natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This dataset derives from the national air emission accounts17, which are in turn based on the greenhouse gas inventories. 
Taj se skup podataka temelji na nacionalnim računima emisija u zrak17 koji se pak temelje na inventarima stakleničkih plinova.
Figure 3 – Responsibilities for inventories, projections, policies and measures 14 o o o Estimate past and future emissions and the effects of the national policies and measures on emissions Submit these estimates to the EU and the UNFCCC Improve the data following recommendations of the EU and UNFCCC review European Commission o Prepare EU scenarios o Proposes new policies and measures to reduce emissions o Estimate the effects of EU policies and measures on emissions and submits this information to the UNFCCC European Commission assisted by the EEA o Review estimates received from Member States and recommend improvements o Compile and check EU aggregated inventories and projections, and submits those to the UNFCCC Member States UNFCCC Secretariat o Reviews the estimates submitted by the Member States and the Commission on past and future emissions and the information on the effects of policies and measures • • o Recommends improvements Preparation and submission of data on past and future emissions and on policies and measures Providing insight into future emission reductions © European Commission, EEA, UNFCCC. 
Slika 3. – Odgovornosti u pogledu inventara, projekcija, politika i mjera o o o procjenjuju prijašnje i buduće vrijednosti emisija te učinke nacionalnih politika i mjera na emisije podnose te procjene EU-u i UNFCCC-u poboljšavaju kvalitetu podataka na temelju preporuka iznesenih u okviru pregleda koje obavljaju UN i UNFCCC Europska komisija o priprema scenarije EU-a o predlaže nove politike i mjere za smanjenje emisija o procjenjuje učinke politika i mjera EU-a na emisije i podnosi relevantne informacije UNFCCC-u Europska Komisija uz pomoć EEA-a o pregledava procjene koje su dostavile države članice i preporučuje poboljšanja o prikuplja podatke za objedinjene inventare i projekcije EU-a, provjerava ih i dostavlja UNFCCC-u Države članice Tajništvo UNFCCC-a o pregledava procjene koje su države članice i Komisije dostavile u vezi s prijašnjim i budućim emisijama te informacije o učincima politika i mjera o iznosi preporuke za poboljšanja • • Priprema i podnošenje podataka o prijašnjim i budućim emisijama te o politikama i mjerama Pružanje uvida u buduća smanjenja emisija © Europska komisija, EEA, UNFCCC.
Audit scope and approach 16 Our audit covered the design and functioning of the EU’s reporting and quality assurance framework for data reported since 2015 under the Kyoto protocol and the EU Monitoring Mechanism Regulation. 
Opseg revizije i revizijski pristup 16 Sud je u okviru ove revizije ispitao način na koji je osmišljen okvir za izvješćivanje i osiguravanje kvalitete koji se primjenjuje na podatke koji se dostavljaju od 2015. na temelju Protokola iz Kyota i Uredbe o mehanizmu EU-a za praćenje, kao i funkcioniranje tog okvira.
17 We carried out this audit because our landscape review on EU action on energy and climate change of 2017 identified inventories of greenhouse gas emissions as an area of potential risk in which limited audit work had taken place. 
17 Sud je ovu reviziju proveo jer je u njegovu panoramskom pregledu o mjerama EU-a u području energije i klimatskih promjena iz 2017. utvrđeno da su inventari emisija stakleničkih plinova područje u kojem potencijalno postoji rizik i u kojem su provedene ograničene revizijske aktivnosti.
We expect our conclusions and recommendations to provide a useful input for the improvement of the Commission review process of greenhouse gas emission data and of the framework for future emission reductions. 
Sud očekuje da će njegovi zaključci i preporuke biti koristan izvor informacija za poboljšanje procesa pregleda podataka o emisijama stakleničkih plinova koji obavlja Komisija, kao i za poboljšanje okvira za buduća smanjenja emisija.
18 Our overall audit question was: 19 To answer our overall audit question, we: (a) assessed the quality checks done on the EU greenhouse gas inventory; (b) examined the additional information on planned reduction of EU greenhouse gas emissions (EU projections and reference scenario, long-term strategies, quantification of the effects of EU policies and measures). 
18 Glavno revizijsko pitanje Suda glasilo je: 19 Kako bi odgovorio na glavno revizijsko pitanje, Sud je: (a) obavio procjenu provjera kvalitete inventara stakleničkih plinova u EU-u (b) ispitao dodatne informacije o planiranom smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u (projekcije i referentni scenarij EU-a, dugoročne strategije, kvantifikacija učinaka politika i mjera EU-a).
