natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Owing to the general absence of documentation on the supervisory and control systems in place for data compilation, it is not possible to implement a systems‐based ap‐ proach for examining the quality of the data received (see paragraph 55). 
Budući da općenito ne postoji dokumentacija o uspostavljenim nadzornim i kontrolnim sustavima za prikupljanje podataka, nije moguće primijeniti pristup temeljen na sustavima za provjeru kvalitete zaprimljenih podataka (vidjeti odlomak 55.).
Recommendation 2 The Commission (Eurostat) should enhance its quality assessments by includ‐ ing an examination of the supervisory and control systems in place in Member States, and clearly document its analyses. 
2. preporuka Komisija (Eurostat) trebala bi unaprijediti procjene kvalitete uključivanjem ispitivanja nadzornih i kontrolnih sustava uspostavljenih u državama članicama te jasno dokumentirati svoje analize.
Written procedures should be drafted and implemented to ensure consistency. 
Potrebno je izraditi i primjenjivati pisane postupke kako bi se zajamčila dosljednost.
Dialogue visits and direct verification 133 Between 2011 and 2013, the Commission (Eurostat) supplemented its ‘stand‐ ard’ dialogue visits (SDVs) by introducing ‘upstream’ visits (UDVs) to analyse the management and control of upstream data. 
Komisija (Eurostat) nadopunila je svoje standardne posjete u svrhu dijaloga (engl. standard dialogue visit, SDV) uvođenjem posjeta u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka (engl. upstream dialogue visit, UDV) radi analize upravljanja primarnim podatcima i njihove kontrole.
UDVs proved to be very useful to the quality assessment tasks of identifying, assessing and monitoring risks and prob‐ lems. 
Posjeti u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka pokazali su se veoma korisnima za zadaće utvrđivanja, procjene i praćenja rizika i problema u okviru procjene kvalitete.
In 2014, UDVs were merged with SDVs, with the resulting visits each lasting two days. 
Posjeti u svrhu dijaloga s pružateljima primarnih podataka spojeni su 2014. sa standardnim posjetima u svrhu dijaloga pa svaki posjet otad traje dva dana.
Given the large number of items on visit agendas, the duration of visits is not sufficient for important data quality issues to be adequately examined (see paragraphs 52 and 54). 
Velik broj stavki u programu posjeta onemogućuje prikladno ispitivanje važnih pitanja u vezi s kvalitetom podataka za vrijeme trajanja tih posjeta (vidjeti odlomke 52. i 54.).
Conclusions and recommendations 77 134 Eurostat performs limited direct verifications during its on‐the‐spot visits. 
Zaključci i preporuke 77 134 Izravne provjere koje Eurostat provodi tijekom terenskih posjeta ograničenog su opsega.
A well‐structured risk analysis has been introduced, but this is not used to pre‐ select high‐risk issues for visits. 
Uvedena je dobro strukturirana analiza rizika, no ona se ne upotrebljava za predodabir visokorizičnih pitanja za posjete.
The elements of the risk analysis used to deter‐ mine which Member States should receive a dialogue visit, and the topics to be discussed during such visits, could be better documented (see paragraph 53). 
Elementi analize rizika koji se upotrebljavaju za odabir država članica koje je potrebno posjetiti u svrhu dijaloga, kao i teme o kojima treba raspraviti tijekom tih posjeta, mogli bi biti bolje dokumentirani (vidjeti odlomak 53.).
135 Eurostat’s dialogue visit reports are published anything from nine to 52 weeks after the corresponding visits. 
135 Eurostatova izvješća o posjetima u svrhu dijaloga objavljuju se u razdoblju od 9 do 52 tjedna nakon predmetnih posjeta.
Delays in publication mean that Member States are unable to share good practices and may prevent other stakeholders/users from recognising at the appropriate time that certain problems exist in a Member State (see paragraph 56). 
Kašnjenja s objavom onemogućuju razmjenu dobrih praksi među državama članicama te mogu otežati ostalim dioni-cima/korisnicima da pravodobno otkriju postojanje određenih problema u danoj državi članici (vidjeti odlomak 56.).
Recommendation 3 The Commission (Eurostat) should adapt the duration of its dialogue visits to Member States, or carry out more visits, to ensure more complete coverage. 
3. preporuka Komisija (Eurostat) trebala bi prilagoditi trajanje posjeta u svrhu dijaloga na koje odlazi u države članice ili obaviti veći broj posjeta kako bi se zajamčila obrada potpunijega opsega.
The Commission (Eurostat) should enhance its direct verifications as part of on‐the‐spot visits. 
