natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union strategy is ‘to create an innovation‐friendly environment that makes it easier for great ideas to be turned into products and services that will bring ... economy growth and jobs’2. Box 2 defines innovation, which is indeed a key driver of eco‐ nomic growth and job creation. 
Strategija Europske unije jest „stvoriti okruženje koje potiče inovacije i olakšava pretvaranje dobrih ideja u proizvode i usluge koji će donijeti [...] gospodarski rast i nova radna mjesta“.2 U okviru 2. definiraju se inovacije koje su zaista ključni pokretač gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta.
The definition of innovation An innovation is the implementation of a new or significantly improved product (good or service) or process, a new marketing method or a new organisational method in business practices, workplace organisation or ex‐ ternal relations. 
Definicija inovacija Inovacija je provedba novog ili znatno poboljšanog proizvoda (robe ili usluge) ili postupka, nove marketinške metode ili nove organizacijske metode u poslovnim praksama, organizaciji radnog mjesta ili vanjskim odnosima.
The minimum requirement for an innovation is that the product, process, marketing method or organisational method must be new to the firm, or significantly improved. 
Minimalan je zahtjev za inovacije da proizvod, postupak, marketinška metoda ili organizacijska metoda moraju biti novi (ili znatno poboljšani) za to poduzeće.
Innovation activities are all scientific, technological, organisational, financial and commercial steps which actually, or are intended to, lead to the implementation of innovations. 
Inovacijske aktivnosti jesu sve znanstvene, tehnološke, organizacijske, financijske i komercijalne mjere koje zaista dovode, ili bi trebale dovesti, do provedbe inovacija.
Innovation activities also include R & D that is not directly related to the development of a specific innovation. 
Inovacijske aktivnosti također uključuju istraživanje i razvoj koji nisu izravno povezani s razvojem određene inovacije.
Source: OECD/European Communities, Oslo manual — Guidelines for collecting and interpreting innovation data, 2005. 
Izvor: OECD/Europske zajednice, „Priručnik iz Osla: smjernice za prikupljanje i tumačenje podataka o inovacijama“, 2005.
Shift in EU policy focus towards innovation 03 Europe’s inability to turn inventions into saleable goods and services has led the EU to rethink its research policies. 
Interes politike EU-a premješta se na inovacije 03 Nesposobnost Europe da izume pretvori u robu i usluge koje se mogu prodati potaknula je EU da preispita svoje politike u pogledu istraživanja.
EU public policies traditionally concentrated on basic research3, which is driven more by curiosity than by any potential market application. 
Javne politike EU-a tradicionalno su se usredotočivale na osnovno istraživanje3, koje je više potaknuto znatiželjom nego mogućom primjenom na tržištu.
The underlying assumption was that basic research would spur ap‐ plied research, which would in turn lead to innovation and commercialisation. 
Temeljna pretpostavka bila je da bi osnovno istraživanje potaknulo primijenjeno istraživanje, koje bi pak dovelo do inovacija i komercijalizacije.
However, these policies often neglected the absorption capacity of the market and the need for innovation support required by the private sector. 
Međutim, te su politike često zanemarivale kapacitet tržišta za usvajanje i potrebu za potporom inovacijama koju zahtijeva privatni sektor.
2 Innovation union, a Europe 2020 Initiative (http://ec.europa.eu/research/ innovation‐union/ index_en.cfm). 
2 Inovacijska unija, inicijativa strategije Europa 2020. (http:// ec.europa.eu/research/ innovation-union/ index_en.cfm).
3 The major beneficiaries under the previous European R & D framework programmes were researchers outside the business sector (Interim evaluation of the seventh framework programme – report of the expert group, 12 November 2012). 
3 Glavni korisnici u okviru prethodnih europskih okvirnih programa za istraživanja i inovacije bili su istraživači izvan poslovnog sektora (privremena evaluacija Sedmoga okvirnog programa – izvješće stručne skupine od 12. studenoga 2012.).
Introduction 12 04 The European Commission has put greater emphasis on the end of the innovation cycle with the aim of bringing research results to the market. 
Uvod 12 04 Europska komisija stavila je veći naglasak na kraj inovacijskog ciklusa u cilju donošenja rezultata istraživanja na tržište.
Unlike its predeces‐ sors, Horizon 2020 (the current framework programme for research and innova‐ tion) explicitly funds innovation. 
