natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 1 – How PPPs can put pressure on the environment 7 Source: Clearwater,R.L.,T.MartinandT.Hoppe(eds.),“EnvironmentalsustainabilityofCanadian agriculture: Agri-environmental indicator report series – Report #4”, Agriculture and Agri-Food Canada, Ottawa, 2016, p. 
Slika 1. – Kako sredstva za zaštitu bilja mogu negativno utjecati na okoliš Ispiranje uslijed oborina Fotorazgradnja 7 Suho taloženje Raspršivač kapljica i zanošenje para Izvor: Clearwater, R. L., T. Martin and T. Hoppe (urednici), „Environmental sustainability of Canadian agriculture: Agri-environmental indicator report series – Report #4”, kanadsko ministarstvo poljoprivrede i poljoprivredo-prehrambenih proizvoda, Ottawa, 2016., str.
03 Since 1991, the EU has had common rules on authorisation and use of PPPs (Member States previously had their own laws). 
03 EU od 1991. godine ima zajednička pravila o odobravanju i primjeni sredstava za zaštitu bilja (prije toga države članice imale su svoja pravila).
Annex I sets out the most important EU legislation on PPPs. 
U Prilogu I. daje se pregled najvažnijeg zakonodavstva EU-a o sredstvima za zaštitu bilja.
All PPPs undergo a two-step authorisation procedure: the Commission first approves active substances; after that, Member States can authorise commercial forms of PPPs containing approved active substances (see Annex II). 
Sva sredstva za zaštitu bilja moraju proći postupak odobrenja koji se sastoji od dva koraka: Komisija prvo odobrava aktivne tvari te tek nakon toga može odobriti komercijalne oblike sredstava za zaštitu bilja koji sadržavaju odobrene aktivne tvari (vidjeti Prilog II.).
EU approval criteria state that PPPs shall not have any harmful effects on human or animal health, and no unacceptable effects on the environment. 
U mjerilima EU-a za odobravanje navedeno je da sredstva za zaštitu bilja ne smiju imati nikakve štetne učinke na zdravlje ljudi ili životinja, kao ni neprihvatljive učinke na okoliš.
04 Member States regularly provide PPP statistics to the Commission and Eurostat publishes annual EU statistics related to active substances contained in PPPs sold3. 
04 Države članice redovito šalju statističke podatke o sredstvima za zaštitu bilja Komisiji, a Eurostat objavljuje godišnje statističke podatke na razini EU-a o aktivnim tvarima u sredstvima za zaštitu bilja koja su u prodaji3.
Figure 2 shows that overall EU sales of the active substances used in PPP has remained rather stable in recent years. 
Iz slike 2. vidljivo je da je ukupna prodaja aktivnih tvari koje se upotrebljavaju u sredstvima za zaštitu bilja u EU-u posljednjih godina ostala na približno jednakoj razini.
However, PPP sales do not directly correlate with the risks and impacts associated with their use. 
Međutim, prodaja sredstava za zaštitu bilja ne može se izravno povezati s rizicima i učincima u vezi s njihovom uporabom.
Risks and impacts posed by PPPs vary depending on their active substances, but also their composition and where, when and how users apply them in practice. 
Rizici i učinci povezani s tim sredstvima razlikuju se ovisno o aktivnim tvarima, ali i o njihovu sastavu te o tome gdje ih, kada i kako korisnici upotrebljavaju u praksi.
Figure 2 – Total sales of active substances used in PPPs (EU 28) Source: ECA, based on data available on Eurostat website (dataset retrieved on 22/07/2019). 
Slika 2. – Ukupna prodaja aktivnih tvari koje se upotrebljavaju u sredstvima za zaštitu bilja (EU 28) Izvor: Sud, na temelju podataka dostupnih na internetskim stranicama Eurostata (skup podataka preuzet 22. srpnja 2019.).
This data excludes confidential information, according to Eurostat estimate representing < 3 % of sales over the full dataset. 
Ti podatci ne sadržavaju povjerljive informacije, koje se prema procjeni Eurostata odnose na < 3 % prodane količine sredstava u ukupnom skupu podataka.
05 The 2009 directive on sustainable use of pesticides4 (“the directive”) establishes a framework to achieve sustainable use of PPPs by reducing the risks and impacts of PPP use on human health and the environment and promoting integrated pest management (IPM). 
05 Direktivom o održivoj uporabi pesticida iz 2009.4 (u daljnjem tekstu: „Direktiva”) utvrđuje se okvir za postizanje održive uporabe sredstava za zaštitu bilja smanjenjem Izraz „u prodaji” u ovom se izvješću upotrebljava kao istoznačnica izrazu „stavljen na tržište”, kako je definirano člankom 3. stavkom 9.
