting Europe Facility (CEF) under the direct management of the European Commission. 
II Ulaganja u lučku infrastrukturu ispunjavaju uvjete za sufinanciranje EU-a u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF) pod zajedničkim upravljanjem, ali i u okviru transeuropske prometne mreže (TEN-T) i Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) pod izravnim upravljanjem Europske komisije.
Overall, between 2000 and 2013, around 6.8 billion euros of funding was provided from the EU budget for investments in ports. 
U razdoblju od 2000. do 2013. godine iz proračuna EU-a izdvojeno je otprilike 6,8 milijardi eura za ulaganja u luke.
In addition to funding from the EU budget, the European Investment Bank (EIB) financed port investments in the form of loans amounting to around 10.1 billion euros. 
Uz financijska sredstva iz proračuna EU-a, Europska investicijska banka (EIB) financirala je ulaganja u luke u obliku zajmova u iznosu od otprilike 10,1 milijardu eura.
III We assessed the Commission’s and Member States’ EU maritime freight transport strategies and the value for money delivered by EU-funded investments in ports, where we examined 37 new projects and five reassessed projects. 
III Obavili smo procjenu strategija Komisije i država članica za pomorski prijevoz tereta i vrijednosti ostvarene sredstvima EU-a uloženima u luke, u sklopu čega smo ispitali 37 novih projekata, a njih 5 smo ponovno ispitali.
Overall, our audit found that: — The long-term port development strategies put in place by the Member States and the Commission did not provide a robust and coherent basis for planning the capacity needed in EU ports and for identifying the necessary EU and national public funding for port infrastructures; — Funding in similar port infrastructures and superstructures in neighbouring ports has led to ineffective and unsustainable investments: based on the 30 of 37 projects examined and already completed between 2000 and 2013, one in every three euros (corresponding to 194 million euros for 12 projects) has been spent ineffectively so far. 
Općenito govoreći, revizijom smo utvrdili sljedeće: - dugoročne strategije za razvoj luka koje su uspostavile države članice i Komisija nisu pružile pouzdan i dosljedan temelj za planiranje kapaciteta koji je potreban u lukama EU-a te za utvrđivanje potrebnog financiranja lučke infrastrukture sredstvima EU-a i nacionalnim javnim sredstvima, - financiranje slične lučke infrastrukture i nadgrađa u susjednim lukama dovelo je do nedjelotvornih i neodrživih ulaganja: od 37 ispitanih i dovršenih projekata iz razdoblja 2000. – 2013., u njih 30 dosad je nedjelotvorno potrošen svaki treći euro uloženih sredstava EU-a (što odgovara iznosu od 194 milijuna eura za 12 projekata).
Around half of this funding (97 million euros of EU funding for nine projects) was invested in infrastructures which were not used or were heavily underused for more than 3 years after the works ended. 
Otprilike polovica ovih sredstava (97 milijuna eura iz fondova EU-a za devet projekata) uložena je u infrastrukturu koja više od tri godine nakon prestanka radova nije iskorištena ili je iskorištena vrlo slabo.
This highlights shortcomings in the ex ante needs assessment and indicates a high risk of the amounts invested being wasted; — This observation also applies to the five reassessed ports already examined in 2010. 
To upućuje na nedostatke u ex ante procjeni potreba te na visok rizik od beskorisnog ulaganja novca, - to se opažanje odnosi i na ponovnu procjenu pet luka koje su već ispitane tijekom 2010. godine.
This reassessment did indicate poor value for money overall: the use of the EU-funded capacity for these ports was still inadequate after almost a decade of operations. 
Ponovnom procjenom utvrdili smo da je općenito ostvarena mala vrijednost za uložen novac: skoro cijelo desetljeće nakon početka poslovanja razina iskorištenosti kapaciteta financiranih sredstvima EU-a za te luke i dalje je neprimjerena.
The port areas in four ports were still at a very low level or empty. 
Lučka područja četiriju luka i dalje su imala nisku razinu iskorištenosti, a neka su čak bila i prazna.
Overall, 292 million euros of the investments was considered to have been spent ineffectively; — Cost overruns and delays are further illustrations of inefficiencies in the examined investments in port infrastructures. 
Smatra se da je ukupno 292 milijuna uloženih sredstava iskorišteno nedjelotvorno, - prekoračenja troškova i odstupanje od rokova dodatni su pokazatelji neučinkovitosti ispitanih ulaganja u lučku infrastrukturu.
Moreover, 19 of the 30 completed projects faced delays, out of which 12 were delayed by more than 20 % of the planned project duration. 
