natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This shows that the checks carried out in order to approve a project application were not effective, and that basic requirements that should in principle have prevented negative side‐effects (such as no increase in the amount of water used) were not guaranteed. 
To pokazuje da provedene provjere radi davanja odobrenja prijavljenom projektu nisu bile djelotvorne te da nisu bili zajamčeni osnovni uvjeti koji su u načelu trebali spriječiti nepovoljne nuspojave (poput povećanja količine potrošene vode).
Box 13 Box 12 
Okvir 13. Okvir 12.
Observations 37 Rural development fund‐ ing has been underused as a response to water concerns The implementation rate of water‐related measures is not always on track 56 Rural development measures that may have a direct effect on the protection of water include those that require farmers to change their farming prac‐ tices by reducing the use of pesticides or fertilisers or adapting their crops to the local hydrological situation. 
Opažanja 37 Sredstva za ruralni razvoj nedovoljno se koriste za rješavanje pitanja u vezi s vodama Stopa provedbe mjera u vezi s vodama nije u svim slučajevima u skladu s planom 56 Mjere za ruralni razvoj koje mogu imati izravni učinak na zaštitu voda obuhvaćaju mjere kojima se od poljoprivrednika zahtijeva promjena poljoprivredne prakse putem smanjenja uporabe pesticida i gnojiva ili prilagodbe usjeva lokalnim hidrološkim uvjetima.
The way these measures are actually used is an important factor when assess‐ ing whether the EAFRD’s potential as regards water protection has been fully exploited. 
Način na koji se te mjere zaista koriste važan je čimbenik pri procjeni toga jesu li mogućnosti EPFRR-a u pogledu zaštite voda u potpunosti iskorištene.
The Court examined this aspect, firstly, through an analysis of the measures activated by Member States in their RDPs and, secondly, through an analysis of the use made by Member States of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005 as regards costs related to implementation of the WFD. 
Sud je ispitao taj aspekt prvo analizom mjera koje su države članice aktivirale u svojim planovima za ruralni razvoj, a potom analizom razine u kojoj su države članice iskoristile mogućnosti iz članka 38. Uredbe (EZ) br.
57 The Court has analysed the implemen‐ tation rate of active rural development measures identified by the Member States themselves as having a direct effect on water protection. 
57 Sud je analizirao stopu provedbe aktivnih mjera za ruralni razvoj koje su države članice izdvojile kao mjere s izravnim učinkom na zaštitu voda.
Although this analysis has certain limitations44, the results show that in around half of all cases the implementation rates are on track. 
Iako je ta analiza imala određena ograničenja44, rezultati pokazuju da su stope provedbe u oko polovice ukupnog broja slučajeva u skladu s planom.
44 As measures often have sub‐measures that are not addressing water, not all projects financed under these measures in fact relate to water protection. 
44 Budući da mjere često sadržavaju podmjere koje nisu usmjerene na vode, svi projekti koji se financiraju tim mjerama nisu zapravo vezani za zaštitu voda.
Observations 38 58 However, Member States have failed to take advantage of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005, which specifically provides that measure 21345 can be used ‘to compensate for costs incurred and income foregone resulting from disadvantages in the areas related to the implementation of [the WFD]’ (see Table 4). 
Opažanja 38 58 Međutim, države članice nisu iskoristile mogućnosti iz članka 38. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, u kojem se izričito navodi da se mjera 213.45 može upotrijebiti „kako bi nadoknadila nastale troškove i izgubljen prihod nastale nedostatcima područja povezanih s provedbom [Okvirne direktive o vodama]” (vidjeti tablicu 4.).
59 At the time of the audit visits, none of the Member States except Denmark46 had activated measure 213 in respect of the WFD as provided in Article 38. 
59 U trenutku revizijskih posjeta nijedna država članica osim Danske46 nije aktivirala mjeru 213. u pogledu Okvirne direktive o vodama, kako je propisano člankom 38.
