natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In both Greece and Italy, the hotspot approach ensured that, in 2016, most of the arriving migrants were properly identified, registered and fingerprinted and that their data were checked against relevant security databases. 
I u Grčkoj i Italiji pristupom na temelju žarišnih točaka zajamčila se pravilna identifikacija, registracija i uzimanje otisaka prstiju većine migranata pristiglih 2016., kao i provjera njihovih podataka u relevantnim sigurnosnim bazama podataka.
In this respect the hotspot approach contributed towards an improved management of the migration flows. 
U tom je pogledu pristup na temelju žarišnih točaka doprinio boljem upravljanju priljevom migranata.
The hotspot approach further requires that migrants be channelled into appropriate follow-up procedures, i.e. a national asylum application, relocation to another Member State (where appropriate) or return to the country of origin (or transit). 
U okviru pristupa na temelju žarišnih točaka migrante je također potrebno uputiti na odgovarajuće daljnje postupanje, tj. na podnošenje zahtjeva za azil u predmetnoj državi članici, premještanje u drugu državu članicu (u relevantnim slučajevima) ili povratak u zemlju podrijetla (ili tranzita).
Implementation of these follow-up procedures is often slow and subject to various bottlenecks, which can have repercussions on the functioning of the hotspots. 
Daljnje postupanje često je sporo i obilježeno raznim zastojima, što može nepovoljno utjecati na djelovanje žarišnih točaka.
VIII. 
7 VIII.
We also recommend the Commission to evaluate and further develop the hotspot approach, in view of optimising EU assistance towards migration management. 
Sud također preporučuje Komisiji da evaluira i dodatno razradi pristup na temelju žarišnih točaka u svrhu optimizacije pomoći EU-a upravljanju migracijama.
INTRODUCTION Background 1. 
UVOD Kontekst 1.
Migration to Europe saw a sudden increase in the total number of arrivals, first in 2014 and even more so in 2015, when over 1 million people crossed the Mediterranean to Europe as irregular migrants1. 
Isprva 2014., a još i više 2015. godine došlo je do naglog povećanja ukupnog broja pridošlih migranata u Europu: u tom je razdoblju više od 1 milijuna ljudi prešlo Sredozemno more te su stigli u Europu kao nezakoniti migranti1.
These migratory flows at the EUŐs external borders generally consisted of a mixture of asylum seekers and economic migrants. 
Priljev migranata na vanjskim granicama EU-a općenito je donio mješavinu tražitelja azila i ekonomskih migranata.
In addition, many were children and unaccompanied minors in need of particular attention and care. 
Osim toga, među migrantima je bilo mnogo djece i maloljetnika bez pratnje kojima je potrebna posebna pozornost i skrb.
Whereas in 2014, most migrants arrived through the ÔCentral Mediterranean routeŐ (i.e. leaving northern Africa and arriving in Italy), this pattern changed during 2015, with a total of around 850 000 people coming through the ÔEastern Mediterranean routeŐ (i.e. departing from Turkey and arriving in Greece; see Figure 1).The prolonged crisis in Syria has been a major factor behind the increase in the arrivals from Turkey, as can be seen from the nationality chart in Figure 2. 
Tijekom 2014. većina migranata pristigla je srednjomediteranskom rutom (tj. iz sjeverne Afrike u Italiju), no tijekom 2015. došlo je do promjene te je ukupno oko 850 000 ljudi pristiglo istočnomediteranskom rutom (tj. iz Turske u Grčku, vidi sliku 1.).Dugotrajna kriza u Siriji bila je jedan od glavnih čimbenika koji su utjecali na povećanje broja pridošlica iz Turske, kao što se može vidjeti iz prikaza po državljanstvu na slici 2.
The large inflow into Greece fell significantly from April 2016 onwards, while arrivals to Italy remained around the previous yearsŐ level, with total sea arrivals in Italy and Greece reaching some 350 000 people for the year 2016. 