By sold, in this report we mean “Placed on the market” as defined in Article 3(9) of Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC. 
Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ.
Directive 2009/128/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides. 
Direktiva 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida.
8 500 400 300 200 100 0 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 3 4 (1000000KG) 
8 500 400 300 200 100 0 2011. 2012. 2013.
06 IPM is a concept stemming from the 1970s that focuses in particular on preventing pest infestation and takes advantage of sustainable farming practices such as rotating different crops and selecting pest resistant seeds. 
06 Integrirana zaštita bilja pojam je uspostavljen 70-ih godina prošlog stoljeća, a konkretno se odnosi na sprječavanje najezde štetnih organizama i primjenu održivih poljoprivrednih praksi kao što su plodored i odabir sjemena otpornog na štetne organizme.
Compared to routine application of PPPs, IPM is a more environmentally friendly approach combining ‘common sense’ practices. 
U usporedbi s rutinskom primjenom sredstava za zaštitu bilja, integrirana zaštita bilja ekološki je prihvatljiviji pristup u kojem se kombiniraju „zdravorazumske” prakse.
IPM is a means to reduce PPP dependency: when applying IPM, farmers use chemical PPPs only if necessary after exhausting preventive, physical, biological or other non-chemical methods of pest control (see Figure 3). IPM is an important part of the EU’s PPP policy and became mandatory in 20145. 
Integrirana zaštita bilja jedan je od načina na koji se smanjuje oslanjanje na sredstva za zaštitu bilja: kada primjenjuju taj pristup poljoprivrednici se služe sredstvima za zaštitu bilja samo ako je to potrebno nakon što su već primijenili temeljite preventivne, fizičke, biološke ili ostale nekemijske metode suzbijanja štetnih organizama (vidjeti sliku 3.).
Figure 3 – Integrated Pest Management (IPM) principles Source: ECA,basedonAnnexIIItoDirective2009/128/EC. 
Direktivi 2009/128/EZ.
9 5 Article 14(4) of the directive. 
Članak 14. stavak 4. Direktive.
07 Facilitating use of alternative methods and access to lower risk products can help to support more sustainable pest control. 
07 Olakšavanje uporabe alternativnih metoda i pristupa proizvodima nižeg rizika moglo bi doprinijeti održivijem suzbijanju štetnih organizama.
The 2009 PPP regulation6 (“the PPP regulation”) introduced the concept of low-risk PPPs. 
Uredbom o sredstvima za zaštitu bilja iz 2009.6 („Uredba o sredstvima za zaštitu bilja”) uveden je pojam sredstava za zaštitu bilja niskog rizika.
To be authorised as low-risk, a PPP can only contain active substances approved as low-risk7 and may not contain any ‘substances of concern’. 
Kako bi se odobrilo kao niskorizično, sredstvo za zaštitu bilja može sadržavati samo aktivne tvari koje su odobrene kao tvari niskog rizika7 te ne smije sadržavati „tvari koje izazivaju zabrinutost“.
As of September 2019, 16 active substances were approved as low-risk (3 % of the approved active substances). 
U rujnu 2019. 16 aktivnih tvari odobreno je kao tvari niskog rizika (3 % svih odobrenih aktivnih tvari).
In addition, the PPP regulation introduced the concept of ‘basic substances’; the EU has approved 20 such substances that are predominantly used for purposes other than plant protection (e.g. in food). 
Nadalje, Uredbom o sredstvima za zaštitu bilja uveden je pojam „osnovnih tvari”. EU je odobrio 20 takvih tvari koje se najvećim dijelom upotrebljavaju u svrhe koje nisu zaštita bilja (npr. u hrani).
08 The Commission, Member States and PPP users (e.g. farmers) all play a role in the EU’s PPP policy. 
08 Komisija, države članice i korisnici sredstava za zaštitu bilja (npr. poljoprivrednici) imaju važnu ulogu u politici EU-a o sredstvima za zaštitu bilja.
Figure 4 sets out some of the key responsibilities relevant for this report. 
Na slici 4. prikazano je kakvu odgovornost snose različiti dionici u okviru politike obuhvaćene ovim izvješćem.
Figure 4 – Key responsibilities for EU PPP policy The European Commission • The Directorate-General for Health and Food Safety (DG SANTE) is responsible for the EU’s PPP policy: it prepares Commission decisions on whether to approve the active substances used in PPPs and carries out audits to ensure that Member States properly implement the relevant EU legislation. 
