natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, it is very important that the Commission receives assurance about the effectiveness of the maintenance carried out by all Member States that are relevant for inland navigation. 
Stoga je vrlo važno da Komi‐ sija dobije jamstva o djelotvornosti aktivnosti održavanja koje provode sve države članice povezane s unutarnjom plovidbom.
48 The Court also observed that not all Member States have ratified the declaration on effective waterway infrastructure maintenance (see Box 10). 
48 Sud je ustanovio i da pojedine dr‐ žave članice nisu ratificirale dekla‐ raciju o djelotvornom održavanju infrastrukture na plovnim putovima (vidjeti okvir 10.).
49 Currently, with the exception of the Danube27 there is no evidence of systematic reporting by Member States to the Commission on the navigability status, the maintenance needs, the actual maintenance efforts and possible gaps. 
49 Osim za Dunav27, trenutačno nema dokaza o tome da države članice sustavno izvješćuju Komisiju o plov‐ nom statusu, potrebama povezanim s održavanjem, stvarnim aktivnostima održavanja i mogućim propustima.
Therefore, the Commission itself is unaware of whether its co-financed projects are going to be sustainable in the medium and long term and whether navigability conditions are going to be kept at satisfactory levels in all sections of the main European rivers. 
Stoga ni sama Komisija nema saznanja o tome hoće li projekti koje sufinancira biti srednjoročno i dugoročno održivi te hoće li se uvjeti plovnosti održavati na zadovoljavajućoj razini na svim dio‐ nicama glavnih europskih rijeka.
26 The report ‘Medium and long-term perspectives of inland waterway transport in the European Union’ confirmed that poor maintenance of waterways by several Member States is a problem, in particular on the East–West and Danube corridors. 
Srednjoročne i dugoročne perspektive prijevoza unutarnjim plovnim putovima u Europskoj uniji) potvrđuje se da loše održavanje plovnih putova u nekoliko država članica predstavlja problem, osobito na koridoru Istok‐Zapad i dunavskom koridoru.
27 As regards the Danube river, systematic reporting by Member States on the navigability status of the Danube takes place in the framework of the EUSDR Steering Group on PA1A (Inland Waterway Transport). 
27 Kada je riječ o rijeci Dunavu, sustavni izvještaji o plovnom statusu na Dunavu koje države članice dostavljaju Komisiji podnose se u okviru rada upravljačke skupine za Strategiju Europske unije za regiju Podunavlja u vezi s prioritetnim područjem PA1A (prijevoz unutarnjim plovnim putovima).
This is organised and coordinated by Austria and Romania (the transport ministries and viadonau), together with the Commission (DG Regional and Urban Policy and DG Mobility and Transport) and the coordinator for the corridor. 
Navedeno organiziraju i koordiniraju Austrija i Rumunjska (ministarstva prometa i poduzeće ViaDonau), zajedno s Komisijom (GU za regionalnu i urbanu politiku i GU za mobilnost i promet) i koordinatorom za predmetni koridor.
Hungary has not signed the ‘Declaration on effective waterway infrastructure maintenance on the Danube and its navigable tributaries’ On 7 June 2012, the ministers for transport of the countries in the Danube basin met in Luxembourg in order to sign a declaration on effective waterway infrastructure maintenance. 
Mađarska nije potpisala „Deklaraciju o učinkovitom održavanju infrastrukture plovnih putova na Dunavu i njegovim plovnim pritocima” Dana 7. lipnja 2012. u Luxembourgu sastali su se ministri prometa iz zemalja dunavskoga slijeva radi potpisi‐ vanja deklaracije o učinkovitom održavanju infrastrukture plovnih putova.
This declaration committed these countries inter alia to ensuring that the regular fairway maintenance work on the Danube and its tributaries was executed and to maintaining adequate fairway parameters for a good navigation status. 
Tom su se deklaracijom navedene zemlje između ostaloga obvezale da će osigurati provedbu redovitih aktivnosti održavanja plovnog puta na Dunavu i njegovim pritocima te da će održavati odgovarajuće parametre plovnog puta kako bi se zadržao dobar plovni status.
The declaration on effective waterway infrastructure maintenance was signed in 2012 by all relevant Member State, except for Hungary. 
Deklaraciju o djelotvornom održavanju infrastrukture na plovnim putovima potpisale su 2012. godine sve relevantne države članice osim Mađarske.
Conclusions and 35 recommendations 50 The Court found that, despite the objective of shifting traffic from roads to environmentally friendly transport modes, overall the modal share of inland waterway transport has not significantly increased since 2001 within the EU. 