Velik priljev u Grčku znatno se smanjio u razdoblju od travnja 2016. naovamo, dok je broj pridošlica u Italiju ostao na razini iz prethodnih godina, pri čemu je ukupan broj onih koji su tijekom 2016. preko mora došli u Italiju i Grčku dosegnuo približno 350 000 ljudi.
A timeline for the EUŐs response to the migration crisis can be found in Annex I. 8 1 According to the IOM, there is no universally accepted definition of what constitutes irregular migrations. 
Kalendar odgovora EU-a na migracijsku krizu nalazi se u prilogu I. 8 1 Prema navodima Međunarodne organizacije za migracije ne postoji općeprihvaćena definicija nezakonitih migracija.
From the perspective of destination countries, it is entry, stay or work in a country without the necessary authorization or documents required under the immigration regulations. 
Iz perspektive odredišnih zemalja riječ je o ulasku, boravku ili radu u određenoj zemlji bez potrebnih dozvola ili dokumenata koji su propisani imigracijskim propisima.
Figure 1 Đ Irregular arrivals by sea in Greece and Italy, 2009-2016 9 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: Frontex. 
9 Slika 1. – Nezakoniti pridošlice koji su preko mora ušli u Grčku i Italiju, 2009. – 2016. 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009.
Number of persons 
Broj osoba
Figure 2 - Main nationalities of arriving migrants Đ 2016 Greece Italy 10 Algeria 1% Palestine 1% Others 4% Iran 3% Pakistan 5% Iraq 15% Afghanistan 24% Syria 47% Others 22% Somalia 4% Bangladesh 4% Sudan 5% Mali 6% Senegal 6% Nigeria 21% Eritrea 11% Guinea 7% Cte d'Ivoire 7% Gambia 7% Source: Frontex. 
Slika 2. – Najučestalija državljanstva pristiglih migranata – 2016. Grčka Italija 10 Alžir 1 % Palestina 1 % Iran3% Pakistan5% Irak15% Afganistan24% Ostalo4% Sirija 47% Ostalo22% Somalija 4 % Bangladeš 4% Sudan 5 % Mali 6 % Senegal 6 % Nigerija 21 % Eritreja 11 % Gvineja 7 % Côte d'Ivoire7 % Gambija 7 % Izvor: Frontex.
Policy framework Common European Asylum System 4. 
Okvir predmetne politike Zajednički europski sustav azila 4.
Asylum is granted to people who are fleeing persecution or serious harm in their own country and are therefore in need of international protection. 
Azil se odobrava osobama koje bježe od progona ili velike opasnosti u vlastitoj zemlji te im je stoga potrebna međunarodna zaštita.
Asylum is a fundamental right and granting it is an international obligation, stemming from the 1951 Geneva Convention relating to the status of refugees. 
Azil je temeljno pravo i odobravanje azila međunarodna je obveza koja proizlazi iz Ženevske konvencije iz 1951. u vezi sa statusom izbjeglica.
The Common European Asylum System (CEAS) was established as the main EU legal and policy framework for asylum. 
Zajednički europski sustav azila (CEAS, engl. Common European Asylum System) uspostavljen je kao glavni pravni okvir i okvir politike azila.
This system has been built up and developed since 1999 and is currently again under review2. 
Taj se sustav uspostavlja i razrađuje od 1999. godine, a trenutačno ga se opet preispituje2.
It consists of a series of directives and regulations, whose main aim is to set minimum common standards amongst Member States when dealing with people in need of international protection. 
Sastoji se od niza direktiva i uredbi čiji je glavni cilj uspostaviti minimalne zajedničke standarde za sve države članice u pogledu postupanja s osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita.
One of its key components is the Dublin Regulation3, which sets out criteria and mechanisms for determining which Member State is responsible for examining an application for international protection; in principle, the first country of entry. 