Nadalje, kašnjenja su utvrđena u 19 od 30 dovršenih projekata, od čega je njih 12 kasnilo više od 20 % planiranog trajanja projekta.
Relative to the initially planned duration, the delays were of up to 136 %. 
U odnosu na početno planirano trajanje, zabilježena su kašnjenja i do 136 %.
Of the seven projects (corresponding to 524 million euros of EU funding) not yet completed at the time of the audit, six were also delayed; 
Od sedam projekata koji nisu dovršeni u vrijeme provođenja revizije (za koje su izdvojena sredstva EU-a iznosila 524 milijuna eura), u njih šest zabilježena su i kašnjenja,
Executive summary 09 — Many missing and inadequate links to hinterlands, such as missing road and rail connections, will need further public funding to make the initial port investments work properly; — Both the internal coordination within the Commission and the procedure in place between the EIB and the Commission to assess proposed EIB loans for port infrastructures have not been functioning properly as the EIB does not share all relevant information with the Commission. 
Sažetak 09 - zbog velikog broja nepostojećih ili neodgovarajućih poveznica s područjima u zaleđu, poput nepostojećih cestovnih i željezničkih veza, bit će potrebna dodatna javna sredstva kako bi početna ulaganja u luke mogla pravilno funkcionirati, - usklađenost unutar Komisije te postojeći postupak između EIB-a i Komisije za procjenu predloženih zajmova EIB-a za lučku infrastrukturu nisu ispravno funkcionirali jer EIB nije razmjenjivao sve relevantne informacije s Komisijom.
Moreover, for some loan proposals, critical problems were highlighted internally within the Commission, but not signalled to the EIB in the form of a negative opinion by the Commission; and — The Commission did not take the necessary actions in the area of state aid and customs procedures to enable ports to compete on a level playing field. 
Nadalje, za neke su prijedloge zajmova interno u Komisiji bili istaknuti ključni problemi, no to se nije prenijelo EIB-u u obliku negativnog mišljenja Komisije, te - Komisija nije poduzela potrebne mjere na području državne potpore i carinskih postupaka kako bi lukama omogućila jednake uvjete tržišnog natjecanja.
The Commission’s state aid control could have been more proactive and more effective by monitoring ex post whether the conditions under which earlier decisions (e.g. for concessions) were taken, remained unchanged or by refusing support to user-specific superstructures. 
Kontrola državnih potpora koju provodi Komisija mogla je biti proaktivnija i djelotvornija da se obavljalo ex post praćenje pridržavanja uvjeta prema kojima su ranije odluke (npr. za koncesije) donesene ili ostale nepromijenjene ili da se nije odobravala potpora za nadgrađa prilagođena korisnicima.
For example, projects which included superstructures used by private operators had been co-financed with around 92.5 million euros from the EU budget. 
Primjerice, projekti koji uključuju nadgrađe kojim su se koristili privatni operatori sufinancirani su sredstvima iz proračuna EU-a u iznosu od 92,5 milijuna eura.
IV In our report, we make the following recommendations: — Put in place a monitoring of core port capacity, taking account of the Member States’ plans for implementing their long-term strategies; — Revise the current number of 104 ‘core ports’ which are necessary to maintain an adequate level of accessibility for the EU as a whole; — Set out an EU-wide port development plan for core ports, maritime waterways and canals; — Work with the Member States to reduce the administrative burden and delays in project selection and implementation by promoting the principle of a national ‘one-stop-shop’ for the issuing, or refusal, of all permits and authorisations for port infrastructure-related investments. 
IV U ovom izvješću stoga iznosimo sljedeće preporuke: - uspostaviti praćenje podataka o kapacitetima strateških luka, vodeći računa o planovima država članica za provedbu njihovih dugoročnih strategija, - preispitati trenutačan broj od 104 „strateške luke” koje su potrebne za održavanje odgovarajuće pristupačnosti na razini cijeloga EU-a, - donijeti razvojni plan za luke na razini EU-a za strateške luke, ključne pomorske plovne putove i kanale, - surađivati s državama članicama na smanjenju administrativnog opterećenja i kašnjenja pri odabiru i provedbi projekata promicanjem načela nacionalnog jedinstvenog kontaktnog mjesta za izdavanje ili odbijanje dozvola i ovlaštenja za ulaganja u vezi s lučkom infrastrukturom.
Moreover, a ‘tacit agreement’ principle (e.g. of 2 years) should be implemented as soon as possible; — Strictly apply the ESIF Common Provisions Regulation and the CEF Regulation on financial corrections due to underperforming investments for the 2014-2020 period; — Assess the possibility of excluding EU funding for port infrastructure for container transhipment and storage (e.g. construction of quays, docks and storage capacities) during the 2014-2020 period. 