Za razliku od programa koji su mu prethodili, programom Obzor 2020. (trenutačni okvirni program za istraživanja i inovacije) izričito se financiraju inovacije.
New EU public instruments such as public– private partnerships (e.g. JTIs4), loan and guarantee schemes (e.g. the RSFF5) and venture capital (e.g. the GIF6) have been introduced to strengthen EU innovation and to further encourage business participation in innovation activities7. 
ZTI-jevi4), programi zajmova i jamstava (npr. RSFF5) te poduzetnički kapital (npr. GIF6) uvedeni su radi jačanja europskih inovacija i dodatnog poticanja sudjelovanja poduzeća u inovacijskim aktivnostima7.
05 However, these innovative EU initiatives took little account of the links between the main stakeholders involved in the ‘knowledge triangle’— the interaction between research, education and innovation (see Figure 1). 
05 Međutim, te su inovativne inicijative EU-a nedovoljno vodile računa o vezama između glavnih dionika uključenih u trokut znanja, interakciju između istraživanja, obrazovanja i inovacija (vidjeti sliku 1.).
Economic growth is founded on a broader, well‐functioning ‘knowledge and innovation system’ in which productive interactions between all innovative actors is crucial. 
Gospodarski rast temelji se na širem „sustavu znanja i inovacija“ koji dobro funkcionira i u kojemu je ključna produktivna interakcija između svih inovacijskih aktera.
A better understanding of these relationships within the knowledge triangle has encour‐ aged the development of a new public scheme designed to support the whole innovation ecosystem. 
Bolje razumijevanje tih veza u trokutu znanja potaknulo je razvoj novoga javnog programa osmišljenog kako bi podržao cijeli inovacijski ekosustav.
4 Joint technology initiatives were introduced to better address the needs of industry in dedicated fields of research. 
4 Zajedničke tehnološke inicijative uvedene su radi boljeg rješavanja potreba industrije u predviđenim područjima istraživanja.
They are independent EU bodies with the participation of industry and, in some instances, of Member States. 
To su neovisna tijela EU-a u kojima sudjeluje industrijski sektor te, u nekim slučajevima, države članice.
5 The Risk Sharing Finance Facility was launched to improve access to debt financing for research performers, especially for higher risk investment in research, technological development and innovation. 
5 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika pokrenut je kako bi se olakšao pristup financiranju dugova za istraživače, posebno za ulaganja većeg rizika u istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije.
6 The High Growth and Innovative SMEs Facility under the competitiveness and innovation programme provides risk capital for innovative SMEs and SMEs with high growth potential. 
6 Instrument za brzo rastuće i inovativne MSP-ove u okviru programa konkurentnosti i inovacija pruža rizični kapital za inovativne MSP-ove i MSP-ove koji brzo rastu.
7 The low commitment of business to expenditure on R&Disoftencitedasone reason why the EU is underperforming. 
7 Nedovoljna predanost poduzeća izdacima za istraživanje i razvoj često se navodi kao razlog zašto uspješnost EU-a nije zadovoljavajuća.
According to Eurostat, the R & D conducted within the business enterprise sector was equivalent to 1.30 % of the EU‐28’s GDP in 2012, compared with 2.49 % in Japan (2010 data) and 1.83 % in the United States (2011 data). 
Prema podatcima Eurostata, istraživanje i razvoj koji se provode u poduzetničkom sektoru bili su jednaki iznosu od 1,30 % BDP-a 28 država članica EU-a 2012. godine, dok su u Japanu iznosili 2,49 % (podatci za 2010. ), a u Sjedinjenim Američkim Državama 1,83 % (podatci za 2011.).
The knowledge triangle Innovation New markets New skills Education Source: ECA. 
Trokut znanja Inovacije Nova tržišta Nove vještine Obrazovanje Izvor: Sud.
New knowledge Research Figure 1 
Novo znanje Istraživanje Slika 1.
Introduction 13 06 The Commission presented ‘a broad‐based innovation strategy for the EU, aimed at translating investments in knowledge into products and services’ and pro‐ posed the creation of a specific body to ‘act as a pole of attraction for the best minds, ideas and companies from around the world’8. 
Uvod 13 06 Komisija je predstavila „inovacijsku strategiju širokog opsega za EU čiji je cilj prenijeti ulaganja u znanje u proizvode i usluge“ te predložila stvaranje posebnog tijela koje bi „privuklo najbolje umove, ideje i društva iz cijelog svijeta8“: Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) nastao je 2008. godine.