Jedna od njegovih ključnih sastavnica je i Dablinska uredba3, kojom se utvrđuju kriteriji i mehanizmi za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, a to je u načelu prva zemlja u koju tražitelji uđu.
This has led to a limited number of Member States having to deal with the vast majority of asylum seekers, which puts the capacity of their asylum systems under strain. 
Došlo je toga da se mali broj država članica morao suočiti s velikom većinom tražitelja azila, što je izazvalo opterećenje njihovih sustava azila. U travnju 2016.
In April 2016, the Commission introduced proposals for reforming the Common European Asylum System4. 
Komisija je iznijela prijedloge reforme zajedničkog europskog sustava azila4.
Among other things, the proposals include a mechanism to deal with situations of disproportionate pressure on Member State asylum systems. 
Ti prijedlozi između ostaloga uključuju mehanizam rješavanja situacija u kojima dolazi do nerazmjernog pritiska na sustave azila država članica.
2 3 4 COM(2016) 197 final of 6.4.2016 ÔTowards a reform of the Common European Asylum System and enhancing legal avenues to EuropeŐ. 
2 3 4 COM(2016) 197 final od 6. 4. 2016. „Prema reformi zajedničkog europskog sustava azila i proširivanju zakonitih mogućnosti za dolazak u Europu”.
In this communication, the Commission presents options for a fair and sustainable system for allocating asylum applicants among Member States, a further harmonisation of asylum procedures and standards, and a strengthening of the mandate of the European Asylum Support Office (EASO). 
U toj je Komunikaciji Komisija predstavila mogućnosti za pravedan i održiv sustav raspodjele podnositelja zahtjeva za azil među državama članicama, daljnje usklađivanje postupaka i standarda za azil, kao i jačanje ovlasti Europskog potpornog ureda za azil (EASO).
Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast) (OJ L 180, 29.6.2013, p. 
604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str.
See footnote 2. 11 
Vidi fusnotu 2. 11
12 7. 
12 7.
Another element in the current Dublin rules is that migrants should be sent back to the country of first entry into the EU so that they can apply for asylum there (instead of travelling on to their country of preference). 
Osim toga, prema postojećim dablinskim pravilima migrante bi trebalo vratiti u prvu zemlju EU-a u koju su ušli kako bi u njoj mogli podnijeti zahtjev za azil (umjesto da nastave putovanje do željene zemlje).
However, such ÔDublin transfersŐ to Greece from other Member States have been suspended since 2011, following two judgements by the European Court of Human Rights and the EUŐs Court of Justice, which identified systemic weaknesses in the Greek asylum system. 
Međutim, „dablinski transferi” u Grčku iz drugih država članica obustavljeni su 2011. nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila.
Since then, the Greek authorities have made continuous efforts to improve the functioning of their asylum system, assisted by the Commission, EASO, other Member States and organisations. 
Grčke vlasti otad ulažu stalne napore ne bi li poboljšale funkcioniranje svojeg sustava azila, uz pomoć Komisije, ureda EASO te drugih država članica i organizacija.
During 2016, the Commission presented several recommendations on the measures to be taken by Greece in order to have a well-functioning asylum system, thereby creating the conditions for the gradual resumption of transfers under the Dublin Regulation5. 
Komisija je iznijela nekoliko preporuka o mjerama koje Grčka treba poduzeti kako bi njezin sustav azila dobro funkcionirao, čime su stvoreni uvjeti za postupnu ponovnu uspostavu transfera u skladu s Dablinskom uredbom5.
The European Agenda on Migration 9. 
Europski migracijski program 9.
The large number of arrivals in 2015 (see Figure 3) created disproportionate pressure on the EUŐs external borders in Greece and Italy, resulting in the need for EU support for their border management and asylum systems. 
Zbog velikog broja pridošlica 2015. (vidi sliku 3.) na vanjskim granicama EU-a u Grčkoj i Italiji stvorilo se nerazmjerno opterećenje, zbog čega je njihovim sustavima upravljanja granicama i azila bila potrebna potpora EU-a.