Nadalje, načelo „prešutnog sporazuma” (npr. u razdoblju od dvije godine) trebalo bi se uvesti što prije, - strogo primjenjivati Uredbu o ESIF-u o zajedničkim odredbama te Uredbu o CEF-u o financijskim ispravcima zbog nezadovoljavajuće uspješnosti ulaganja tijekom razdoblja 2014. – 2020., - procijeniti mogućnost da se tijekom razdoblja 2014. – 2020. iz sredstava EU-a isključi financiranje lučke infrastrukture za prekrcaj kontejnera i skladištenje (npr. izgradnja pristaništa, dokova i kapaciteta za skladištenje).
In addition, superstructures which are not within the public remit should be excluded from EU funding, as these should be considered a commercial environment; — Prioritise EU co-financing from both CEF and ESIF spending to core ports to improve their connections to their hinterlands; 
Nadalje, iz sredstava EU-a trebalo bi se isključiti financiranje nadgrađa koje nije u javnoj nadležnosti, budući da ga se treba smatrati komercijalnom djelatnošću, - dati prednost sufinanciranju strateških luka sredstvima EU-a iz Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) i Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) radi poboljšanja povezanosti s područjima u zaleđu,
Introduction 11 Main characteristics of port services in Europe More than 1 200 commercial seaports in the EU 01 Ports are economically very important in the European Union (EU). 
Uvod 11 Glavne značajke lučkih usluga u Europi Više od 1 200 trgovačkih morskih luka u EU-u 01 Luke imaju veliko gospodarsko značenje za Europsku uniju (EU).
They are the key nodes in the global trade network: they handle around three quarters of the EU’s cargo trade with non-member countries and more than a third of intra-EU freight transport. 
One su ključna čvorišta u mreži svjetske trgovine jer se preko njih obavlja otprilike tri četvrtine prometa tereta EU-a s državama koje nisu članice te više od jedne trećine prijevoza tereta unutar EU-a.
Liquid bulk accounted for 37 % of all cargo passing through EU seaports in 2014, followed by dry bulk (23 %) and containers (21 %). 
Tekući teret činio je 37 % ukupnog tereta koji je prošao kroz morske luke EU-a tijekom 2014., suhi teret činio je 23 %, a kontejneri 21 %.
Moreover, there are around 400 million passengers per year using these ports1. 
Osim toga, tim se lukama koristi otprilike 400 milijuna putnika godišnje1.
02 In 2013, the European shipping industry is estimated to have contributed up to 147 billion euros (or around 1 %) to the EU’s GDP2. 
02 Procjenjuje se da je 2013. godine doprinos sektora pomorskog prometa BDP-u EU-a iznosio 147 milijardi eura (ili otprilike 1 %)2.
It also supported employment for an estimated 2.2 million people. 
Također je u okviru navedene industrije pružena potpora zaposlenju otprilike 2,2 milijuna osoba.
Of these, some 1.5 million people were directly employed by ports in the EU3. 
Od toga je otprilike 1,5 milijuna osoba izravno zaposleno u lukama EU-a3.
Ports also play an important role in linking islands and peripheral areas with the mainland. 
Luke također imaju važnu ulogu u povezivanju otoka i perifernih područja s kopnom.
03 The ports sector is a very heterogeneous one, with ports differing significantly in their size, type, organisation and in how they are connected to their hinterlands. 
03 Lučki sektor vrlo je raznolik, a luke se znatno razlikuju u veličini, vrsti, organizaciji i tome kako su povezane s područjima u zaleđu.
Efficiency and productivity vary greatly between EU ports, and these differences have even increased in recent years4. 
Učinkovitost i produktivnost među lukama EU-a uvelike odstupaju, a ta su se odstupanja čak povećala posljednjih godina4.
Some 96 % of all freight and 93 % of all passengers transiting through EU ports do so through the 329 key seaports identified as essential to the functioning of the internal market in the EU Guidelines on the Trans-European Transport Network (TEN-T)5. 
Gotovo 96 % ukupnog tereta i 93 % svih putnika koji prolaze kroz luke EU-a prolaze kroz 329 ključnih morskih luka koje su u smjernicama EU-a o transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T) utvrđene kao iznimno važne za funkcioniranje unutarnjeg tržišta5.
04 There are considerable differences even between these key ports: in 2012, the three largest EU ports (Rotterdam, Hamburg and Antwerp) alone accounted for about a fifth of cargo movements, partly due to their proximity to major production and consumption markets in north-western Europe. 