We did not directly check the information and estimates produced by Member State authorities. 
Sud nije izravno provjerio informacije i procjene koje izrađuju relevantna tijela država članica.
20 We checked the functioning of the EU quality assurance process for inventories, projections, policies and measures put in place by the Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules, through a sample of six Member States. 
20 Sud je na temelju uzorka od šest država članica provjerio način na koji funkcionira proces EU-a za osiguravanje kvalitete koji se primjenjuje na inventare, projekcije, politike i mjere i koji je uveden Uredbom o mehanizmu za praćenje i njezinim provedbenim pravilima.
The main criteria for selection were the annual emissions in 2016 and the number of UNFCCC recommendations from the 2015-2017 annual reviews of the national inventories. 
Glavni kriteriji za odabir bile su godišnje emisije 2016. i broj preporuka UNFCCC-a iznesenih u godišnjim izvješćima o pregledu nacionalnih inventara za razdoblje 2015. – 2017.
The Member States in the sample were Czechia, Germany, France, Italy, Poland and Romania. 
Države članice u uzorku bile su Češka, Njemačka, Francuska, Italija, Poljska i Rumunjska.
They produced 56 % of EU emissions in 2016. 
Te su države članice 2016. godine prouzročile 56 % emisija u EU-u.
Does the Commission appropriately check the EU greenhouse gas inventory and the information on future emission reductions? 15 
Obavlja li Komisija odgovarajuće provjere inventara stakleničkih plinova u EU-u i informacija o budućim smanjenjima emisija?
16 18 The UNFCCC Secretariat, the World Meteorological Organisation (WMO) and the Integrated Carbon Observation System (ICOS), an EU-wide project funded by the 7th Framework Programme for Research. 
18 Tajništvo UNFCCC-a, Svjetska meteorološka organizacija (WMO) i Integrirani sustav za promatranje tokova ugljika (ICOS) – projekt na razini EU-a koji se financira iz Sedmog okvirnog programa za istraživanje.
Observations The Commission checks and reports EU emission data appropriately 22 We assessed the extent to which the range of emission data reported by the EU meets international requirements. 
Opažanja Komisija provjerava podatke o emisijama u EU-u i dostavlja ih na odgovarajući način 22 Sud je procijenio mjeru u kojoj opseg podataka o emisijama koje EU dostavlja ispunjava međunarodne zahtjeve.
We also examined the operation and results of the quality review of the EU and Member States’ inventories, and assessed whether the EU inventory had improved over time. 
Sud je također ispitao provedbu i rezultate pregleda kvalitete inventara EU-a i država članica te procijenio je li se inventar EU-a s vremenom poboljšao.
EU reports meet and exceed international requirements 23 The Kyoto Protocol requires the EU and each of its Member States to reduce their emissions of the seven main greenhouse gases by 20 % by 2020: carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs), sulphur hexafluoride (SF6), and nitrogen trifluoride (NF3). 
Izvješća EU-a ne samo da ispunjavaju međunarodne zahtjeve, nego idu i korak dalje 23 U skladu s Protokolom iz Kyota EU i sve njegove države članice do 2020. moraju smanjiti emisije sedam glavnih stakleničkih plinova za 20 %, tj. emisije ugljikova dioksida (CO2), metana (CH4), dušikova oksida (N2O), fluorougljikovodika (HFC-ovi), perflourougljika (PFC-ovi), sumporova heksafluorida (SF6) i dušikova trifluorida (NF3).
The full range of gases and agreements is detailed in Figure C and Figure D of the Annex. 
Cjeloviti popisi plinova i relevantnih sporazuma dostupni su na slici C i slici D u prilogu.
The IPCC guidelines specify methods for estimating the emissions and removals of these gases, originating from sources and sinks that must be considered under the Kyoto Protocol: Energy, Industrial Processes and Product Use, Agriculture, LULUCF and Waste. 
U smjernicama IPCC-a navode se metode za procjenu emisija i uklanjanja emisija tih plinova iz izvora i ponora koji su u Protokolu iz Kyota navedeni kao relevantni: energija, industrijski procesi i upotreba proizvoda, poljoprivreda, sektor LULUCF i otpad.
We found that the EU and the Member States complied with these requirements. 
Sud je utvrdio da su EU i države članice ispunili predmetne zahtjeve.
24 The EU and the Member States’ inventories are also required to include gases, sources and sinks which are not covered by the Kyoto Protocol emissions reduction commitments, but which fall under the UNFCCC reporting rules. 