Initial logo of the EIT The European Institute of Innovation and Technology The EIT’s mission and objective 07 The EIT aims to bridge the gap between the research‐focused universities and market‐oriented companies. 
Izvorni logotip EIT-a Europski institut za inovacije i tehnologiju Misija i cilj EIT-a 07 EIT želi premostiti jaz između sveučilišta usmjerenih na istraživanja i društava usmjerenih na tržište.
The EIT’s concept of an integrated approach to the knowledge triangle is a unique way for an EU public scheme to promote innova‐ tion and entrepreneurship. 
EIT-ov koncept integriranog pristupa trokutu znanja jedinstven je način na koji se javnim programom EU-a mogu promicati inovacije i poduzetništvo.
Moreover, the EIT has the explicit objective of clearly focusing on tangible results and concrete benefits to society by ‘converting outputs from research into high‐value products and services’9. 
Osim toga, izričiti je cilj EIT-a jasno se usredotočiti na opipljive rezultate i konkretnu korist za društvo pretvaranjem „rezultata istraživanja u proizvode i usluge visoke vrijednosti“9.
08 With a budget of over 300 million euro for the 2008‐2013 period and 2.7 bil‐ lion euro originally planned for 2014‐2020, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy ‘to contribute to sustainable European economic growth and competitiveness by reinforcing the innovation capacity of the Mem‐ ber States and the Union in order to address major challenges faced by European society. 
08 S proračunom od više od 300 milijuna eura za razdoblje 2008.–2013. i 2,7 milijardi eura koje su izvorno trebale biti namijenjene za razdoblje 2014.–2020., EIT ima važnu ulogu u strategiji Europa 2020. jer pridonosi „održivom europskom ekonomskom rastu i konkurentnosti osnaživanjem inovacijskog kapaciteta država članica i Unije radi rješavanja velikih problema s kojima se suočava europsko društvo.
It shall do this by promoting synergies and cooperation among, and integrating, higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’10. 
To će postići promicanjem sinergija i suradnje i integracijom najviših standarda visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija, među ostalim poticanjem poduzetništva.“10.
The EIT has now been incorporated into the current framework programme for research and innovation, Horizon 202011. 
EIT je sad uključen u postojeći okvirni program za istraživanja i inovacije, Obzor 2020.11.
8 COM(2005) 24 final of 2 February 2005 ‘Working together for growth and jobs: a new start for the Lisbon strategy’. 
8 COM(2005) 24 završna verzija od 2. veljače 2005. „Zajedničkim radom do rasta i zaposlenja. Novi početak za Lisabonsku strategiju“.
9 Decision No 1312/2013 of the European Parliament and Council of 11 December 2013 on the strategic innovation agenda of the EIT the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1312/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi (SL L 347, 20.12.2013., str.
892). 
892.).
10 Article 3 of Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
10 Članak 3. Uredbe (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br.
174). 
174.).
11 Horizon 2020 was established by Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and the Council of 11 December 2013 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (SL L 347, 20.12.2013., str.
It is FP7’s successor programme and will run from 2014 to 2020 with a budget of 77 billion euro. 
Obzor 2020. nasljednik je programa OP7 te je namijenjen za razdoblje 2014.–2020. s proračunom od 77 milijardi eura.
Introduction 14 How does it work? 
Uvod 14 Kako EIT funkcionira?
09 Under the supervision of the European Commission’s DG Education and Cul‐ ture, the EIT operates as a decentralised EU body. 
09 EIT funkcionira kao decentralizirano tijelo EU-a pod nadzorom GU-a za obrazovanje i kulturu Europske komisije.
Its headquarters are located in Budapest. 
Njegovo se sjedište nalazi u Budimpešti (EIT HQ).
The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. 
EIT nije istraživački centar te ne pridonosi izravno financiranju pojedinačnih projekata.
Instead it provides grants to the KICs, structured partnerships of existing businesses, research institutes and universities (the KIC partners). 
On umjesto toga osigurava bespovratna sredstva Zajednicama znanja i inovacija (ZZI-jevi), strukturiranim partnerstvima postojećih poduzeća, instituta za istraživanja i sveučilišta (partneri ZZI-jeva).
The KICs are at the core of the EIT’s activities and are the principal means by which the EIT is expected to deliver its objectives (see Figure 2 for an overview of the model of the EIT). 
ZZI-jevi su temelj aktivnosti EIT-a te su glavno sredstvo s pomoću kojega bi EIT trebao ostvariti svoje ciljeve (vidjeti sliku 2. s pregledom modela EIT-a).