Slika 4. – Pregled ključnih odgovornosti koje u okviru politike EU-a o sredstvima za zaštitu bilja snose relevantni dionici Europska komisija • Za politiku o sredstvima za zaštitu bilja odgovorna je Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane (GU SANTE): ona priprema odluke Komisije o tome hoće li se odobriti aktivne tvari koje se upotrebljavaju u sredstvima za zaštitu bilja i provodi revizije kako bi se zajamčilo da države članice pravilno primjenjuju relevantno zakonodavstvo EU-a.
Member States • Member States authorise PPPs for use in their territories. 
Države članice • Države članice odobravaju sredstva za zaštitu bilja za uporabu na svojem teritoriju.
They are responsible for implementing the directive and have to develop national action plans explaining how they aim to reduce the risks and impacts of PPP use, including quantified targets and timetables. 
Odgovorne su za provedbu Direktive i dužne izraditi nacionalne akcijske planove u kojima se pojašnjava kako namjeravaju smanjiti rizike i učinke povezane s uporabom sredstava za zaštitu bilja, uključujući kvantificirane ciljne vrijednosti i rokove.
Farmers • Farmers must apply the principles of good plant-protection practice, using PPPs as instructed on the label, and comply with the directive, including the IPM principles. 
Poljoprivrednici • Poljoprivrednici su obvezni primjenjivati načela dobre zaštite bilja u praksi, upotrebljavajući sredstva za zaštitu bilja kako je naznačeno na oznaci proizvoda te poštovati odredbe iz Direktive, što uključuje načela integrirane zaštite bilja.
Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC. 
1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ.
10 6 7 Point 5 of Annex II to the PPP regulation sets out the EU criteria for low-risk substances. 
Kriteriji EU-a za tvari niskog rizika propisani su točkom 5. Priloga II. Uredbi o sredstvima za zaštitu bilja.
Audit scope and approach 09 We decided to carry out an audit in the area of the EU’s PPP policy because of increasing interest from the public and our stakeholders (including the European Parliament). 
Opseg revizije i revizijski pristup 09 Sud je odlučio provesti reviziju u području politike EU-a o sredstvima za zaštitu bilja zbog sve većeg zanimanja javnosti i dionika s kojima Sud surađuje (u koje se ubraja i Europski parlament) za to pitanje.
The Commission is currently evaluating the legislation in this policy area, and we expect our report to complement this evaluation. 
Komisija trenutačno provodi evaluaciju zakonodavstva u tom području politike te Sud očekuje da će svojim izvješćem dati doprinos toj evaluaciji.
10 Our main objective was to assess whether EU action has reduced the risk related to PPP use, focusing on the period following the 2009 revision of the EU PPP framework (see Annex I for a list of related key EU rules). 
10 Glavni je cilj bio procijeniti jesu li mjere EU-a dovele do smanjenja rizika povezanih s uporabom sredstava za zaštitu bilja, pri čemu se posebna pozornost posvetila razdoblju nakon 2009., kada su u okvir EU-a o sredstvima za zaštitu bilja unesene određene izmjene (za popis relevantnih pravila EU-a vidjeti Prilog I.).
To answer this question, we examined whether: o the EU framework provides incentives to reduce PPP dependency, including enforcing IPM and discouraging the use of ‘standard’ and higher risk PPPs; and o the Commission and Member States measure the risk and environmental impacts of PPP use. 
Kako bi dobio odgovor na to pitanje, Sud je ispitao sljedeće: o pružaju li se okvirom EU-a poticaji za smanjenje oslanjanja na sredstva za zaštitu bilja, što uključuje poduzimanje odgovarajućih mjera kojima bi se zajamčilo da poljoprivrednici primjenjuju integriranu zaštitu bilja i odvraćanje od primjene „standardnih” sredstava, kao i onih koja su višeg rizika. o jesu li Komisija i države članice mjerile rizik i utjecaj na okoliš povezan s uporabom sredstava za zaštitu bilja.
We did not seek to re-evaluate scientific assessments of PPPs. 
Cilj Suda nije bio preispitivati znanstvene procjene sredstava za zaštitu bilja.
11 We carried out the audit from February to September 2019. 
11 Revizija se provodila 2019. godine, od veljače do rujna.
Our audit work included structured interviews at the Commission (Directorate-General for Health and Food Safety, Directorate-General for Agriculture and Rural Development, Directorate-General for Environment and Eurostat) and the European Food Safety Authority, document reviews and information visits to three Member States (France, Lithuania and the Netherlands). 
Sastojala se od strukturiranih razgovora s djelatnicima Komisije (Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj, Glavna uprava za okoliš te Eurostat) i Europske agencije za sigurnost hrane, pregleda dokumentacije te informativnih posjeta trima državama članicama (Francuska, Litva i Nizozemska).
