natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The proposed directives on digital content47 and online sales48 aim to address this gap. o There are limited and diverse legal frameworks for duties of care in EU Member States, giving rise to legal uncertainty and difficulty in enforcing legal remedies49. o Policies on software vulnerability disclosures are being developed at different speeds across Member States, with no overarching legal framework at the EU level to enable a coordinated approach 50. 
Predloženim direktivama o digitalnom sadržaju47 i prodaji na internetu48 nastoji se riješiti taj nedostatak. o Postoje ograničeni i različiti pravni okviri za obveze dužne pažnje u državama članicama EU-a, što potiče pravnu neizvjesnost i poteškoće u provedbi pravnih lijekova49. o Politike u pogledu objavljivanja nedostataka računalnih programa razvijaju se različitom brzinom u državama članicama, pri čemu na razini EU-a ne postoji sveobuhvatan pravni okvir koji bi omogućio koordinirani pristup50.
Strengthening network and information security o Member States are free to include sectors omitted from the NIS Directive 51. 
Jačanje mrežne i informacijske sigurnosti o Države članice mogu uključivati sektore koji su izostavljeni iz Direktive NIS51.
The accommodation industries, which are not covered, can be a gateway for other crimes, including human and drug trafficking and illegal immigration52. 
Usluge pružanja smještaja, koje nisu obuhvaćene, mogu biti ulazna točka za druga kaznena djela, među ostalim za krijumčarenje ljudima i drogom i nezakonito useljavanje52.
Fighting cybercrime o Many Member States have not defined e-evidence in their national legislation53 (see also paragraph 22). o The current framework decision on non-cash payment fraud does not explicitly include non-physical payment instruments such as virtual currencies, e-money and mobile money, nor does it cover such acts as phishing, skimming and the possession and sharing of payer information54. o The Directive on Attacks against Information Systems does not directly address illegal data acquisition from the inside (e.g. cyberespionage), leading to challenges for law enforcement55. o In the wake of the Court of Justice of the European Union judgment on data retention56, differences in the application of the legal framework among Member States has impeded law enforcement, potentially resulting in the loss of investigative leads and impairing effective prosecution of online criminal activity57. 
Borba protiv kiberkriminala o Mnoge države članice nisu definirale elektroničke dokaze u okviru svojeg nacionalnog zakonodavstva53 (vidi također odlomak 22.). o Postojećom okvirnom odlukom o prijevarama bezgotovinskim sredstvima plaćanja nisu izrijekom obuhvaćena nefizička sredstva plaćanja, primjerice virtualne valute, e-novac i mobilni novac, kao ni djela kao što su phishing, krađa kartičnih podataka te posjedovanje i dijeljenje podataka platitelja54. o Direktiva o napadima na informacijske sustave ne odnosi se izravno na nezakonito stjecanje podataka iznutra (npr. kiberšpijunažom), što čini izazov u provedbi zakona55. o Otkako je Sud Europske unije donio presudu o zadržavanju podataka56, razlike u primjeni pravnog okvira među državama članicama ometaju izvršavanje zakonodavstva, što bi moglo rezultirati gubitkom istražnih smjernica i otežati djelotvoran kazneni progon u pogledu kriminalnih aktivnosti na internetu57.
35 Applying some aspects of legislation remains voluntary both for national authorities and private operators. 
35 Nacionalne vlasti i privatni operatori i dalje primjenjuju neke aspekte zakonodavstva na dobrovoljnoj osnovi.
For example, within the framework of the Cooperation Group, evaluating the national strategies on the security of network and information systems and the effectiveness of CSIRTs is voluntary. 
Na primjer, evaluacija nacionalnih strategija o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava i djelotvornosti CSIRT-ova u okviru Skupine za suradnju provodi se na dobrovoljnoj osnovi.
Also, under the proposed certification scheme in the Cybersecurity Act, the application of certification for ICT products and services will be voluntary. 
Primjena certifikata za proizvode i usluge u IKT-sektoru u skladu s predloženim programom certifikacije u okviru Akta o kibersigurnosti također će biti dobrovoljna.