As many of these migrants continued to travel on to other European countries (e.g. along the Western Balkan route) this also resulted in increased pressure on these countriesŐ border management, reception and asylum systems (see Figure 4). 
S obzirom na to da je velik broj tih migranata nastavio putovanje u druge europske zemlje (npr. zapadnobalkanskom rutom), također je došlo do povećanog opterećenja sustava tih zemalja za upravljanje granicama, prihvat i azil (vidi sliku 4.).
It was in this context that the European Commission, in May 2015, presented a European Agenda on Migration6, which set out a comprehensive approach to migration management. 
U tom je kontekstu Europska komisija u svibnju 2015. predstavila Europski migracijski program6 u kojem je utvrđen sveobuhvatan pristup upravljanju migracijama.
The Agenda comprises immediate action aimed at, for example, saving lives at sea, targeting criminal smuggling networks, and helping frontline Member States cope with the high numbers of arrivals, as well as longer-term measures, e.g. to secure EuropeŐs external 5 6 For a summary of these recommendations see ÔCommission Recommendation addressed to the Member states on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013Ő, C(2016) 8525 final of 8.12.2016. 
Program obuhvaća hitne mjere čiji je cilj, na primjer, spašavanje života na moru, borba protiv zločinačkih krijumčarskih mreža i pomoć najizloženijim državama članicama da se suoče s velikim brojem pridošlica, kao i dugoročnije mjere poput osiguravanja vanjskih granica Europe, smanjenja poticaja za nezakonite migracije i oblikovanja nove politike u području zakonite migracije. 5 6 Za sažetak tih preporuka vidi Preporuku Komisije upućenu državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br.
COM(2015) 240 final of 13.5.2015 ÔA European Agenda on MigrationŐ. 
COM(2015) 240 final od 13. svibnja 2015. „Europski migracijski program”.
13 borders, reduce the incentives for irregular migration and design a new policy on legal migration. Figure 3 Đ Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015 (2014)1 1 Most of the migrants recorded on the Western Balkan route had arrived earlier on one of the Greek islands and then left the EU to travel through the former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia. 
Slika 3. – Otkriveni nezakoniti prelasci vanjskih granica EU-a, 2015. (2014.)1 Otkriveni nezakoniti prelasci vanjskih granica EU-a, 2015.: 1 822 337 (2014.: 282 962) Zapadnobalkanska ruta (43 357) – 764 038 Ruta preko istočnih granica (1275) – 1920 13 Crnomorska ruta (433) – 68 Kružna ruta iz Albanije u Grčku (8841) – 8932 Zapadnomediteranska ruta (7272) – 7164 Zapadnoafrička ruta (276) – 874 1 Većina migranata evidentiranih na zapadnobalkanskoj ruti već je ranije stigla na jedan od grčkih otoka te zatim napustila EU nastavivši putovanje kroz bivšu jugoslavensku Republiku Makedoniju i Srbiju.
Source: Frontex, Risk-analysis for 2016. 
Izvor: Frontex, analiza rizika za 2016.
Figure 4 Đ Number of (non-EU) asylum seekers in the EU, 2014 and 2015 (in 000) 14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014 2015 Source: Eurostat. 
Slika 4. – Broj tražitelja azila u EU-u (koji nisu državljani EU-a), 2014. i 2015. (u tisućama) 14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014.
Hotspot approach 11. 
Pristup na temelju „žarišnih točaka” 11.
One of the key operational measures proposed in the Agenda is to set up a new ÔhotspotŐ approach towards managing the large inflow of migrants. 
Jedna od ključnih operativnih mjera predloženih u Programu bila je uspostava novog pristupa na temelju „žarišnih točaka” radi upravljanja priljevom velikog broja migranata.
The hotspot approach was conceived as an immediate response to a major migratory crisis and had to be implemented under very challenging and changing circumstances. 