Overview of the EIT model EIT Budapest KIC Network from: - Business - Research - Education €€€ KIC partner KIC partner KIC partner The KIC partners work together on innovation activities Source: ECA. 
Pregled modela EIT-a EIT Budimpešta ZZI Mreža: - poslovni svijet - istraživanje - obrazovanje €€€ Partner ZZI-ja Partner ZZI-ja Partner ZZI-ja Partneri ZZI-jeva surađuju u inovacijskim aktivnostima Izvor: Sud.
Business plan Performance Report Euro Figure 2 
Poslovni plan Izvješće o uspješnosti euro Slika 2.
Introduction 15 10 The KICs should ensure that the EIT’s vision and policies are translated into ef‐ fective actions. 
Uvod 15 10 ZZI-jevi bi trebali osigurati da se vizija i politike EIT-a prenesu u djelotvorne aktivnosti.
The KICs are selected by means of a competitive call based on priority topics with high societal impact. 
ZZI-jevi se odabiru s pomoću otvorenog poziva na temelju prioritetnih tema s velikim društvenim učinkom.
Five KICs have been selected by the EIT for financial support — see Figure 3. 
EIT je odabrao pet ZZI-jeva za financijsku potporu – vidjeti sliku 3.
Each KIC is represented by an autonomous organisation, the KIC legal entity, to conclude the contractual agreements with the EIT. 
Za sklapanje ugovornih sporazuma s EIT-om svaki ZZI zastupa autonomna organizacija, pravni subjekt relevantnog ZZI-ja.
The five KICs selected and funded by the EIT KIC Mission Numbers of KIC partners EIT Digital To drive European leadership in ICT innovation for economic growth and quality of life 115 209 Launched in 2010 242 209 115 Climate-KIC To create opportunities for innovators to address climate change and shape the world’s economy KIC InnoEnergy To become the leading engine for innovation and entrepreneurship in sustainable energy EIT Health To accelerate entrepreneurship and innovation in healthy living and active ageing, providing Europe’s top talents with new opportunities and resources for the benefit of all citizens Launched in 2015 EIT Raw Materials Source: ECA/EIT. 
Pet ZZI-jeva koje je EIT odabrao i financirao ZZI Misija Broj partnera ZZI-ja EIT Digital (Digitalne tehnologije) Poticati europsko vodstvo u pogledu inovacija u području IKT-a radi gospodarskog rasta i kvalitete života 115 209 242 209 115 Pokrenuti 2010. g. Pokrenuti 2015. g. Climate-KIC (ZZI za klimatske promjene) Inovatorima otvoriti mogućnosti za rješavanje problema klimatskih promjena i oblikovanje svjetskoga gospodarstva KIC InnoEnergy (ZZI za održivu energiju) Postati vodeći pokretač inovacija i poduzetništva u području održive energije EIT Health (Zdravlje) Ubrzati poduzetništvo i inovacije u zdravom življenju i aktivnom starenju, pružajući najvećim talentima Europe nove mogućnosti i sredstva u korist svih građana Izvor: Sud/EIT.
To boost the competitiveness, growth and attractiveness of the European raw materials sector via radical innovation and entrepreneurship Figure 3 
EIT Raw Materials (Sirovine) Jačati konkurentnost, rast i privlačnost europskog sektora sirovina radikalnim inovacijama i poduzetništvom Slika 3.
Introduction 16 11 The EIT grant agreement specifies the maximum annual financial contribution and defines the portfolio of activities to be undertaken by the KIC for the cal‐ endar year the grant is signed. 
Uvod 16 11 U ugovoru EIT-a o dodjeli bespovratnih sredstava određuje se najveći godišnji financijski doprinos i portfelj aktivnosti koje ZZI treba poduzeti u kalendarskoj godini za koju su sredstva odobrena.
The planned portfolio of all KIC activities must be included in a KIC business plan, annexed to the grant agreement. 
Planirani portfelj svih aktivnosti ZZI-ja mora biti uključen u poslovni plan ZZI-ja, koji se prilaže ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava.
These KIC activities can be subdivided into four main action lines: (i) education, (ii) innovation projects, (iii) entrepreneurship, and (iv) management and other KIC operating costs. 
Te se aktivnosti ZZI-ja mogu dodatno podijeliti na četiri glavne linije djelovanja: i. obrazovanje; ii. inovacijski projekti; iii. poduzetništvo; iv. upravljanje i ostali operativni troškovi ZZI-ja.