04 Čak i među tim ključnim lukama postoji znatna neravnoteža: 2012. godine samo u trima najvećim lukama EU-a (Rotterdam, Hamburg i Antwerpen) zabilježena je otprilike petina svih kretanja tereta, djelomice zbog njihove blizine velikim proizvodnim i potrošačkim tržištima i sjeverozapadnoj Europi.
In contrast, the combined activity of the nine largest Mediterranean ports in the EU Member States comprised less than 15 % of total cargo movements6. 
Za razliku od toga, aktivnosti devet najvećih sredozemnih luka u državama članicama EU-a zajedno su činile manje od 15 % ukupnog kretanja tereta6.
1 Eurostat maritime transport and business statistics data. 
1 Statistički podatci Eurostata o pomorskom prometu i poslovanju tog sektora.
2 Oxford Economics, ‘The economic value of the EU shipping industry — update: a report for the European Community Ship Owners’ Association (ECSA)’, February 2015. 
2 Oxford Economics, „The economic value of the EU shipping industry – update: a report for the European Community Ship Owners’ Association (ECSA)” („Ekonomska vrijednost sektora pomorskog prometa EU-a – ažurirano stanje: izvješće za Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA)”), veljača 2015.
3 European Commission ’Europe’s Seaports 2030: Challenges Ahead’, Memo/13/448 of 23.5.2013. 
3 Europska komisija „Europe’s Seaports 2030: Challenges Ahead” („Europske morske luke 2030.: izazovi tek predstoje”), Memorandum/13/448 od 23. svibnja 2013.
4 SWD(2013) 181 final of 23 May 2013 ‘Impact assessment accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council establishing a framework on market access to port services and financial transparency of ports’. 
4 SWD(2013) 181 final od 23. svibnja 2013. „Procjena učinka priložena dokumentu Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijsku transparentnost luka”.
5 Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on Union guidelines for the development of the trans-European transport network and repealing Decision No 661/2010/EU (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str.
6 European Parliament Research Service (EPRS), ‘Briefing EU Legislation in Progress — The liberalisation of EU port services’, 7.12.2015; p. 
6 Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS), „Briefing EU Legislation in Progress - The liberalisation of EU port services” („Kratko izvješće o zakonodavstvu EU-a u izradi – Liberalizacija lučkih usluga u EU-u), 7. prosinca 2015.; str.
Introduction 12 Size of ships increasing 05 In an attempt by global players to lower costs, increase operational efficiencies and improve the environmental footprint of maritime transport, ship sizes for all segments (e.g. tankers, container carriers) have continuously increased in recent years (see Picture 1). 
Uvod 12 Veličina brodova raste 05 Zbog pokušaju globalnih aktera da smanje troškove, povećaju radnu učinkovitost i smanje utjecaj pomorskog prometa na okoliš, veličine brodova za sve segmente (npr. tankeri, prijevoznici kontejnera) posljednjih su se godina neprestano povećavale (vidjeti sliku 1.).
Evolution of sizes in shipping: an example for container carriers EarlyContainerships(1956-) AFullyCellular(1970-) 1,000-2,500TEU Panamax (1980-) 3,000 - 3,400 TEU Panamax Max (1985-) 3,400 - 4,500 TEU Post Panamax (1988-) 4,000 - 5,000 TEU 137x17x9 (LOA-Beam-Draft) meters 200x20x9 215x20x10 6containersacross 4 containers high on deck 4 6 8 500 - 800 TEU 4 10 4containershighbelowdeck 45 13 13 6 15 5 17 9 6 20 10 6 23 10 8 B 250x32x12.5 300x43x14.5 366x49x15.2 400x59x15.5 65 290x32x12.5 8 285x40x13 9 C D New-Panamax(2014-) Post Panamax Plus (2000-) 6,000 - 8,000 TEU 12,500 TEU Post New Panamax (2006-) 15,000 TEU Triple E (2013-) 18,000 TEU 397x56x15.5 ; 22-10-8 (not shown) E Source: © 1998-2015, Dr Jean-Paul Rodrigue, Department of Global Studies and Geography, Hofstra University. 