We selected these Member States based on geographical zones (South, North and Central)8 to reflect differences in agricultural practices and conditions as well as in efforts to reduce risks related to PPP use (promotion of IPM, research, financial support) and in the number of low-risk PPPs authorised. 
Sud je te države članice odabrao na temelju zemljopisnih zona (jug, sjever i sredina Europe)8 kako bi se uzele u obzir razlike u poljoprivrednoj praksi i uvjetima, kao i razlike u nastojanjima da se smanje rizici povezani s uporabom sredstava za zaštitu bilja (promicanje integrirane zaštite bilja, istraživanja, financijske potpore) te razlike u broju odobrenih sredstava za zaštitu bilja niskog rizika.
We visited Switzerland to understand how a non-EU country incorporates IPM-related conditions into direct payments to farmers. 
Sud je posjetio Švicarsku kako bi utvrdio na koji način jedna zemlja koja nije država članica EU-a povezuje uvjete povezane s integriranom zaštitom bilja s izravnim plaćanjima poljoprivrednicima.
We reviewed 18 Member State national action plans9 related to reducing the risks of PPP use and 2014-2020 rural development programmes for measures related to PPPs and IPM, and interviewed 33 farmers selected at random for our Statement of Assurance exercise. 
smanjenjem rizika od uporabe sredstava za zaštitu bilja i programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020., pri čemu se usredotočio na mjere koje se odnose na sredstva za zaštitu bilja i integriranu zaštitu bilja.
The 18 revised national action plans submitted to the Commission by June 2019: Austria, Belgium, Czech Republic, Cyprus, Denmark, Estonia, Finland, France, Ireland, Lithuania, Luxembourg, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Spain and Sweden. 
Također je obavio razgovore s 33 poljoprivrednika koji su nasumično odabrani u okviru revizije u svrhu davanja izjave o jamstvu. 12 Estonija, Finska, Francuska, Irska, Litva, Luksemburg, Malta, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Španjolska i Švedska.
11 8 9 Observations Sustainable use of plant protection products affected by a slow start The first steps in putting the directive into practice were delayed 12 The 2009 directive establishes a framework to achieve sustainable use of PPPs and to promote IPM, including using alternative approaches and non-chemical methods. 
Opažanja Spor početak provedbe utjecao je na održivu uporabu sredstava za zaštitu bilja Kasnilo se s prvim koracima u provedbi Direktive 12 Direktivom iz 2009. godine uspostavljen je okvir za postizanje održive uporabe sredstava za zaštitu bilja i za promicanje integrirane zaštite bilja, uključujući alternativne pristupe i nekemijske metode.
Member States had two years to transpose it into national law10. 
Države članice imale su dvije godine da je prenesu u svoje nacionalno zakonodavstvo10.
13 The Commission checked the timeliness of the transposition and initiated infringement procedures against the two Member States11 that, by 2012, had not yet transposed the directive. 
13 Komisija je provjerila pravodobnost prenošenja i pokrenula postupke zbog povrede protiv dviju država članica11 koje do 2012. još nisu bile prenijele Direktivu.
However, the Commission did not check the completeness or correctness of Member States’ transposition. For example, we found that while France took measures to implement the directive, including promoting IPM, the IPM requirements have not been transposed into French law. 
Tako je, na primjer, Sud utvrdio da, iako je Francuska poduzela mjere za provedbu Direktive, uključujući promicanje integrirane zaštite bilja, zahtjevi povezani s integriranom zaštitom bilja nisu preneseni u francusko zakonodavstvo.
14 By 26 November 2012, the Member States had to prepare national action plans setting out, among other things, their quantitative objectives, targets and timelines for reducing the risks and impacts of PPP use. 
14 Države članice trebale su do 26. studenoga 2012. izraditi svoje nacionalne akcijske planove u kojima bi, među ostalim, navele kvantitativne ciljeve, ciljne vrijednosti i rokove za smanjenje rizika i učinaka povezanih s uporabom sredstava za zaštitu bilja.
Figure 5 sets out key events and shows the timeline for putting the directive into practice. 
Na slici 5. prikazani su ključni događaji i rokovi povezani s provođenjem Direktive u praksi.
12 10 Article 23 of the directive. 
13 10 Članak 23. Direktive.
11 Bulgaria and Luxembourg. 
11 Bugarska i Luksemburg.
Figure 5 – Deadlines and actual timing of key events 13 Deadline national action plans Notification last national action plan Preparation of national action plans Deadline IPM for users Implementation of national action plans Oct Nov 2009 2012 Adoption of the directive JanFeb Nov 2014 2014 2014 Deadline first Commission report Oct 2017 Submission Commission report Nov 2018 Deadline second Commission report Source: ECAbasedonthedirectiveandCommissiondocuments. 