36 In the EU, cybersecurity is a prerogative of the Member States. 
36 U EU-u je kibersigurnost često u nadležnosti država članica.
Despite this, the EU has a critical role to play in creating the conditions for its Member States’ capacities to improve, and for them to work together and generate trust. 
Unatoč tomu, EU ima ključnu ulogu u stvaranju uvjeta za poboljšanje kapaciteta svojih država članica te za njihovo zajedničko djelovanje i izgradnju povjerenja.
Yet given the wide differences among the Member States in terms of capacity and engagement58, the provision of sensitive (national security) information will remain voluntary. 
Međutim, s obzirom na velike razlike među državama članicama u pogledu kapaciteta i angažmana58, pružanje osjetljivih informacija (u smislu nacionalne sigurnosti) i dalje će biti dobrovoljno.
37 The inconsistent transposition of EU law among Member States can result in legal and operational incoherence, and prevents legislation from reaching its full potential. 
37 Nedosljedno prenošenje prava EU-a među državama članicama može rezultirati pravnom i operativnom neusklađenošću te sprječava iskorištavanje punog potencijala zakonodavstva.
For example, Member States have differing interpretations of how dual-use export controls should be applied59, with the result that some EU-based companies may be exporting technologies and services that can be used for cyber-surveillance and human rights violations through censorship or interception. 
Na primjer, države članice različito tumače kako bi se trebala primjenjivati kontrola izvoza robe s dvojnom namjenom59, što dovodi do toga da je moguće da neka poduzeća sa sjedištem u EU-u mogu izvoziti tehnologije i usluge koje se mogu upotrebljavati za kibernadzor i kršenje ljudskih prava sredstvima cenzure ili presretanja.
The European Parliament has expressed concern about this 60. 
Europski parlament izrazio je zabrinutost zbog toga60.
38 In addition, protecting privacy and the freedom of expression calls for a tailored legislative response in order to strike the necessary balance between protecting fundamental values and achieving the EU’s security imperatives. 
38 Osim toga, zaštita privatnosti i slobode izražavanja zahtijeva prilagođeni zakonodavni odgovor kako bi se postigla potrebna ravnoteža između zaštite temeljnih vrijednosti i postizanja sigurnosnih imperativa EU-a.
For example, how do we ensure end-to-end encryption while finding the best way to support law enforcement? 
Na primjer, kako možemo zajamčiti šifriranje od polazišne do odredišne točke, a da se istodobno pronađe najbolji način za podupiranje provedbe zakona?
Or how might we meet the aims of the GDPR while understanding its implications on publicly available information on registrants of domain names and holders of blocks of IP addresses? 
Ili, kako bismo mogli ostvariti ciljeve Opće uredbe o zaštiti podataka, a da su istodobno jasne njezine posljedice za javno dostupne informacije o registrantima naziva domena i nositeljima blokova IP adresa?
And how this can adversely affect law enforcement investigations 61? 39 Legislation alone does not guarantee resilience. 
I na koji način to može negativno utjecati na istrage u okviru provedbe zakona?61 39 Zakonodavstvo samo po sebi ne jamči otpornost.
While the NIS Directive’s objective is to achieve a high level of security across the EU, it explicitly focuses on achieving minimum, not maximum, harmonisation62. 
Iako je cilj Direktive NIS postići visoku razinu sigurnosti na razini EU-a, ona je izričito usmjerena na postizanje minimalnog, a ne maksimalnog usklađivanja62.
21 Reflection points – policy framework - What critical steps are needed to prompt a shift by policy-makers and legislators alike towards a stronger performance culture in cybersecurity, including defining overall resilience? - How can research better contribute to generating the necessary data and statistics to enable meaningful evaluation? - In what ways can the EU’s legislative processes be adapted to be more flexible and take better account of the speed of technological and threat developments? - How can the practice of developing metrics (indicators, targets) in the EU Policy Cycle be adapted, scaled-up and replicated for the cybersecurity domain as a whole? - What can national audit offices learn from each other’s approaches to auditing cybersecurity policies and measures? - Which inconsistencies in the transposition and implementation of the EU legal framework are undermining a more effective response to cybersecurity gaps and cybercrime, and how could this be best addressed by Member States and EU i ns ti tuti ons ? - How effective are EU export controls on cyber goods and services in preventing human rights abuses outside the EU? 