Zaključci i preporuke 35 50 Sud je utvrdio da se ukupni modal‐ ni udio prijevoza unutarnjim plov‐ nim putovima u EU‐u, unatoč cilju premještanja prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza, od 2001. godine nije znatno povećao.
The Court therefore considers that the European IWT strategies have not been effectively implemented, as the policy objective of shifting goods transport from roads to inland waterways has not been achieved and overall navigability conditions have not improved. 
Stoga je Sud mišljenja da europske strategije za prijevoz unutarnjim plovnim putovima nisu djelotvorno provedene jer nije ostvaren cilj politike povezan s premještanjem prijevoza robe s cesta na unutarnje plovne pu‐ tove i nije došlo do općeg poboljšanja uvjeta plovnosti.
Moreover, the audited projects co-funded from the EU budget were not effective in improving navigability and increasing traffic volumes on inland waterways. 
Povrh toga, projek‐ tima obuhvaćenim revizijom koji su sufinancirani iz proračuna EU‐a nije se djelotvorno poboljšala plovnost, niti se povećala količina robe koja se prevozi unutarnjim plovnim putovima.
51 The Court also notes that developing inland waterway transport requires considerable coordination among Member States and that, as for other larger infrastructure projects, political and environmental considerations may affect the implementation of inland waterways projects. 
51 Sud također napominje da je za razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovi‐ ma potrebna visoka razina usklađeno‐ sti među državama članicama te da, kao i za ostale veće infrastrukturne projekte, politička i ekološka pitanja mogu utjecati na provedbu projekata za unutarnje plovne putove.
52 The Court considers that the failure to improve modal share and overall navigability conditions was due to the very limited number of projects proposed and executed by the Member States, to the fact that frequently the implemented projects were not the most relevant ones to eliminate bottlenecks, and to bottlenecks eliminated in an isolated manner. 
52 Sud je mišljenja da se neuspjeh u vezi s povećanjem modalnog udjela i op‐ ćim poboljšanjem uvjeta plovnosti može pripisati vrlo ograničenom broju projekata koje su države članice pred‐ ložile i provele, činjenici da provedeni projekti često nisu bili najrelevantniji projekti za uklanjanje uskih grla, te tome što su se uska grla uklanjala pojedinačno.
Recommendation 1 In order to improve the effectiveness of the EU funding of inland waterway transport and to ensure better project performance: (a) (b) the Member States should prioritise inland waterway projects which are on the corridors, rivers or river segments that provide the greatest and most immediate benefits for improving inland waterway transport; the Commission should focus its funding on those projects that are most relevant for inland waterway transport and for which there are already advanced plans in place to eliminate nearby bottlenecks when selecting project proposals for financing. 
1. preporuka Kako bi se poboljšala djelotvornost EU‐a u vezi s financiranjem prijevoza unutarnjim plovnim putovima i osigu‐ rala veća uspješnost projekata: (a) (b) države članice trebale bi dati prednost projektima povezanim s unutarnjim plovnim putovima koji se odnose na koridore, rijeke ili riječne dionice koji nude najveće i najneposrednije koristi u pogledu poboljšanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima Komisija bi pri odabiru prijedloga projekata za financiranje trebala usmjeriti financijska sredstva na one projekte koji su najrelevantniji za prijevoz unutarnjim plovnim putovima i za koje već postoje razrađeni planovi za uklanjanje obližnjih uskih grla.
53 The Court found that the EU strategies lacked some important analyses. 
53 Sud je utvrdio da strategije EU‐a nisu sadržavale određene važne analize.
They did not identify the overall benefits of inland navigation in different corridors and did not assess the extent to which IWT should contribute to the policy objective of shifting traffic from roads to environmentally friendly transport modes. 
U njima nisu bile utvrđene sveukupne koristi plovidbe različitim koridori‐ ma unutarnjih voda i nije postojala procjena mjere u kojoj bi prijevoz unutarnjim plovnim putovima trebao doprinijeti cilju politike povezanom s premještanjem prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza.
Member States adopted different approaches and gave different levels of priority to this mode of transport, which led to an uncoordinated approach along the IWW corridors. 
Države članice zauzele su različite pri‐ stupe i pridale različitu razinu važnosti ovoj vrsti prijevoza, što je dovelo do neusklađenog pristupa duž korido‐ ra unutarnjih voda.
Member States where inland waterway transport plays a significant role in the transport mix paid it greater attention, whereas Member States that expected fewer direct benefits gave it a considerably lower priority. 