12 Under the education action line, the EIT funds education and training activities at master’s and doctoral level, focusing on the delivery of entrepreneurship and in‐ novation skills. 
12 U okviru obrazovne linije djelovanja EIT financira aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja na diplomskoj i doktorskoj razini, s posebnim naglaskom na ostvarivanje poduzetničkih i inovacijskih vještina.
Under the second action line, innovation‐driven projects are car‐ ried out by a consortium of KIC partners selected through an internal competi‐ tive call organised and managed by the KIC legal entity. 
U okviru druge linije djelovanja, projekte koji se temelje na inovacijama provodi konzorcij partnera ZZI-jeva koji su odabrani preko unutarnjeg poziva koji organizira i kojim upravlja pravni subjekt ZZI-ja.
The aim is to bridge the innovation gap between research and the market by funding projects connected to business development activities12. 
Cilj je premostiti inovacijski jaz između istraživanja i tržišta financiranjem projekata povezanih s aktivnostima poslovnog razvoja12.
The entrepreneurship action line aims to foster business creation through incubators and to accelerate business develop‐ ment via financial and technical support for the growth of start‐ups. 
Poduzetničkom linijom djelovanja želi se potaknuti osnivanje poduzeća s pomoću inkubatora i ubrzati razvoj poduzeća s pomoću financijske i tehničke potpore rastu novoosnovanih poduzeća.
One of its principal objectives is to reduce the ‘time‐to‐market’ for new businesses through demonstration actions, facilitating experience labs and market studies. 
Jedan je od glavnih ciljeva te linije djelovanja smanjiti vrijeme potrebno za izlazak na tržište za nova poduzeća s pomoću oglednih radnji kojima se potiču laboratoriji za ispitivanje iskustva i tržišne studije.
13 The fourth action line covers costs related to the management of the KIC and its co‐location centres. 
13 Četvrtom linijom djelovanja obuhvaćaju se troškovi povezani s upravljanjem ZZI-jem i njegovim kolokacijskim centrima.
Each KIC has regional co‐location centres across the EU (see Annex I). 
Svaki ZZI ima regionalne kolokacijske centre diljem EU-a (vidjeti prilog I.).
They are physical meeting and collaboration spaces, conceived to deliver innovation locally. 
To su prostori za sastajanje uživo i zajednički rad, a zamišljeno je da se u njima inovacije ostvaruju lokalno.
12 The focus on business applications is the main difference with traditional collaborative research projects such as those proposed through FP7 competitive calls. 
12 Naglasak na poslovnoj primjeni glavna je razlika od tradicionalnih kolaborativnih istraživačkih projekata, kao što su oni koji su se predlagali na otvorenim pozivima programa OP7.
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
Opseg revizije 17 i revizijski pristup 14 Cilj revizije Suda bio je procijeniti je li EIT djelotvoran instrument za poticanje inovacija u EU-u.
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle. 
Posebno su ispitivani razlozi, izrada i provedba EIT-a kako bi se procijenilo je li ovaj novi instrument na pravom putu da postigne svoj opći cilj poticanja inovacija u EU-u integriranjem trokuta znanja.
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014. 
15 Revizija je provedena od prosinca 2014. do lipnja 2015. i obuhvatila je aktivnosti ZZI-jeva i EIT-a u razdoblju 2010.–2014.
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103. 
EIT je pokrenuo nekoliko inicijativa 2015. godine i one su opisane u odlomcima 96.–103.
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13. 
Sastali smo se s predstavnicima sljedećih subjekata: ο GU za obrazovanje i kulturu Europske komisije; ο središnji ured EIT-a; ο tri pravna subjekta ZZI-ja; ο sedam partnera ZZI-jeva; ο pet kolokacijskih centara13.
16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived. 
16 Partneri ZZI-ja odabrani su na temelju važnosti koju imaju financijska sredstva EIT-a koja su primili.
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es). 
Drugi se kriterij primjenjivao kako bi se osiguralo da su uzorkovani partneri ZZI-ja obuhvatili sve ZZI-jeve osnovane 2010. godine i sve vrste organizacija koje predstavljaju tri stranice trokuta znanja (tj. sveučilišta, institute za istraživanja i poduzeća).
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 
Na temelju uzorka revidirane su i aktivnosti ZZI-ja koje je financirao EIT.