22 23 Točke razmatranja – okvir politike - Koji su ključni koraci potrebni kako bi se tvorce politika i zakonodavce potaklo na djelovanje u smjeru jačanja kulture uspješnosti u području kibersigurnosti, uključujući definiranje opće otpornosti? - Na koji način istraživanja mogu bolje pridonijeti stvaranju podataka i statistika potrebnih radi omogućivanja valjane evaluacije? - Na koji se način zakonodavni postupci EU-a mogu prilagoditi kako bi bili fleksibilniji i kako bi se u okviru njih na bolji način uzimala u obzir brzina tehnološkog razvoja i razvoja prijetnji? - Na koji se način praksa razvoja parametara (pokazatelja, ciljeva) u okviru ciklusa politike EU-a može prilagoditi, proširiti i prenositi u području kibersigurnosti u cjelini? - Na koji način nacionalni uredi za reviziju mogu uzajamno razmjenjivati informacije o pristupima reviziji politika i mjera u području kibersigurnosti koje primjenjuju? - Koje nedosljednosti u prenošenju i provedbi pravnog okvira EU-a narušavaju pružanje djelotvornijeg odgovora na nedostatke u kibersigurnosti te na kiberkriminal i kako bi države članice i institucije EU-a mogle na najbolji način riješiti taj problem? - Koliko je kontrola izvoza robe i usluga u području kibersigurnosti u EU-u djelotvorna u sprječavanju kršenja ljudskih prava izvan EU-a?
Achieving this ambition requires significant efforts from all stakeholders, including a sound and well-managed financial footing. 
Ostvarivanje te ambicije zahtijeva znatne napore svih dionika, kao i čvrste financijske temelje i dobro financijsko upravljanje.
Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment 41 Total global cybersecurity spending as a percentage of GDP is estimated to be about 0.1 %. 
3. izazov: usklađivanje razina ulaganja s ciljevima Povećanje ulaganja 41 Procjenjuje se da ukupna globalna potrošnja na kibersigurnost, izračunana kao postotak BDP-a, iznosi otprilike 0,1 %.
In the United States 63, this rises to about 0.35 % (including the private sector). 
U Sjedinjenim Američkim Državama63 potrošnja je veća i iznosi otprilike 0,35 % (uključujući privatni sektor).
As a percentage of GDP, US federal government spending is around 0.1 %, or around $21 billion budgeted for 201964. 
Izražena kao postotak BDP-a, potrošnja savezne vlade SAD-a iznosi otprilike 0,1 % ili otprilike 21 milijardu američkih dolara predviđenih u proračunu za 2019. godinu64.
42 Spending in the EU has been low by comparison, fragmented and often not backed by concerted government-led programmes. 
42 U usporedbi s time, potrošnja u EU-u niska je i neusustavljena te često ne postoje usklađeni vladini programi kojima bi se ona podupirala.
Figures are hard to come by, but EU public spending on cybersecurity is estimated to range between one and two billion euros per year65. 
Teško je doći do podataka, no procjenjuje se da se javna potrošnja EU-a na kibersigurnost kreće između jedne i dvije milijarde eura godišnje65.
Some Member States’ spending as a percentage of GDP is one-tenth of US levels, or even lower66. 
Potrošnja u nekim državama članicama, izračunana kao postotak BDP-a, iznosi jednu desetinu razina potrošnje u Sjedinjenim Američkim Državama, ili čak manje66.
The EU and its Member States need to know how much they are investing collectively to know which gaps to close. 
Europska unija i njezine države članice moraju znati koliko zajednički ulažu kako bi mogle utvrditi koje nedostatke trebaju ukloniti.