According to the Commission22, only 4 % of the RBMPs submitted to it indicate that they will use Article 38 to compensate farmers for the require‐ ments of the WFD. 
Prema podatcima Komisi-je22, u samo 4 % planova za upravljanje riječnim sljevovima koji su joj dostavljeni naznačeno je da će se upotrijebiti članak 38. kako bi se poljoprivrednicima nadoknadili troškovi nastali u vezi s obvezama iz Okvirne direktive o vodama.
This limited use of measure 213 was caused by, among other things, delays in the Member States’ finalising their RBMPs. 
Ograničena uporaba mjere 213. uzrokovana je, među ostalim, kašnjenjima država članica u dovršavanju planova za upravljanje riječnim sljevovima.
An‐ other factor unfavourable to the use of measure 213 is that, for payments linked to the WFD, implementation rules were not published until Febru‐ ary 201047 — 3 years and 2 months after the start of the rural develop‐ ment programming period48 and more than 1 year after the RBMPs were to be completed under Article 13 WFD. 
Dodatni čimbenik koji je otežao uporabu mjere 213. jest taj što su provedbena pravila za plaćanja u vezi s Okvirnom direktivom o vodama izdana tek u veljači 2010. godine47, odnosno tri godine i dva mjeseca nakon početka programskog razdoblja za ruralni razvoj48 i više od godine nakon roka za dovršetak planova za upravljanje riječnim sljevovima propisanog člankom 13.
45 Measure 213: ‘Natura 2000 payments and payments linked to Directive 2000/60/EC (WFD)’. 46 Denmark had activated measure 213 to compensate for the costs related to the implementation of 10m‐wide buffer strips, but due to the suspension of the Danish RBMPs in December 2012 implementation of the measure is on hold. 
45 Mjera 213.: „Plaćanja vezana uz mrežu Natura 2000 i uz Direktivu 2000/60/EZ (Okvirnu direktivu o vodama.“ 46 Danska je aktivirala mjeru 213. kako bi nadoknadila troškove u vezi s uvođenjem graničnih pojasova širine 10 m, ali zbog obustave primjene danskog plana za upravljanje riječnim slijevom u prosincu 2012. godine provedba te mjere je na čekanju.
47 Commission Regulation (EU) No 108/2010 of 8 February 2010 amending Regulation (EC) No 1974/2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 36, 9.2.2010, p. 
108/2010 od 8. veljače 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br.
Implementation rates for rural development measures1 identified by Member States as having a direct effect on water protection (in %) Country Measure 115 121 125 213 214 216 226 321 Denmark 84,1 24,2 France (mainland) 69,7 39,8 85,8 16,9 Greece 17,0 35,7 71,7 21,5 Italy (Lombardy) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Netherlands 51,0 30,4 95,7 9,7 Spain (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Implementation rates on track (> 60 %) Measure 213 not activated in any of the Member States visited during the audit Measure not identified by the Member State visited as having a direct effect on water Protection 1 Measure 115: ‘setting up of management, relief and advisory services’; measure 121: ‘modernisation of agricultural holdings’; measure 125: ‘infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; measure 214: ‘agri‐environment payments’; meas‐ ure 216: ‘non‐productive investments’; measure 226: ‘restoring forestry potential and introducing prevention actions’; and measure 321: ‘basic services for the economy and rural population’. 
121. 125. 213. 214. 216. 226. 321.
Source: European Commission, data as of 31 March 2013. 
Izvor: Europska komisija, podatci od 31. ožujka 2013. godine.
Table 4 
Tablica 4.
Observations 39 Financial instruments especially conceived to address water issues have barely been used 60 Council Decision 2009/61/EC49 indi‐ cated the need to strengthen the response to a number of‘crucial new challenges’ identified in 200350, one of which was ‘water management’. 