24 U inventare EU-a i država članica također je potrebno uključivati plinove, izvore i ponore koji nisu obuhvaćeni obvezama smanjenja emisija iz Protokola iz Kyota, već su predviđeni pravilima UNFCCC-a o izvješćivanju.
These gases, sources and sinks are reported as “memorandum items”. 
Ti se plinovi, izvori i ponori pri izvješćivanju navode kao „memorandumske stavke”.
They concern emissions from international shipping, international aviation, and biomass for energy use. 
Odnose se na emisije iz međunarodnog pomorskog prometa, međunarodnog zračnog prometa i biomase koja se upotrebljava za proizvodnju energije.
The aggregated EU inventory includes data on emissions for all of these memorandum items, in accordance with the UNFCCC reporting rules. 
Objedinjeni inventar EU-a uključuje podatke o emisijama za sve te memorandumske stavke, u skladu s pravilima UNFCCC-a o izvješćivanju.
25 The EU Monitoring Mechanism Regulation (see paragraph 11) establishes reporting rules beyond those set out in international agreements. 
25 Uredbom o mehanizmu EU-a za praćenje (vidi odlomak 11.) utvrđuju se pravila o izvješćivanju koja idu korak dalje od onoga što je utvrđeno u međunarodnim sporazumima.
The Commission publishes an EU aggregate for black carbon on the basis of data provided by the Member States. 
Komisija objavljuje objedinjenu vrijednost na razini EU-a za crni ugljik na temelju podataka koje dostavljaju države članice.
The Commission also reports on the non-CO2 impacts of aviation21. According to the 2019 European Aviation Environmental Report, the non-CO2 impacts of aviation exceed the CO2 impacts. 
Prema izvješću o utjecaju europskog zrakoplovstva na okoliš iz 2019. učinci zračnog prometa koji nisu bili posljedica emisija CO2 premašili su učinke emisija CO2.
However, the scientific data currently available on such impacts is insufficient to quantify them precisely22. 
Međutim, trenutačno dostupni znanstveni podatci o takvim učincima nisu dovoljni za njihovu preciznu kvantifikaciju22.
26 The Commission also prepares data on emissions generated by the consumption of goods and services within the EU (including imports, but excluding exports). 
26 Komisija također priprema podatke o emisijama koje su nastale potrošnjom robe i usluga u EU-u (uključujući uvoz, ali ne i izvoz).
This information, called carbon footprint, allows for a complementary understanding of the economic drivers of air emissions, and in particular, of the EU impact on global emissions. 
Te informacije, koje se nazivaju ugljičnim otiskom, služe kao dopunske informacije za razumijevanje gospodarskih čimbenika zbog kojih se emisije otpuštaju u zrak i, posebice, učinka EU-a na emisije u svijetu.
It can encourage new approaches in policy-making and contribute to defining indicators of sustainable production and consumption23. 
Time se može potaknuti primjena novog pristupa donošenju politika i doprinijeti utvrđivanju pokazatelja održive proizvodnje i potrošnje23.
27 Eurostat has estimated the EU carbon footprint to be 7.2 tonnes of CO2 per person (2017). 
27 Eurostat je procijenio ugljični otisak EU-a na 7,2 tone CO2 po osobi (2017.).
However, the underlying calculation for the carbon footprint is complex24. 
Međutim, vrijednost ugljičnog otiska temelji se na složenom izračunu24.
The Commission and EEA quality review of the reported emissions is satisfactory 28 The Commission and EEA quality review process of national greenhouse gas inventories focuses on categories of emissions which, if over-or underestimated, could have a significant effect on Member States’ inventories and on the aggregated EU inventory. 
Pregled kvalitete dostavljenih podataka o emisijama koji obavljaju Komisija i EEA na zadovoljavajućoj je razini 28 U procesu pregleda kvalitete nacionalnih inventara stakleničkih plinova koji obavljaju Komisija i EEA naglasak se stavlja na emisije koje bi u slučaju da su prikazane manjima ili većima od stvarnih mogle imati znatan učinak na inventare država članica i objedinjeni inventar EU-a.
The review process focuses on the quality criteria defined by the UNFCCC guidelines: transparency, completeness, consistency, comparability and accuracy. 
Proces pregleda usmjeren je na kriterije kvalitete koji su 19 Sitne čestice koje imaju i učinak hlađenja i učinak zagrijavanja atmosfere.