43 It is difficult to form a comprehensive picture in the absence of clear data owing to cybersecurity’s cross-cutting nature and because cybersecurity and general IT spending are often indistinguishable67. 
43 Zbog međusektorske prirode kibersigurnosti i zbog toga što se često ne može razlučiti razlika između potrošnje na kibersigurnost i potrošnje na područje informacijske tehnologije postoji nedostatak jasnih podataka i stoga je teško stvoriti sveobuhvatnu sliku67.
Our survey has confirmed that it is difficult to obtain reliable statistics on spending in both the public and private sectors. 
Anketa Suda potvrdila je da je teško dobiti pouzdane statističke podatke o potrošnji, kako u javnom, tako i u privatnom sektoru.
Three-quarters of the national audit offices reported having no centralised overview of cyber-related government spending, and not one Member State obliged public entities to report cybersecurity expenditure separately in their financial plans. 
Tri četvrtine nacionalnih ureda za reviziju izvijestilo je da nemaju centralizirani uvid u državnu potrošnju u području kibersigurnosti, a niti jedna država članica nije obvezala javne subjekte da u svojim financijskim planovima odvojeno prijavljuju izdatke za kibersigurnost.
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge. 
44 Povećanje javnih i privatnih ulaganja u europska poduzeća za kibersigurnost poseban je izazov.
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68. 
Javni kapital često je dostupan u početnim fazama, dok je u fazama rasta i širenja manje dostupan68.
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
Postoje brojne inicijative za financiranje sredstvima EU-a, ali se one ne iskorištavaju, uglavnom zbog birokracije69.
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
bave kibersigurnošću manje su uspješna od usporedivih međunarodnih poduzeća: s obzirom na to da ih je manje, prosječni iznos sredstava koji prikupe znatno je niži70.
22 Scaling up impact 45 Closing the cyber investment gap needs to yield useful outcomes. 
Postizanje većeg učinka 45 Rješavanje problema nedostatka ulaganja u kibersigurnost mora dovesti do korisnih ishoda.
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
Na primjer, unatoč tomu što EU ima snažan sektor istraživanja i inovacija, rezultati se ne patentiraju, ne komercijaliziraju niti uvećavaju u dovoljnoj mjeri kako bi se pomoglo jačanju otpornosti, konkurentnosti i digitalne autonomije71.
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors. 
To je osobito uočljivo kada se napravi usporedba s konkurentima EU-a na globalnoj razini.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
Nedostatak odgovarajuće iskorištenih rezultata proizlazi iz niza čimbenika72, uključujući sljedeće: o nepostojanje usklađene transnacionalne strategije za proširivanje pristupa koji bi bio prilagođen širim digitalnim potrebama EU-a za konkurentnošću i većom autonomijom; o duljina ciklusa vrijednosnog lanca, što znači da alati ubrzo postaju zastarjeli; o nedostatak održivosti jer projekti obično završavaju raspuštanjem projektnog tima i prestankom davanja potpore, uključujući u području rješenja za ažuriranje i tzv. zakrpe.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Prijedlog Komisije o uspostavi mreže centara za stručnost u području kibersigurnosti i centra za stručnost u području istraživanja pokušaj je da se prevlada neusustavljenost u području istraživanja kibersigurnosti i potaknu ulaganja većih razmjera73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
U EU-u ukupno ima otprilike 665 centara za stručnost.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
4. izazov: jasan pregled potrošnje iz proračuna EU-a 47 Centralizirani pregled potrošnje važan je radi transparentnosti i postizanja bolje koordinacije.
Without this, it is difficult for policymakers to see how spending aligns with needs for meeting priority goals. 48 No dedicated budget funds the cybersecurity strategy. 
Bez toga je tvorcima politike teško utvrditi kako je potrošnja usklađena s potrebama u pogledu ispunjavanja prioritetnih ciljeva. 48 Ne postoji proračun koji je namijenjen za financiranje strategije za kibersigurnost.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
26 instrumenata u okviru općeg proračuna EU-a, ali nije utvrđena jasna slika o izdvojenim financijskim sredstvima i njihovoj namjeni (vidi prilog II.).