Države članice u kojima prijevoz unutarnjim plovnim putovima ima važnu ulogu u području prijevoza posvetile su mu veću pozor‐ nost, dok su mu države članice koje su očekivale manji broj izravnih koristi pridale znatno manju važnost.
Conclusions and recommendations 36 54 Funding efforts for inland waterway freight transport were not concentrated and prioritised effectively. 
Zaključci i preporuke 36 54 Aktivnosti financiranja povezane s te‐ retnim prijevozom unutarnjim plov‐ nim putovima nisu bile djelotvorno usmjerene i određene po prioritetima.
All riparian Member States were supposed to contribute to the strategy implementation, although the direct interest of some of them was low. 
Sve obalne države članice trebale su pridonijeti provedbi strategije, iako je izravni interes nekih od njih bio slab.
Moreover, insufficient attention was given to river maintenance on the main inland waterway transport corridors. 
Osim toga, održavanju rijeka na glav‐ nim koridorima za prijevoz unutarnjim plovnim putovima nije se posvetila dovoljna pozornost.
Therefore, there is scope to tackle the problem and to provide the necessary added value at the European Union level. 
Stoga postoji potreba da se riješi navedeni problem i osigura potrebna dodana vrijednost na razini Europske unije.
Recommendation 2 As regards the future development of the EU’s strategy for inland waterway freight transport, and with a view to achieving better coordination between Member States: (a) the Commission should carry out in-depth analyses of the potential market and benefits of inland navigation on different river segments and coordinate across Member States the implementation of the core TEN-T network, taking into account their potential for developing inland waterway freight transport corridors; (b) the Commission and Member States should agree during the corridor implementation on specific and achievable objectives and precise milestones to eliminate bottlenecks on corridors in the framework of the Connecting Europe Facility — this should take due account of the TEN-T objective of completing the core network by 2030, the availability of funds at EU and Member State levels and the political and environmental considerations in relation to building new (or upgrading existing) inland waterway transportinfrastructures; (c) the Commission should, in the context of the next revision of the TEN-T regulation, propose the strengthening of the legal base in order to (i) broaden the reporting requirements in relation to the navigation status of the waterways and (ii) require Member States to elaborate national inland waterway maintenance plans in a coordinated way. 
2. preporuka Kada je riječ o budućem razvoju strate‐ gije EU‐a za teretni prijevoz unutarnjim plovnim putovima, kako bi se postigla veća razina usklađenosti među država‐ ma članicama: (a) Komisija bi trebala provesti du‐ binske analize mogućega tržišta i koristi koje bi se ostvarile plovid‐ bom različitim riječnim dionicama te u svim državama članicama koordinirati provedbu osnovne mreže TEN‐T, vodeći računa o tome kakve su im mogućnosti za razvoj koridora za teretni prijevoz unutar‐ njim plovnim putovima; (b) Komisija i države članice trebale bi tijekom pregovora o koridorima dogovoriti konkretne i ostvarive ciljeve i jasno određene ključne etape za uklanjanje uskih grla na koridorima u okviru Instrumenta za povezivanje Europe. U tom bi smislu svakako trebalo uzeti u ob‐ zir cilj mreže TEN‐T da se osnovna mreža dovrši do 2030. godine, raspoloživost sredstava na razini EU‐a i država članica te politička i ekološka pitanja povezana s iz‐ gradnjom nove (ili unaprjeđenjem postojeće) infrastrukture za prije‐ voz unutarnjim plovnim putovima; (c) Komisija bi u sklopu sljedeće izmje‐ ne Uredbe o mreži TEN‐T trebala predložiti jačanje pravne osnove radi (1) proširivanja obveza izvje‐ šćivanja u vezi s plovnim statusom plovnih putova i (2) obvezivanja država članica na izradu međusob‐ no usklađenih nacionalnih planova za održavanje unutarnjih plovnih putova.
This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 28 January 2015. 
II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Henri GRETHEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 28. siječnja 2015.