Opažanja 39 Financijski instrumenti posebno osmišljeni za rješavanje pitanja u vezi s vodama gotovo da nisu upotrijebljeni 60 U odluci Vijeća 2009/61/EZ49 ukazuje se na potrebu jačanja odgovora na niz „ključnih novih izazova” prepo-znanih 2003. godine50, a jedan od njih je i „gospodarenje vodama”.
In line with the Decision, the Health Check made available additional funds tar‐ geting these new challenges. 
U skladu s tom odlukom, „sistematskim pregledom” osigurana su dodatna sredstva usmjerena na te nove izazove.
The total additional budget was 3,8 billion euro. 
Ukupni dodatni proračun iznosio je 3,8 milijardi eura.
At the same time, as a response to the 2008 economic crisis, the Commis‐ sion drew up the European Economic Recovery Plan51 (EERP). 
Komisija je istodobno, odgovarajući na gospodarsku krizu u 2008. godini, izradila Europski plan za gospodarski oporavak51 (plan oporavka).
The EERP pro‐ vided an extra one billion euro to be spent on broadband in rural areas and any of the new challenges. 
Planom oporavka osigurana je dodatna milijarda eura za rashode povezane sa širokopojasnim internetom u ruralnim područjima i novim izazovima.
61 In 2010, under the first amendments to RDPs following the Health Check, Member States allocated 26,9 % of the additional CAP funds (1,3 billion euro) to the ‘new challenge’ of water man‐ agement52 (see Figure 8). 
61 Godine 2010., okviru prvih izmjena planova za ruralni razvoj nakon „sistematskog pregleda”, države članice izdvojile su 26,9 % dodatnih sredstava ZPP-a (1,3 milijarde eura) za „nove izazove” gospodarenja voda-ma52 (vidjeti sliku 8.).
The average implementation rate of these funds at the end of 2012 was 17,5 % for the EU‐27, although this figure varies wide‐ ly among Member States53 (see Annex IV for more details). 
Prosječna stopa provedbe u vezi s tim sredstvima na kraju 2012. godine iznosila je 17,5 % za skupinu država EU 27, premda se ta brojka znatno razlikuje među pojedinim državama članicama53 (za više pojedinosti vidjeti prilog IV.).
Although the Health Check provided an opportunity to further integrate water manage‐ ment issues into RDPs, in practice most Member States have made very little use of the extra funds. 
Iako je „sistematskim pregledom” pružena prilika da se pitanja gospodarenja vodama dodatno ugrade u planove za ruralni razvoj, većina je država članica u praksi vrlo slabo iskoristila dodatna sredstva.
49 Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
49 Odluka Vijeća 2009/61/EZ od 19. siječnja 2009. o izmjeni Odluke 2006/144/EZ o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.) (SL L 30, 31.1.2009., str.
50 Recital 3 to Decision 2009/61/EC: ‘In the assessment of the implementation of the Common Agricultural Policy reform of 2003, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and dairy restructuring were identified as crucial new challenges for European agriculture.’ 
50 Uvodna izjava 3. Odluke 2009/61/EZ: „U procjeni provedbe reforme zajedničke poljoprivredne politike iz 2003. uočeno je da su klimatske promjene, obnovljiva energija, upravljanje vodama, bioraznolikost i restrukturiranje sektora mlijeka ključni novi izazovi za europsku poljoprivredu.”
51 COM(2008) 800 final of 26 November 2008. 
51 COM(2008) 800 final od 26 studenoga 2008.
52 The Court acknowledges that some of the funds accounted for as addressing the ‘new challenge’ of biodiversity can have also a positive effect on water. 
52 Sud je svjestan da dio sredstava koji se odnosi na „novi izazov” biološke raznolikosti može imati pozitivan učinak i na vodu.
53 The Commission does not have validated figures for these implementation rates. 
53 Komisija ne raspolaže potvrđenim podatcima za navedene stope provedbe.
However the figures presented by the Court are based on information supplied by the Commission. 