Pristup na temelju žarišnih točaka nastao je kao hitan odgovor na veliku migracijsku krizu i morao se uvoditi u vrlo teškim i promjenjivim okolnostima.
A hotspot was defined as an area at the EUŐs external border which faces disproportionate migratory pressure. 
Žarišna točka definirana je kao područje na vanjskoj granici EU-a koje se suočava s nerazmjernim migracijskim pritiskom.
Most migrants enter the Union at these hotspots and, according to the Commission, it is here that the EU needs to provide operational support to ensure arriving migrants are registered and channelled, as appropriate, into the relevant national follow-up procedures (see Figure 5). 
Većina migranata ulazi u Uniju preko tih žarišnih točaka te bi EU, prema navodima Komisije, upravo na tim mjestima trebao pružati operativnu potporu kako bi se zajamčilo da se pristigli migranti registriraju i prema pojedinačnom slučaju upute na odgovarajuće daljnje postupanje prema nacionalnim propisima (vidi sliku 5.).
15 Figure 5 Đ Map with location of Italian and Greek hotspots and their respective capacities1 1 For Italy, the six originally proposed hotspot locations are shown, two of which (Augusta and Porto Empedocle) were not made hotspots. 
15 Slika 5. – Zemljovid s lokacijama žarišnih točaka u Italiji i Grčkoj te njihovim kapacitetima1 ITALIJA Rim Taranto 400 GRČKA Khios 1100 Lezbos 3500 TURSKA Trapani 400 Atena Leros 1000 Samos 850 Porto Empedocle — Augusta — Pozzallo 300 Kos 1000 Tunis Lampedusa 500 MALTA Valleta TUNIS 1 Za Italiju je prikazano šest prvotno predloženih lokacija žarišnih točaka, od kojih dvije (Augusta i Porto Empedocle) nisu postale žarišne točke.
The hotspot approach is described as follows: Ô... the European Asylum Support Office (EASO), Frontex and Europol will work on the ground with frontline Member States to swiftly identify, register and fingerprint incoming migrants. 
Europski potporni ured za azil, Frontex i Europol [će] raditi na terenu s najizloženijim državama članicama u cilju brzog identificiranja i registriranja migranata koji pristižu te uzimanja njihovih otisaka prstiju.
Those claiming asylum will be immediately channelled into an asylum procedure where EASO support teams will help to process asylum cases as quickly as possible. 
Osobe koje zatraže azil bit će odmah preusmjerene u postupak odobravanja azila pri čemu će Europski ured za pružanje podrške u pitanjima azila (EASO) pomagati da se zahtjevi za azil obrade što je brže moguće.
For those not in need of protection, Frontex will help Member States by coordinating the return of irregular migrants. 
Za osobe kojima nije potrebna zaštita, Frontex će pomoći državama članicama koordiniranjem 16 vraćanja ilegalnih migranata.
Europol and Eurojust will assist the host 16 Member State with investigations to dismantle the smuggling and trafficking networksŐ7 (see Box 1). 
Europol i Eurojust pružit će potporu državama članica[ma] domaćin[im]a u istragama radi razbijanja mreža za krijumčarenje i trgovanje”7 (vidi okvir 1.).
The operational framework governing the Ôhotspot approachŐ was initially set out in an Ôexplanatory noteŐ sent by Commissioner Avramopoulos to the Justice and Home Affairs Ministers on 15 July 20158. 
Operativni okvir kojim je uređen „pristup na temelju žarišnih točaka” prvotno je iznesen u „objašnjenju” koje je povjerenik Avramopoulos 15. srpnja 2015. poslao ministrima pravosuđa i unutarnjih poslova8.
The principles were restated in an annex to a Commission Communication, from September 20159. According to these principles, the hotspot approach is meant to provide an operational framework for the Commission and the Agencies to concentrate their support (via ÔMigration Management Support TeamsŐ) on the spot where it is most needed, coordinate their interventions and cooperate closely with the authorities of the host Member State. 