Annexes 37 Classification of European inland waterways according to Resolution No 92/2 of the European Conference of Ministers of Transport Of international importance Of regional importance To East of Elbe To west of Elbe Type Classes of Motor vessels and barges Type of vessel: General characteristics Pushed convoys Type of convoy: General characteristics Minimum height under bridges ofinland navigable Designation Maximum Maximum Draught Tonnage waterways waterways length beam Length Beam Draught Tonnage Va Vb Large Rhine vessels 11.4 2.50–2.80 1 500–3 000 95–110 11.4 2.50–4.50 1 600–3 000 5.25 or 7.00 or 9.10 VIa VIb 140 15.0 3.90 95–110 185–195 22.8 22.8 2.50–4.50 2.50–4.50 3 200–6 000 6 400–12 000 7.00 or 9.10 7.00 or 9.10 VIc VII 270–280 195–200 22.8 33.0–34.2 2.50–4.0 2.50–4.50 9 600–18 000 9 600–18 000 9.10 9.0 Gross Finow BM–500 57 67–70 80–85 95–110 Johann Welker 85 9.5 2.50–2.80 1 250–1 450 L(m) B(m) D(m) T(t) L(m) B(m) D(m) T(t) H(m) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 I II III I II III IV Barge 38.5 50–55 67–80 41 5.05 6.6 8.2 4.7 7.5–9.0 8.2–9.0 9.5 1.80–2.20 2.50 2.50 1.40 1.60 1.60–2.00 2.50 250–400 4.0 4.0–5.0 4.0–5.0 3.0 3.0 4.0 5.25 or 7.00 Kampine‐ Barge 400–650 650–1 000 180 500–630 470–700 1 000–1 500 Gustav Koenigs 118–132 8.2–9.0 1.60–2.00 1 000–1 200 172–185 11.4 2.50–4.50 3 200–6 000 285 33.0–34.2 2.50–4.50 14 500–27 000 Annex I 
Prilozi 37 Klasifikacija europskih unutarnjih plovnih putova prema Rezoluciji br. 92/2 Europske konferencije ministara prometa Putovi od međunarodne važnosti Putovi od regionalne važnosti istočno od Labe zapadno od Labe Vrsta unutarnjih plovnih putova Razredi plovnih putova Motorna plovila i tegljači Vrsta plovila: opće značajke Potiskivani sastav Vrsta sastava: opće značajke Najmanja visina mostova V.a Velika plovila na Rajni 95 – 110 11,4 2,50 – 2,80 1500 – 3000 95 – 110 5,25 ili 7,00 ili 9,10 V.b 172 – 185 11,4 2,50 – 4,50 3200 – 6000 VI.a VI.b 140 15,0 3,90 95 – 110 185 – 195 22,8 22,8 2,50 – 4,50 2,50 – 4,50 3200 – 6000 6400 – 12 000 7,00 ili 9,10 7,00 ili 9,10 VI.c VII. 270 – 280 195 – 200 22,8 33,0 – 34,2 2,50 – 4,50 2,50 – 4,50 9600 – 18 000 9600 – 18 000 9,10 9,0 Oznaka Najveća duljina Najveća Gaz Tonaža širina Duljina Širina Gaz Tonaža T(t) Gross Finow BM‐500 Johann Welker 85 9,5 11,4 2,50 – 2,80 2,50 – 4,50 1250 – 1450 1600 – 3000 L(m) B(m) d(m) T(t) L(m) B(m) d(m) H(m) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 I. II.
Annexes 38 List of projects examined by the Court MS Project/OP reference Fund Description River/corridor Total cost (in million euro) EU funding (in million euro) Complete BE 2009‐BE‐00049‐E TEN‐T Rebuilding the Noorderlaanbridge on the Albert Canal Albert Canal 13.42 1.34 yes BE 2010‐BE‐92214‐P TEN‐T Rebuilding the Briegden and Oelgem I bridges on the Albert Canal Albert Canal 15.72 1.57 no BE 2010‐BE‐18070‐P TEN‐T Construction of a navigation lock chamber and a pumping station on the Albert Canal at Lanaye Albert Canal 151.22 26.93 no CZ CZ. 
Prilozi 38 Popis projekata koje je Sud ispitao DČ Projekt/ Referentni br. OP‐a Fond Opis Rijeka/ koridor Ukupan trošak (u milijunima eura) Sredstva EU‐a (u milijunima eura) dovršeno BE 2009‐BE‐00049‐E TEN‐T Izgradnja novog mosta Noorderlaanbridge na Albertovu kanalu Albertov kanal 13,42 1,34 da BE 2010‐BE‐92214‐P TEN‐T Izgradnja novih mostova Briegden i Oelgem I. na Albertovu kanalu Albertov kanal 15,72 1,57 ne BE 2010‐BE‐18070‐P TEN‐T Izgradnja komore u brodskoj prevodnici i crpne stanica na Albertovu kanalu kod Lanayea.