Međutim, podatci koje iznosi Sud temelje se na informacijama koje je dostavila Komisija.
Planned distribution of Health Check and Recovery funds among ‘new challenges’ as at 2010 Dairy restructuring 14,5 % Innovation linked to new challenges Broadband 7,3 % Climate change 14,2 % Renewable energy 5,6 % Biodiversity 31,2 % Water management 26,9 % 0,3 % Source: European Commission. 
Planirana raspodjela sredstava „sistematskog pregleda” i oporavka po „novim izazovima”, stanje u 2010. godini Restrukturiranje sektora mljekarstva 14,5 % Inovacije u vezi s novim izazovima Širokopojasni internet 7,3 % Klimatske promjene 14,2 % Obnovljiva energija 5,6 % Bioraznolikost 31,2 % Gospodarenje vodama 26,9 % 0,3 % Izvor: Europska komisija.
Observations 40 The polluter pays princi‐ ple has not been inte‐ grated into the CAP 62 The polluter pays principle requires the polluter to bear the expense of preventing, controlling, and cleaning up pollution54. 
Opažanja 40 Načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice nije uključeno u ZPP 62 Načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice obvezuje onečišćivača da snosi troškove sprječavanja, kontrole i sanacije onečišćenja54.
Nowadays the princi‐ ple is a legal obligation endorsed by the EU in its Treaty55 and in the Envi‐ ronmental Liability Directive56, and referred to explicitly in Article 9 WFD. 
Danas je to načelo zakonska obveza koju EU podupire svojim Ugovorom o funkci-oniranju55 i Direktivom o odgovornosti za okoliš56, te se na njega izričito poziva u članku 9.
63 Agricultural practices result in both benefits to and burdens on the envi‐ ronment. 
Okvirne direktive o vodama. 63 Poljoprivredna praksa donosi koristi i opterećenja za okoliš.
The negative environmental effects of agriculture often include the introduction of unwanted chemi‐ cals (pollutants) into the environ‐ ment. 
Nepovoljni utjecaji poljoprivrede na okoliš često podrazumijevaju ispuštanje neželjenih kemikalija (onečišćujuće tvari) u okoliš. „Difuzna priroda onečišćenja uzrokovanog poljoprivredom i poteškoće s otkrivanjem onečišćivača otežavaju provedbu zakona za zaštitu okoliša i raspodjelu odgovornosti za odšte-tu54.”
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive. 
Mehanizmi za provedbu načela po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice možda i postoje (poput novčanih kazni koje se određuju na razini država članica), ali oni ne utječu na plaćanja koja primaju korisnici sredstava ZPP-a.
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
64 Kazne koje se trenutno određuju poljoprivrednicima koji ne ispunjavaju obveze višestruke sukladnosti (koji, primjerice, prelaze prihvatljive zakonske razine onečišćenja) nisu izračunane na temelju troškova prouzrokovane štete te stoga mogu predstavljati samo dio tih troškova.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations. 
U mnogim slučajevima one nisu razmjerne težini poljoprivred-nikovog kršenja obveza višestruke sukladnosti.
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008. 
To je opažanje već navedeno u tematskom izvješću Suda br. 8/2008.
In this respect the Court again draws attention to the weaknesses noted in paragraphs 40 to 43 regarding the application of cross‐compliance. 
U tom pogledu Sud još jednom skreće pozornost na nedostatke u vezi s primjenom uvjeta višestruke sukladnosti navedene u dijelu od 40. do 43. odlomka.
Therefore, at the moment, as it is currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pol‐ luter pays principle. 
Stoga uvjet višestruke sukladnosti trenutno, na način kako se sada primjenjuje, može ponuditi koristan, ali i samo djelomičan odgovor na načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice.