Komisija (Eurostat) trebala bi poboljšati izravne provjere u okviru terenskih posjeta koje obavlja.
The Commission (Eurostat) should further reduce the time taken to publish its visit reports. 
Komisija (Eurostat) trebala bi dodatno smanjiti vrijeme potrebno za objavu izvješća o posjetima.
Action points 136 Action points are often not resolved within the recommended deadline. 
Akcijske mjere 136 Akcijske mjere često se ne provode u preporučenom roku.
This en‐ tails a risk that problems relating to important issues will not be adequately taken into account in Eurostat’s quality assessments (see paragraph 56). 
Zbog toga se može pojaviti rizik od toga da se važna pitanja ne uzmu na odgovarajući način u obzir u Eurostatovim procjenama kvalitete (vidjeti odlomak 56.).
Recommendation 4 The Commission (Eurostat) should make full use of its powers to enforce ac‐ tion in the areas of completeness, methodological responsibility and delivery of documents. 
4. preporuka Komisija (Eurostat) trebala bi u cijelosti iskoristiti ovlasti da zajamči djelovanje u području cjelovitosti, metodološke odgovornosti i slanja dokumenata.
Conclusions and recommendations 78 Guidance 137 When so requested for reasons of confidentiality, Eurostat does not report to the EFC or make public all the ex‐ante/ex‐post advice which it provides to Member States on a bilateral basis. 
Zaključci i preporuke 78 Smjernice 137 Ako se Eurostatu uputi zahtjev u vezi s povjerljivošću, on ne izvješćuje GFO o određenim ex ante/ex post savjetima koje pruža državama članicama na bilateralnoj osnovi niti ih javno objavljuje.
Recommendation 5 To enhance transparency, the Commission (Eurostat) should report to the EFC and make public all advice which it provides on methodological issues. 
5. preporuka Kako bi se unaprijedila transparentnost, Komisija (Eurostat) trebala bi izvješćivati GFO o svim savjetima koje pruža u vezi s metodološkim pitanjima i javno ih objavljivati.
Where confidentiality concerns prevent publication of a document in full, at least a sum‐ mary should be provided. 
Ako se neki dokument ne može objaviti u cijelosti iz razloga povjerljivosti, trebao bi se objaviti barem njegov sažetak.
Outcome 138 The reasons for Eurostat reservations and amendments to data could be made more transparent (see paragraph 65). 
Ishod 138 Obrazloženja Eurostata za izražavanje zadrški i izmjenu podataka mogla bi biti transparentnija (vidjeti odlomak 65.).
139 Eurostat has not explicitly laid down written internal procedures for setting reser‐ vations as to data quality or making amendments (see paragraph 65). 
139 Eurostat nije izričito utvrdio interne pisane postupke za izražavanje zadrški u vezi s kvalitetom podataka ili za uvođenje izmjena (vidjeti odlomak 65.).
Recommendation 6 The Commission (Eurostat) should better document its internal procedures and criteria for setting reservations or making amendments to data in order to dem‐ onstrate that all methodological problems with a potential/actual impact on net lending/net borrowing are addressed in a consistent way. 
6. preporuka Komisija (Eurostat) trebala bi bolje dokumentirati interne postupke i kriterije za izražavanje zadrški ili izmjenu podataka kako bi pokazala da se svi metodološki problemi koji mogu utjecati ili stvarno utječu na neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje rješavaju dosljedno.
Conclusions and recommendations 79 DG Economic and Financial Affairs Transparency 140 In general, the analyses underlying the Commission’s proposals for EDP decisions and recommendations lack transparency and, in certain key aspects, are based on vague definitions. 
Zaključci i preporuke 79 GU za gospodarske i financijske poslove Transparentnost 140 Analize na kojima se temelje prijedlozi Komisije za odluke i preporuke u vezi s EDP-om općenito nisu dovoljno transparentne te se u nekim ključnim aspektima temelje na nejasnim definicijama.
Moreover, subsequent reforms of the EDP have increased the complexity of the analytical process. All this makes it difficult in some cases to establish a clear link between the analysis made and the conclusions drawn (see paragraphs 59 to 62, 72 to 83, 91 to 97 and 100 to 104). 
Nadalje, u okviru reformi EDP-a povećana je složenost analitičkog procesa, zbog čega je u nekim slučajevima teško uspostaviti jasnu poveznicu između provedene analize i izvedenih zaključaka (vidjeti odlomke 59.–62, 72.–83., 91.–97. i 100.–104.).
141 There is therefore a need to balance the increased complexity and wider scope for economic judgement by enhancing transparency and thus facilitating public scrutiny. 