1.01/6.2.00/09.0131 ERDF Reconstruction of the railway bridge Kolín Elbe river 41.06 28.86 yes CZ CZ 1.01/6.2.00/09.0130 ERDF Completion of Vltava waterway in the section České Budějovice–Hluboká Vltava river 31.91 20.52 yes CZ CZ 1.01/6.2.00/08.0081 ERDF Public port Ústí nad Labem–Vaňov, modernisation of port quay with flood protection of vessels Elbe river 5.22 3.99 yes DE 2007‐DE‐18050 TEN‐T Independent variant research on the development of the Danube between Straubing and Vilshofen Priority project 18 (Danube) 26.7 13.35 yes DE 2007‐DE‐18030 TEN‐T New construction of the rail bridge above the Danube at Deggendorf Priority project 18 (Danube) 35.05 7.01 yes DE TEN‐T Construction of the second lock basin in Fankel (Mosel) Moselle 49.14 4.91 yes DE 2007‐DE‐90602‐P 2009‐DE‐161‐PR003 (SF) 2007‐DE‐161PO002 (SF) ERDF Construction of the boat lift Niederfinow Havel‐Oder‐Canal (HVO) 284.00 48.52 no DE ERDF Partial refurbishment of the Hohenbruch lock Ruppiner Canal 0.49 0.35 yes HU 2007‐HU‐18090S TEN‐T Studies for the improvement of the navigation on the Danube, Hungarian section of priority project No 18 Priority project 18 (Danube) 8.00 4.00 Yes TOTAL 661.93 161.35 Annex II 
Albertov kanal 151,22 26,930 ne CZ CZ. 1.01/6.2.00/09.0131 ERDF Obnova željezničkog mosta Kolín Rijeka Laba 41,06 28,86 da CZ CZ 1.01/6.2.00/09.0130 ERDF Dovršetak plovnog puta na Vltavi na dionici České Budějovice – Hluboká Rijeka Vltava 31,91 20,52 da CZ CZ 1.01/6.2.00/08.0081 ERDF Javna luka Ústí nad Labem – Vaňov, mo‐ dernizacija lukobrana sa zaštitom plovila od poplava Rijeka Laba 5,22 3,99 da DE 2007‐DE‐18050 TEN‐T Neovisno istraživanje rješenja za razvoj Dunava između Straubinga i Vilshofena Prioritetni pro‐ jekt 18 (Dunav) 26,7 13,35 da DE 2007‐DE‐18030 TEN‐T Izgradnja novog željezničkog mosta iznad Dunava kod Deggendorfa Prioritetni pro‐ jekt 18 (Dunav) 35,05 7,01 da DE TEN‐T Izgradnja druge brodske prevodnice — proširenje kod Fankela (na rijeci Moselle) Moselle 49,14 4,91 da DE 2007‐DE‐90602‐P 2009‐DE‐161‐PR003 (SF) 2007‐DE‐161PO002 (SF) ERDF Izgradnja brodskog dizala Niederfinow Havel‐Oder‐Canal (HVO) 284,00 48,52 ne DE ERDF Djelomično uređenje brodske prevodnice Hohenbruch Kanal Ruppiner 0,49 0,35 da HU 2007‐HU‐18090S TEN‐T Studije za poboljšanje plovidbe Dunavom, mađarska dionica Prioritetnog projekta br.
Annexes 39 Modal share of inland waterway transport of all land transport modes in the Member States (MS) on the main inland waterway corridors from 2001 until 2012 (in %) MS 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 EU 6.4 6.2 5.8 5.9 5.9 5.7 5.8 5.9 6.0 6.7 6.1 6.7 BE 11.3 11.8 12.5 13.1 14.1 14.7 14.9 15.6 14.3 17.6 18.5 24.32 BG1 3.1 4.0 4.0 3.9 3.7 3.9 4.8 12.6 20.7 21.0 15.0 16.4 CZ 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.0 0.1 0.1 0.1 0.1 DE 15.0 15.0 14.0 14.0 14.0 12.8 12.0 12.3 12.1 13.0 11.2 12.33 FR 3.1 3.1 3.1 3.2 3.5 3.4 3.4 3.5 4.1 4.3 3.9 4.2 LU 3.8 3.7 3.0 3.5 3.6 4.0 3.3 3.8 3.1 3.9 3.2 3.4 HU 4.0 5.2 5.5 6.1 5.8 4.5 4.6 4.7 4.1 5.3 4.0 4.4 NL 34.0 33.0 32.0 31.0 32.0 32.1 35.0 34.7 31.3 36.0 36.7 38.7 AT 4.5 4.9 3.9 2.9 3.0 3.0 4.2 4.0 4.1 4.7 4.2 4.6 RO1 7.3 8.2 7.1 11.0 11.0 10.0 9.8 10.8 20.6 27.0 21.7 22.5 SK 4.03 0.4 0.3 0.3 0.3 0.3 2.7 2.8 2.5 3.2 2.4 2.6 1 In 2009, Bulgaria and Romania changed method for recording inland waterway traffic. 