65 A significant number of payments under rural development are not tied to cross‐compliance9. 
65 Znatan broj plaćanja iz fonda za ruralni razvoj nije povezan s uvjetom višestruke sukladnosti9.
As a result, a farmer who pollutes will continue to receive these payments without any reduction. 
Stoga će poljoprivrednici koji uzrokuju onečišćenje nastaviti dobivati ta sredstva bez ikakvoga smanjenja.
At present, no mechanism exists which proportionately takes into account the costs of preventing or cleaning up the pollution that a farmer causes and which reduces the rural development payments accordingly. 
Trenutno ne postoji nikakav mehanizam koji uzima u obzir razmjer troškova sprječavanja i sanacije onečišćenja koje poljoprivrednik uzrokuje i koji na temelju toga umanjuje plaćanja iz fonda za ruralni razvoj.
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, vol. 
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, svezak 11.3 Electronic Journal of Comparative Law, (prosinac 2007.), http://www. ejcl.org/113/article113-15.pdf.
55 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
55 Članak 191. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
56 Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 143, 30.4.2004, p. 
56 Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i VIjeća (SL L 143, 30.4.2004., str.
56), amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p. 
56.), izmijenjena Direktivom 2006/21/EZ (SL L 102, 11.4.2006., str.
15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
15.) i Direktivom 2009/31/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str.
Observations 41 Monitoring and evalua‐ tion systems do not give the whole picture 66 A number of years have passed since the EU’s water policy was strength‐ ened and CAP instruments with the potential to address water concerns were put in place: (i) cross‐compliance was introduced in 2003 and has been compulsory for all farmers receiving direct pay‐ ments since 2005; (ii) rural development was included in the CAP in 2000; and (iii) the Water Framework Directive entered into force in 2000, with the requirement for Member States to have monitoring programmes operational by the end of 2006. 
Opažanja 41 Sustavi za praćenje i evaluaciju ne pružaju cjelovitu sliku 66 Već je prošao niz godina od stavljanja snažnog naglaska na vodnu politiku EU-a i od uspostave instrumenata ZPP-a koji imaju mogućnosti za rješavanje pitanja u vezi s vodama: (i.) uvjet višestruke sukladnosti uveden je 2003. godine, a od 2005. godine obvezno se primjenjuje na sve poljoprivrednike koji primaju izravna plaćanja; (ii.) fond za ruralni razvoj uključen je u ZPP 2000. godine; a (iii.) Okvirna direktiva o vodama stupila je na snagu 2000. godine, donoseći obvezu za države članice da do 2006. godine uspostave operativne sustave za praćenje.
67 In their present form, monitoring systems do not deliver a compre‐ hensive overview of the pressures of agriculture on water. 
67 U svojem današnjem obliku sustavi za praćenje ne pružaju sveobuhvatni pregled opterećenja za vode uzrokovanih poljoprivredom.
Information in this regard is partial, fragmented and sometimes arrives late. 
Informacije su u tom pogledu nepotpune, rascjepkane te povremeno zakašnjele.
Reasons for this are that: (i) CAP monitoring and evaluation systems are of limited use as re‐ gards water‐related information; (ii) water policy monitoring arrange‐ ments were set up late and are incomplete; and (iii) no other existing information system is capable of providing the data needed to link water qual‐ ity and quantity with agricultural practices. 
Razlozi su sljedeći: (i.) sustavi za praćenje i evaluaciju u vezi sa ZPP-om od ograničene su koristi u pogledu informacija u vezi s vodama; (ii.) mehanizmi za praćenje vodne politike kasno su uspostavljeni i nepotpuni su; te (iii.) nijedan postojeći informacijski sustav ne može osigurati potrebne podatke za stvaranje poveznice između kvalitete i količine vode i poljoprivredne prakse.
CAP monitoring and evaluation systems are of limited value in measuring progress towards the water objectives set out in the CAP regulations 68 EU law57 requires Member States to submit an annual report to the Com‐ mission containing ‘the results of the controls relating to cross‐compliance’. 