Razvoj veličina plovila: primjer brodova za prijevoz kontejnera EarlyContainerships(1956-) AFullyCellular(1970-) 1,000-2,500TEU Panamax (1980-) 3,000 - 3,400 TEU Panamax Max (1985-) 3,400 - 4,500 TEU Post Panamax (1988-) 4,000 - 5,000 TEU 137x17x9(ukupnaduljina– metara greda–gaz) 200x20x9 215x20x10 6kontejnerauzduž 4kontejneravisoko napalubi 4 6 500-800TEU 8 10 13 13 6 15 5 17 9 6 20 10 6 23 10 8 4 4kontejneradubokoispodpalube 45 B 250x32x12,5 300x43x14,5 366x49x15,2 65 290x32x12,5 8 285x40x13 9 C D New-Panamax(2014-) Post Panamax Plus (2000-) 6,000 - 8,000 TEU 12,500 TEU Post New Panamax (2006-) 15,000 TEU Triple E (2013-) 18,000 TEU 397x56x15,5 ; 22-10-8 (nije prikazano) E Izvor: © 1998. – 2015., dr. Jean-Paul Rodrigue, Odsjek za globalne studije i geografiju, Sveučilište Hofstra. 400x59x15,5 Slika 1.
Introduction 13 06 To give an indication of how large these vessels really are: a ‘Triple E’ vessel is 400 metres long (the equivalent of two football pitches, two ice hockey rinks and two basketball fields combined) and carries 18 000 TEU (more recently up to 22 000 TEU). 
Uvod 13 06 Kako bismo dali naznaku o veličini navedenih plovila: plovilo „Triple E” dugo je 400 metara (što je jednako duljini dvaju nogometnih igrališta, dvaju igrališta za hokej i dvaju košarkaških terena zajedno) te nosi 18 000 TEU-ova (u posljednje vrijeme i do 22 000 TEU-ova).
If the same load were to be put onto lorries, these lorries would occupy an entire lane of the motorway from Amsterdam to Paris with a ‘wall of trucks’ (see Picture 2). 
Ako bi se ista količina tereta stavila na kamione, ti bi kamioni poredani jedan iza drugoga ispunili cijeli prometni trak autoceste od Amsterdama do Pariza (vidjeti sliku 2.).
Example of the load carried by a ‘Triple E’ vessel Picture 2 © iStock.com/tcly London Paris Amsterdam Brussels Berlin Prague Vienna Ljubljana Zagreb Source: ECA. 
Primjer tereta koji nosi plovilo „Triple E” Slika 2. © iStock.com/tcly London Paris Amsterdam Izvor: Sud.
Frankfurt am Main Luxembourg Copenhagen © iStock.com/kadmy 
Brussel/Bruxelles Berlin Praha Wien Ljubljana Zagreb Frankfurt am Main Luxembourg København © iStock.com/kadmy
Introduction 14 07 Larger vessels result in lower transport costs for shipping. 
Uvod 14 07 Uporaba većih plovila dovodi do smanjenja troškova pomorskog prijevoza tereta.
There is a cascade effect: ships that have become redundant because of the newly built mega vessels are deployed on other trade lanes, replacing other vessels, which in turn replace others and so forth, ultimately putting the smallest ships out of operation. 
Zbog toga je došlo do lančane reakcije: brodovi koji su postali suvišni zbog novoizgrađenih golemih plovila iskorištavaju se na drugim trgovinskim putovima i zamjenjuju druga plovila, koja pak zamjenjuju treća i tako dalje, zbog čega se na kraju najmanji brodovi više ne upotrebljavaju za prijevoz.
Finally, deploying larger ships requires new infrastructure and also has an impact on competition between port authorities and port operators. 
Naposljetku, uporaba većih brodova zahtijeva novu infrastrukturu te ima učinak na konkurenciju između lučkih uprava i lučkih operatora.
Services offered by port operators 08 The port sector brings together a broad range of industries, such as the petro-chemical, steel, automotive, manufacturing and energy distribution industries. 
Usluge koje nude lučki operatori 08 U lučkom sektoru surađuje širok niz industrija, kao što su petrokemijska industrija, industrija čelika, automobilska industrija, proizvodna industrija i industrija distribucije energije.
09 Port services include the provision of: — general transport infrastructure (e.g. maritime access channels, quays) and ancillary infrastructure equipment (e.g. dredging, ice-breakers); — technical nautical services: pilotage, towing and mooring (usually commercial services)7; — operational infrastructure and ‘superstructures’ (e.g. berths and cranes) which are usually provided by terminal operators; and — passenger-handling and cargo-handling services. 
09 Lučke usluge obuhvaćaju pružanje sljedećega: - opća prometna infrastruktura (npr. kanali za pomorski pristup, pristaništa) i pomoćna infrastrukturna oprema (npr. jaružanje, ledolomci), - tehničko-nautičke usluge: peljarenje, vuča i privezivanje (obično komercijalne usluge)7, - operativna infrastruktura i „nadgrađe” (npr. pristaništa i dizalice), za koje su obično zaduženi operatori terminala, te - usluge bavljenja putnicima i teretom.