2009. 2011. 2012.
Therefore, data from 2009 onwards cannot be compared with previous years’ data. 
2009.
3 Figure estimated by Eurostat. 
3 Vrijednost koju je procijenio Eurostat.
Source of data: Eurostat. 
Izvor podataka: Eurostat.
Annexes 40 The different variants for the elimination of the bottleneck in the section Straubing–Vilshofen Figure - Bottleneck between Straubing and Vilshofen and alternative variants for its elimination Straubing Deggendorf Vilshofen Danube draught between Straubing and Vilshofen Source: European Court of Auditors. 
Prilozi 40 Različita rješenja za uklanjanje uskoga grla na dionici Straubing – Vilshofen Slika – Usko grlo između Straubinga i Vilshofena i alternativna rješenja za njegovo uklanjanje Straubing Deggendorf Vilshofen Dopušteni gaz plovila na Dunavu između Straubinga i Vilshofena. Izvor: Europski revizorski sud.
Annexes 41 Cost of eliminating bottlenecks according to the Platina inventory of bottlenecks and missing links of 31.3.2010 Member State Stretch Works/problems to solve Planning horizon Estimated costs (in million euro) Saône–Moselle (E 10‐02) and Rhine link (E 10) In order to open up the Rhône basin — linking Lyons, Marseilles, the Rhône river and the Medi‐ terranean basin to the northern network — the connection of the Saône/Rhône–Northern network has been debated for a long time. finalised before 2025 10 000.00 Seine–Moselle link (E 80) To link Paris, the port of Le Havre and Rouen and the Parisian basin more directly to the northern network. finalised before 2025 to be determined Seine–Schelde link (E 05) To link Paris, the port of Le Havre and Rouen and the Parisian basin to the northern network. 
Država članica Dionica Radovi/problemi koje treba riješiti Okvirni rok Procijenjeni troškovi (u milijunima eura) Spoj Saône – Moselle (E 10‐02) i Rajne (E 10) Kako bi se otvorio rajnski slijev i povezali Lyon, Marseille, rijeka Rhône i sredozemni bazen sa sjevernom mrežom, već se dugo raspravlja o pove‐ zivanju Saône/Rhône i sjeverne mreže. dovršetak prije 2025. 10 000,00 Spoj Sena – Moselle (E 80) Svrha je izravniji spoj Pariza, luka Le Havre i Rouen te Pariškog bazena sa sjevernom mrežom. dovršetak prije 2025. utvrdit će se naknadno Spoj Sena ‐ Schelde (E 05) Svrha je spoj Pariza, luka Le Havre i Rouen te Pariš‐ kog bazena sa sjevernom mrežom.
Canal will be 106 km long. finalised before 2025 4 000.00 Rhône–Rhine Canal (E 10) No priority to French government Oise (E 80) from Conflans to Creil. Section to be extended up to Compiègne Part of the Seine–Escaut project — 75 km long. 
4 000,00 Kanal Rhône – Rajna (E 10) Nije prioritet francuske vlade Rijeka Oise (E 80) od Conflansa do Creila Dionica će bit produže‐ na do Compiègnea Dio projekta Sena ‐ Schelde – u duljini od 75 km.
Project ongoning. finalised before 2025 130.00 Oise (E 80) Creil and Conflans Project to be considered inside the previous bottleneck. 
130,00 Rijeka Oise (E 80) Creil i Conflans Projekt koji treba razmotriti u sklopu prethodnog uskog grla.
Increasing the water draught up to 4 m between Creil and Conflans‐Sainte‐Honorine. finalised before 2025 budget included in Seine–Scheldt project France Dunkerque–Escaut link and Escaut (E 01) up to Condé Canal is silted up. 
Povećanje dopuštenog gaza do 4 m između Creila i Conflansa – Sainte‐Honorine. dovršetak prije 2025. proračun obuhva‐ ćen projektom Sena – Schelde Francuska Spoj Dunkerque – Schelde i Schelde (E 01) do Condéa Kanal je prepun mulja.
No navigation is possible. 
Plovidba nije moguća.