Slika 5. – Rokovi i kronološki pregled ključnih događaja 14 Rok za nacionalne akcijske planove Podnošenje posljednjeg nacionalnog akcijskog plana Priprema nacionalnih akcijskih planova Rok za integriranu zaštitu bilja za korisnike Provedba nacionalnog akcijskog plana listopad 2009.
15 While just a third of the Member States submitted their national action plans to the Commission in line with the deadline, they had all submitted them by February 2014. 
15 Iako je tek trećina država članica svoje nacionalne akcijske planove dostavila Komisiji u roku, svi su akcijski planovi dostavljeni do veljače 2014.
The Commission sent warning letters to all Member States, raising weaknesses in their first national action plans and problematic areas in implementing the directive. 
Komisija je poslala pisma upozorenja svim državama članicama, u kojima je potaknula pitanje nedostataka u nacionalnim akcijskim planovima i istaknula problematična područja u provedbi Direktive.
The Commission did not submit its first report to the European Parliament and Council12, due in November 2014, until October 2017. 
Komisija je svoje prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću12, koje je trebala podnijeti u studenome 2014., u konačnici podnijela tek u listopadu 2017.
16 Member States have to review and, if needed, update their national action plans every five years. 
16 Države članice moraju preispitati i po potrebi ažurirati svoje nacionalne akcijske planove svakih pet godina.
The deadlines for this review depend on the timing of the initial plans and range from 2016 to 2019, since Member States submitted their initial national action plans to the Commission on different dates. 
Rokovi za to preispitivanje ovise o tome kada je podnesen početni plan i kreću se od 2016. do 2019. godine jer su različite države članice Komisiji dostavile svoje nacionalne akcijske planove na različite datume.
Nearly three-quarters of the Member States were late with their review (eleven of them more than one year), based on their individual deadlines. 
S preispitivanjem su kasnile gotovo tri četvrtine država članica (od čega je njih 11 kasnilo više od godinu dana), u odnosu na njihove pojedinačne rokove.
At the time of our audit, the Commission was preparing its second report (due in November 2018) to the European Parliament and the Council. 
U vrijeme obavljanja revizije Komisija se spremala dostaviti drugo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću (čiji je rok za dostavu studeni 2018.).
12 The Commission’s report (COM(2017) 587 final) can be downloaded on its website: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/sustainable_use_pesticides_en. 
Rok za prvo izvješće Komisije 12 Izvješće Komisije (COM(2017) 587 final) moguće je preuzeti s ove internetske stranice: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/sustainable_use_pesticides_hr.
The Commission has taken increased action since 2016 17 Since 2016, the Commission has taken increased action to promote and enforce implementation of the directive. 
Komisija je od 2016. pojačala svoje mjere 17 Komisija je od 2016. godine pojačala mjere promicanja i jamčenja provedbe Direktive.
Commission initiatives include assessing national action plans and monitoring Member State actions to put the directive into practice. 
Njezine inicijative uključuju procjenu nacionalnih akcijskih planova i praćenje mjera država članica za provedbu Direktive u praksi.
18 The Commission sent a questionnaire to the Member States and visited six of them to collect information on the implementation of the directive. 
18 Komisija je državama članicama poslala upitnik i posjetila šest država članica kako bi prikupila informacije o provedbi Direktive.
An overview report13 summarises main findings, gives examples of good practice on for example water protection, training and IPM and identifies the main obstacles facing Member States in implementing the directive. 
U sažetom izvješću13 iznosi se sažetak glavnih zaključaka, pružaju primjeri dobre prakse u pogledu, na primjer, zaštite voda, osposobljavanja i integrirane zaštite bilja te su utvrđene glavne prepreke s kojima se države članice suočavaju pri provedbi Direktive.
Several Member States reported difficulties with checking IPM and lack of financially viable, effective non-chemical control techniques as hindrances to putting IPM into practice. 
Nekoliko država članica prijavilo je određene prepreke na putu prema primjeni integrirane zaštite bilja u praksi, kao što su poteškoće pri provjeri integrirane zaštite bilja i nedostatak financijski održivih, djelotvornih nekemijskih tehnika suzbijanja.
In 2018, the Commission moved from fact-finding visits to compliance audits, and started making recommendations and requesting corrective action from Member States. 
Komisija je 2018. posjete za utvrđivanje činjenica zamijenila revizijama usklađenosti te je počela iznositi preporuke i zahtijevati od država članica da poduzmu korektivne mjere.