Tada iznesena načela ponovljena su u prilogu Komunikaciji Komisije iz rujna 2015.9 U skladu s tim načelima pristupom na temelju žarišnih točaka Komisiji i agencijama želi se pružiti operativni okvir kako bi svoju potporu (u vidu „timova za potporu upravljanju migracijama”) mogle usmjeriti tamo gdje je najpotrebnija na terenu, te kako bi koordinirale svoje intervencije i blisko surađivale s vlastima države članice domaćina.
The Support Teams can only work in partnership with, and under the full control of the host Member State, as only the national authorities are competent to set up (with the support of EU funding, where needed) and manage well-functioning reception and registration infrastructures and implement the relevant registration and follow-up procedures. 
Timovi za potporu mogu djelovati isključivo u suradnji s državom članicom domaćinom i pod njezinom punom kontrolom jer državne vlasti imaju isključivu nadležnost za uspostavu (po potrebi uz pomoć sredstava EU-a) funkcionalne infrastrukture za prihvat i registraciju te upravljanje tom infrastrukturom, kao i za provedbu potrebnih postupaka registracije i daljnjeg postupanja.
Box 1 Đ Role of the Agencies The EU Agencies provide specific support to the host Member States according to their mandates and expertise, by sending teams of experts, who are provided by other Member States. 
Okvir 1. – Uloga agencija Agencije EU-a pružaju posebnu potporu državi članici domaćinu u skladu sa svojim ovlastima i stručnim znanjem, i to slanjem tima stručnjaka koje osiguravaju druge države članice.
Frontex Frontex provides operational cooperation through joint operations and rapid interventions, upon request from the Member States. 
Frontex Frontex na zahtjev država članica omogućuje operativnu suradnju u obliku zajedničkih operacija i brzih intervencija.
It deploys experts, including interpreters, who also act as cultural mediators, to support the host Member States in identifying, registering and fingerprinting migrants upon arrival. 
Frontex šalje stručnjake na teren, među njima i usmene prevoditelje, koji imaju ulogu i kao kulturni posrednici, a sve kako bi se pružila potpora državama članicama domaćinima u identifikaciji, registraciji i uzimanju otisaka prstiju migranata po njihovu dolasku.
Frontex also deploys experts to help debrief the migrants (through voluntary interviews), so as to understand their routes to Europe and collect information on the migrant 7 8 9 ÔA European Agenda on migrationŐ, p. 
Frontex također šalje na teren stručnjake koji pomažu obaviti ispitivanje migranata (u obliku dobrovoljnih razgovora) radi upoznavanja s njihovim rutama prema Europi i prikupljanja informacija o mrežama i 7 8 9 „Europski migracijski program”, str.
Explanatory note available at http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962-2015-INIT/en/pdf. 
Objašnjenje je dostupno na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10 962. – 201.5-INIT/en/pdf.
COM(2015) 490 final of 23.9.2015 ÔManaging the refugee crisis: immediate operational, budgetary and legal measures under the European Agenda on MigrationŐ, in particular Annex II. 
COM(2015) 490 final od 23. 9. 2015. „Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa”, osobito Prilog II.
17 smugglersŐ networks and operations. Where needed, Frontex experts can also provide pre-return assistance and coordinate return flights. 
17 aktivnostima krijumčara migranata. Stručnjaci iz Frontexa po potrebi također mogu pružiti pomoć prije vraćanja migranata te koordiniraju letove za njihovo vraćanje.
EASO EASO provides or coordinates the provision of operational support to Member States in the framework of its mandate and in the context of Operating Plans agreed with the Member States. 
EASO Ured EASO pruža operativnu potporu državama članicama ili koordinira njezino pružanje u okviru svojih ovlasti i u kontekstu operativnih planova dogovorenih s državama članicama.