Sustavi za praćenje i evaluaciju u vezi sa ZPP-om od ograničene su vrijednosti za mjerenje napretka u smjeru vodnih ciljeva utvrđenih u propisima ZPP-a 68 Pravo EU-a57 obvezuje države članice da Komisiji podnose godišnje izvješće s „rezultati(ma) kontrola u vezi s višestrukom sukladnosti”.
Those results relate to the number of checks carried out and infringe‐ ments of the various cross‐compliance requirements. 
Ti rezultati odnose se na broj provedenih provjera i kršenja različitih obveza višestruke sukladnosti.
They do not include information about the impact of cross‐compliance on water quality or water quantity, and were never intended to do so. 
Ne obuhvaćaju informacije o učinku uvjeta višestruke sukladnosti na kvalitetu ili količinu vode, što im nikada nije ni bila svrha.
69 The Commission monitors and evalu‐ ates all rural development actions for the 2007–13 programming period through the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF). 
69 Komisija prati i provodi evaluaciju svih aktivnosti ruralnog razvoja za programsko razdoblje od 2007. do 2013. godine putem zajedničkog okvira praćenja i evaluacije (ZOPE).
The CMEF uses indicators to measure pro‐ gress towards the rural development objectives, as well as evaluations by independent evaluators. 
ZOPE koristi pokazatelje kojima se mjeri napredak u smjeru ciljeva ruralnoga razvoja, kao i evaluacije neovisnih ocjenjivača.
57 Article 84(1)(e) of Regulation (EC) No 1122/2009. 
57 Članak 84. stavak 1. točka (e) Uredbe (EZ) br. 1122/2009.
Observations 42 70 Where water is concerned, the CMEF lays down five baseline indicators58, one result indicator (‘area under suc‐ cessful land management contributing to water quality’) and one impact indi‐ cator (‘improvement in water quality’). 
Opažanja 42 70 U pogledu voda, ZOPE-om je utvrđeno pet osnovnih pokazatelja58, jedan pokazatelj rezultata („područje pod uspješnim upravljanjem zemljištem kojim se doprinosi kvaliteti vode”) i jedan pokazatelj učinka („poboljšanje kvalitete vode”).
The audit found that the result indica‐ tor is not sufficiently precise as it does not specify what is meant by ‘success‐ ful land management’, the impact in‐ dicator on water quality refers only to nitrates and phosphorus, and there is no water quantity indicator. 
Revizijom je utvrđeno da pokazatelj rezultata nije dovoljno precizan jer ne određuje što se točno misli pod „uspješnim upravljanjem zemljištem”, pokazatelj učinka na kvalitetu vode odnosi se samo na nitrate i fosfor, a pokazatelj za količinu vode ne postoji.
Moreover, reporting by Member States for all of the CMEF indicators is often outdated or incomplete. 
Osim toga, izvješća država članica o svim pokazateljima ZOPE-a često su zastarjela ili nepotpuna.
In many cases, Member States have not set targets. 
Države članice u mnogo slučajeva nisu odredile ciljne vrijednosti.
Some good examples were found of mid‐term evaluations in which the evaluators were able to quantify the impact of certain (sub) measures on water quality using mod‐ els, beneficiary surveys and qualitative research (see Box 14). 
Otkriveno je nekoliko dobrih primjera srednjoročnih evaluacija u kojima su ocjenjivači uspjeli izmjeriti učinak određenih (pod)mjera na kvalitetu vode koristeći se modelima, anketama korisnika i kvalitativnim istraživanjima (vidjeti okvir 14.).
However, this is not a generalised approach and there are clear deficits as regards the sys‐ tematic quantification of results and impacts, data completeness, reliability and consistency. 
Međutim, to nije uopćeni pristup te postoje jasni nedostatci u vezi sa sustavnim mjerenjem rezultata i učinaka, cjelovitosti podataka, pouzdanosti i dosljednosti.