141 Stoga je potrebno uravnotežiti povećanu složenost i širi opseg ekonomske prosudbe i to povećanjem transparentnosti, čime bi se olakšao javni nadzor.
In recent years, the Commission has made commendable efforts to im‐ prove transparency. 
Komisija je u posljednjih nekoliko godina u povećanje transparentnosti uložila hvalevrije-dan trud.
However, these efforts are not yet sufficient and need to be pursued further (see paragraph 98). 
Međutim, taj trud još nije dovoljan te ga je potrebno povećati (vidjeti odlomak 98.).
Recommendation 7 The Commission (DG Economic and Financial Affairs) should further enhance the transparency and clarity of the EDP in the following areas: ο Assessment process: the Commission should be more transparent about the key aspects of its analyses. 
7. preporuka Komisija (GU za gospodarske i financijske poslove) trebala bi dodatno povećati transparentnost i jasnoću EDP-a u sljedećim područjima: ο proces procjene: Komisija bi trebala biti transparentnija u vezi s ključnim aspektima analiza koje provodi.
It could achieve this by, for example, devising a methodology to identify and quantify the impact of one‐off and temporary measures, by providing sufficiently detailed explanations of its assessments and conclusions in country‐specific documents ‐ regarding, notably, the con‐ cept of ‘unexpected adverse economic events’ when assessing effective ac‐ tion ‐ and by establishing a methodological framework to weigh the impact of the relevant factors that it takes into account in its assessments. ο Accessibility of data: the Commission should make public all the detailed information needed to perform the calculations on which its analyses are based, thus enabling any interested third parties to replicate the assessments. ο Bottom‐up assessment: national fiscal councils should be involved in the assessment process by inviting them to provide independent scrutiny of the reliability of the figures and information provided by ministries of finance and used by the Commission in its analyses. ο Robustness of analysis: the Commission should consistently make use of all the relevant information made available in its forecasts, abide by the relevant methodologies and disseminate them as widely and promptly as possible. 
To bi mogla postići npr. osmišljavanjem metodologije za utvrđivanje i kvantificiranje učinka jednokratnih i privremenih mjera, pružanjem dovoljno detaljnih obrazloženja svojih procjena i zaključaka iz dokumenata za pojedine države (posebice u pogledu koncepta „neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja” pri procjeni djelotvornosti poduzetih radnji) te uspostavom metodološkog okvira za usporedbu učinka relevantnih čimbenika koje uzima u obzir u procjenama koje obavlja; ο pristup podatcima: Komisija bi trebala staviti na raspolaganje sve detaljne informacije potrebne za izračune na kojima temelji svoje analize, čime bi se zainteresiranim trećim stranama omogućilo ponavljanje tih procjena; ο procjena „odozdo prema gore”: kako bi se nacionalna fiskalna vijeća uključilo u proces procjene, potrebno ih je pozvati da provedu neovisnu provjeru pouzdanosti podataka i informacija koje pružaju ministarstva financija i koje Komisija upotrebljava u svojim analizama; ο pouzdanost analize: Komisija bi se stalno trebala koristiti svim relevantnim informacijama objavljenima u svojim prognozama, pridržavati se relevantnih metodologija te ih stavljati na raspolaganje što većem broju zainteresiranih i što je prije moguće.
Conclusions and recommendations 80 Debt criterion 142 The EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
Zaključci i preporuke 80 Kriterij duga 142 EDP je do sada više bio usredotočen na državni deficit nego na dug.
The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not ap‐ ply to all Member States until at least 2020. 
Kriterij duga, koji se počeo primjenjivati tek 2012., i dalje se postupno uvodi te se neće primjenjivati na sve države članice barem do 2020.
The assessment of the debt dynamics of Member States under an EDP initiated before November 2011 is inconclusive: these EDPs are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt (see para‐ graphs 68 to 69 and paragraph 104). 
Procjena dinamike duga država članica za koje je postupak u slučaju prekomjernog deficita pokrenut prije studenoga 2011. nije dala jasne odgovore, pa bi se ti EDP-ovi trebali obustavljati isključivo na temelju kriterija deficita, nakon čega će se tri godine primjenjivati prijelazne odredbe za dug (vidjeti odlomke 68., 69. i 104.).
This may undermine the credibility of the process and put at risk the sustainability of pub‐ lic debt, especially during protracted periods of recession (when debt can rise even if the debt criterion is met). 
To može umanjiti vjerodostojnost cijelog procesa i ugroziti održivost javnoga duga, osobito za vrijeme dugotrajnih recesija (kada dug može rasti čak i ako se kriterij duga zadovolji).
Ultimately, whether or not the debt criterion is met, the key thing is to repay or sustainably re‐finance the actual amount of debt (see paragraphs 76 to 78). 