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge. 
49 Stoga stjecanje jasnog uvida u potrošnju u području koje zahvaća mnoga područja politike čini velik izazov.
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Programima potrošnje upravljaju različiti odjeli Komisije, od kojih svaki ima svoje ciljeve, pravila i rasporede.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23 
Ta je slika još složenija kada se uzme u obzir i sufinanciranje koje pružaju države članice, na primjer u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (komponenta „Policija”)74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Komisija je potrošila najmanje 1,4 milijarde eura na provedbu strategije75, pri čemu je najveći dio sredstava dodijeljen programu Obzor 2020.76 („H2020”).
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Financijska sredstva iz programa H2020 uglavnom se izdvajaju u okviru programa kojim se rješavaju izazovi za sigurna društva i projekata za postizanje vodećeg položaja u razvojnim i industrijskim tehnologijama77.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Na slici 5. prikazana je tipologija tih projekata na osnovi ove analize.
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA. 
Slika 5. – Ugovorni istraživački projekti u području kibersigurnosti u okviru programa H2020 (vrijednosti su izražene u milijunima eura) 27 Izvor: Sud.
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
51 Koncept ugovornog javno-privatnog partnerstva (uJPP) uspostavljen je 2016. godine radi poticanja europske industrije u području kibersigurnosti.
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
Cilj je bio da se iz programa H2020 izdvoji 450 milijuna eura za uJPP-ove te da se do 2020. godine privuče dodatnih 1,8 milijardi eura iz privatnog sektora.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
U razdoblju od 18 mjeseci, do 31. prosinca 2017., iz programa H2020 izdvojeno je 67,5 milijuna eura za uJPP-ove, a privatni sektor uložio je 1 milijardu eura79.
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P). 
52 Borbu protiv kiberkriminala podupire i Fond za unutarnju sigurnost – komponenta „Policija” (ISF-P).
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
ISF-P pruža potporu za studije, stručne sastanke i komunikacijske aktivnosti; za tu potporu izdvojeno je gotovo 62 milijuna eura u razdoblju od 2014. do 2017. godine.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
Države članice mogu dobiti dodatna bespovratna sredstva za opremu, osposobljavanje, istraživanje i prikupljanje podataka u okviru podijeljenog upravljanja.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Devetnaest država članica iskoristilo je bespovratna sredstva u iznosu od 42 milijuna eura.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
53 Sredstva kojima se u okviru Programa „Pravosuđe” kojim upravlja GU JUST podupiru pravosudna suradnja i funkcioniranje ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći, s posebnim naglaskom na razmjeni elektroničkih podataka i financijskih informacija, iznosila su 9 milijuna eura.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 U Direktivi NIS izričito se navodi da CSIRT-ovi moraju imati odgovarajuća sredstva za djelotvorno izvršavanje svojih zadaća80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
U razdoblju od 2016. do 2018. godine u okviru Instrumenta za povezivanje Europe svake je godine bilo dostupno 13 milijuna eura, a države članice mogle su podnijeti zahtjev za dobivanje sredstava iz tog instrumenta kao pomoći u provedbi zahtjeva iz Direktive.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Nije provedena nikakva studija kojom bi se utvrdile stvarne financijske potrebe mreže CSIRT-ova i Skupine za suradnju u cilju da njihovo djelovanje ostvari učinak.
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities. 
55 Nekoliko operativnih troškova agencija bilo je posebno usmjereno na kibersigurnost ili kiberkriminalne aktivnosti.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Međutim, teško je izvući točne podatke iz javno dostupnih informacija.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Konvencijom iz Budimpešte (vidi odlomak 11.) stvorena je okosnica za vanjsku potrošnju EU-a u području kibersigurnosti.
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
EU je u razdoblju 2014. – 2018. potrošio otprilike 50 milijuna eura na jačanje kibersigurnosti izvan svojih granica.