Konačno, ključna je stvar otplata ili održivo refinanciranje stvarnog iznosa duga neovisno o tome je li kriterij duga zadovoljen (vidjeti odlomke 76.–78.).
Recommendation 8 The Commission should focus closely on debt developments, especially in heavi‐ ly‐indebted Member States, to prevent debt building to unsustainable levels. 
8. preporuka Komisija bi se trebala snažno usredotočiti na promjene visine duga, posebno u veoma zaduženim državama članicama, radi sprječavanja pojave neodrživih razina duga.
Where the 60 % debt threshold is exceeded and the concerned Member State is placed under the EDP, the Commission should ensure that the required adjust‐ ments provide for a realistic and credible convergence path towards compliance with the debt rule, in particular by taking into account the initial level of debt. 
Ako određena država članica prijeđe prag od 60 % te se za nju pokrene postupak u slučaju prekomjernog deficita, Komisija bi trebala zajamčiti da zatražene prilagodbe čine ostvariv i vjerodostojan plan konvergencije u smjeru usklađivanja s pravilom o razini duga, posebice vodeći računa o početnom dugu.
In its EDP recommendations for Member States exceeding the debt threshold, the Commission should, when setting the annual deficit targets, also specify the annual debt‐to‐GDP levels that are consistent with those targets. 
U svojim preporukama u vezi s EDP-om za države članice koje premašuju prag duga Komisija bi pri utvrđivanju godišnjih ciljeva deficita također trebala navesti godišnje razine omjera duga i BDP-a koje su usklađene s tim ciljevima.
Conclusions and recommendations 81 Structural reforms 144 Excessive public deficits may be at least partly due to structural weaknesses. 
Zaključci i preporuke 81 Strukturne reforme 144 Prekomjerni javni deficiti mogu se barem djelomično pripisati strukturnim nedostatcima.
Tar‐ geted structural reforms can therefore help to bring about lasting deficit correc‐ tions. 
Ciljane strukturne reforme stoga mogu pomoći u ostvarivanju trajnog smanjenja deficita.
Since May 2013, structural reforms have been gaining importance as a fac‐ tor for the Commission’s EDP assessments. 
Komisija je od svibnja 2013. počela pridavati sve veću važnost strukturnim reformama kao čimbeniku u svojim procjenama EDP-ova.
However, they are still not enforceable and the Commission is no more diligent in monitoring their implementation than it is for Member States not under an EDP (see paragraphs 108 to 111). 
Međutim, njihova se provedba još ne može zajamčiti te Komisija nije ništa posvećenija praćenju njihove provedbe nego što je tome slučaj za države članice koje nisu u postupku u slučaju prekomjernog deficita (vidjeti odlomke 108.–111.).
145 Moreover, the monitoring of country‐specific recommendations does not always extend to the actual implementation and effectiveness of reforms. 
145 Nadalje, praćenje preporuka za svaku pojedinu državu članicu ne obuhvaća uvijek stvarnu provedbu i djelotvornost reformi.
This could compromise the impact of the Commission’s recent decision to take greater ac‐ count of the implementation of structural reforms (see paragraph 112). 
Time bi se mogao ugroziti učinak nedavne odluke Komisije o tome da će više računa voditi o provedbi strukturnih reformi (vidjeti odlomak 112.).
Recommendation 9 In conjunction with the Macro‐Imbalances Procedure, the Commission (DG Economic and Financial Affairs) should make full use of the European Semester in monitoring the implementation of structural reforms for Member States under an EDP, in particular where fiscal structural reforms are included in an economic partnership programme. 
9. preporuka Komisija (GU za gospodarske i financijske poslove) trebala bi u cijelosti iskoristiti europski semestar, kao i postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža, za praćenje provedbe strukturnih reformi u državama članicama u postupku u slučaju prekomjernog deficita, posebno ako su fiskalne strukturne reforme dio programa gospodarskog partnerstva.
Besides focusing on legislative aspects, it should seek to assess the effectiveness of the implemented reforms. 
Trebala bi se usredotočiti ne samo na zakonodavne aspekte nego i na procjenu djelotvornosti prevedenih reformi.
The Commission should make full use of its powers to ensure that Member States under an EDP meet their commitments with regard to structural reforms. 
Komisija bi trebala u cijelosti iskoristiti ovlasti da zajamči da države članice u postupku u slučaju prekomjernog deficita ispune preuzete obveze u pogledu strukturnih reformi.
Conclusions and recommendations 82 Reporting 146 The ‘Six‐pack’ and ‘Two‐pack’ introduced new reporting requirements for Mem‐ ber States with the aim of enhancing the Commission’s surveillance of the EDP. 
Zaključci i preporuke 82 Izvješćivanje 146 Paketom od šest mjera i paketom od dviju mjera državama članicama uvedene su nove obveze u pogledu izvješćivanja u cilju poboljšanja nadzora Komisije nad postupkom u slučaju prekomjernog deficita.
However, these requirements are non‐enforceable, in that there is no legislative provision to ensure that Member States comply in this regard, or for sanctions against those that do not. 
Međutim, izvršenje tih obveza ne može se zajamčiti, odnosno nije uvedena zakonska odredba kojom bi se zajamčilo da ih države članice ispunjavaju ili sankcioniralo one koje to ne čine.
Thus the effectiveness of the Commission’s surveil‐ lance is dependent on the active cooperation of the Member States. 
Stoga djelotvornost nadzora koji Komisija obavlja ovisi o aktivnoj suradnji država članica.
We found one case where the Member State had not sent reporting documents as required. 
Utvrdili smo jedan slučaj u kojem predmetna država članica nije poslala tražena izvješća.
However, the Commission has not made this public in its corresponding assess‐ ments (see paragraphs 85 to 86). 
Međutim, Komisija u relevantnim procjenama nije iznijela taj podatak (vidjeti odlomke 85. i 86.).
147 Even when it receives full documentation, the Commission does not always as‐ sess or follow up the information supplied, which raises concern that it is failing to make best use of the Member States’ reports or that Member States are being burdened with a needless bureaucratic requirement (see paragraphs 99 and 110). 
147 Čak i kada zaprimi cjelovitu dokumentaciju, Komisija katkad ne procjenjuje te informacije niti poduzima daljnje korake, što uzrokuje zabrinutost da propušta iskoristiti izvješća država članica na najbolji mogući način ili da su države članice opterećene nepotrebnim birokratskim obvezama (vidjeti odlomke 99. i 110.).
Recommendation 10 The Commission (DG Economic and Financial Affairs) should always make clear in its assessments whether the Member States have fulfilled their reporting requirements. 
10. preporuka Komisija (GU za gospodarske i financijske poslove) trebala bi u svojim procjenama uvijek jasno navesti jesu li države članice ispunile obveze u vezi s izvješćivanjem.
The Commission should make use of the possibility to launch infringement pro‐ cedures when Member States do not comply with their reporting obligations. 
Ako se države članice ne ispunjavaju obveze u vezi s izvješćivanjem, trebala bi iskoristiti mogućnost pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede obveze.
Sanctions 148 Successive EDP reforms have strengthened sanctions against Member States that do not comply with recommendations, and have eased the conditions for imposing them. 
Sankcije 148 U okviru uzastopnih reformi EDP-a došlo je do postrožavanja sankcija za države članice koje ne provode preporuke te pojednostavnjenja uvjeta za njihovo određivanje.
Since the EDP’s inception, no sanctions have been applied (see paragraphs 114 and 122). 
Otkako je EDP uspostavljen nije određena niti jedna sankcija (vidjeti odlomke 114. i 122.).
Conclusions and recommendations 83 149 While sanctions are also useful as a deterrent, not applying them when Member States fail to fulfil their commitment to budgetary discipline brings the risk that they will be perceived as a tool unlikely to be used. 
Zaključci i preporuke 83 149 Iako su sankcije također korisne za destimulaciju, ako ih se ne primjenjuje na države članice koje ne ispunjavaju obveze u vezi s proračunskom disciplinom, o njima se može stvoriti predodžba kao o alatu čija uporaba nije vjerojatna.
This would undermine their credibility and effectiveness, and hence that of the EDP as a whole. 
To bi umanjilo njihovu vjerodostojnost i djelotvornost, kao i EDP-a u cjelini.
Recommendation 11 In line with existing legislation, the Commission (DG Economic and Financial Affairs) should recommend that the Council step up the procedure and apply sanctions when there is evidence that a Member State has not complied with EDP recommendations and therefore has failed to fulfil its commitment to budgetary discipline under the Treaty. 
11. preporuka Komisija (GU za gospodarske i financijske poslove) trebala bi u skladu s postojećim zakonodavstvom preporučiti Vijeću da pojača postupak i primijeni sankcije u slučaju postojanja dokaza da neka država članica nije provela preporuke u vezi s EDP-om te stoga nije ispunila obveze u vezi s proračunskom disciplinom iz Ugovora.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 25 February 2016. 
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda Milan Martin CVIKL, na sastanku održanom u Luxembourgu 25. veljače 2016.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President 
Za Revizorski sud Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA predsjednik