20 Such as aerosols and cloud formation, with an indirect warming effect on the atmosphere. 
20 Primjerice aerosoli i nastanak oblaka, koji imaju neizravan učinak zagrijavanja atmosfere.
21 Report COM/2018/716 from the Commission to the European Parliament and the Council “EU and the Paris Climate Agreement: Taking stock of progress at Katowice COP”. 
21 COM/2018/716, Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: „EU i Pariški sporazum o klimi: Analiza napretka na Konferenciji COP u Katowicama”.
22 The European Aviation Environmental Report of 2019. https://www.easa.europa.eu/eaer/. 
22 Izvješće o utjecaju europskog zrakoplovstva na okoliš iz 2019. https://www.easa.europa.eu/eaer/.
23 EEA technical report No 20/2013: “European Union CO2 emissions: different accounting perspectives”. 
23 Tehničko izvješće Europske agencije za okoliš br. 20/2013: European Union CO2 emissions: different accounting perspectives (Emisije CO2 u Europskoj uniji: različite perspektive obračuna) 24 Vidi također okvir 3. u tematskom izvješću Suda br.
24 See also Box 3 in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved”. 18 
16/2019 „Europski ekonomski računi okoliša: korisnost za donositelje politika može se povećati”.
29 The review process consists of automated and manual checks. 
29 Proces pregledavanja sastoji se od automatiziranih i ručnih provjera.
Automated checks identify missing data and potential discrepancies in emissions, emission factors and trends. 
Automatiziranim provjerama utvrđuju se nedostajući podatci i moguća odstupanja u emisijama, faktorima emisija i trendovima.
Expert reviewers perform manual checks, judging whether the findings of the automated checks are real issues or not, and whether the data and methods are plausible, i.e. not leading to over-or underestimations of emissions. 
Stručni ocjenjivači obavljaju ručne provjere u okviru kojih prosuđuju upućuju li nalazi automatiziranih provjera uistinu na određeno problematično pitanje, kao i jesu li podatci i primijenjene metode pouzdani, tj. takvi da ne vode do procjenjivanja vrijednosti emisija većima ili manjima od stvarnih.
The reviewers work in teams, and the findings of a reviewer are always corroborated by a second reviewer. 
Ocjenjivači rade u timovima te nalaze jednog ocjenjivača uvijek potvrđuje drugi ocjenjivač.
30 In the first step of the review process, reviewers verify estimates for all sectors of the greenhouse gas inventories: energy, industrial processes and product use, agriculture, LULUCF and waste. 
30 U prvom koraku procesa pregledavanja ocjenjivači provjeravaju procjene za sve sektore obuhvaćene inventarima stakleničkih plinova: energija, industrijski procesi i upotreba proizvoda, poljoprivreda, sektor LULUCF i otpad.
The reviewers document the results of their checks and communicate their observations to the Member States. 
Ocjenjivači dokumentiraju rezultate pregleda i obavještavaju države članice o svojim opažanjima.
In the second step, the reviewers verify the compliance issues not solved in the first step that would have a significant effect on the final emission estimate and may address recommendations on improving the inventories. 
U drugom koraku ocjenjivači provjeravaju problematična pitanja u vezi s usklađenošću podataka koja nisu riješena tijekom prvog koraka i koja bi imala znatan učinak na konačnu procjenu emisija te mogu iznijeti preporuke za poboljšanje inventara.
However, the Commission reviewers do not document well their follow-up of previous Commission recommendations or their work on less significant issues detected by automated checks. 
Međutim, ocjenjivači iz Komisije ne dokumentiraju na odgovarajući način provjeru mjera poduzetih u pogledu prijašnjih preporuka Komisije ili svoje aktivnosti u vezi s manje važnim problematičnim pitanjima otkrivenima tijekom automatskih provjera.
We also found that the Commission’s follow-up on unresolved issues identified by the UNFCCC reviews was based on incomplete information reported by the Member States. 
Sud je također utvrdio da je Komisija mjere poduzete u pogledu neriješenih pitanja koja je UNFCCC utvrdio tijekom obavljanja pregleda provjeravala na temelju nepotpunih informacija država članica.
In 2018, for our selection of Member states, we found documentation that the Commission reviewers followed up on 11 issues raised in the 2016 UNFCCC review reports. 
Sud je pronašao dokumentaciju koja pokazuje da je Komisija za države članice iz njegova uzorka 2018. provjerila mjere poduzete u pogledu 11 problematičnih pitanja istaknutih u izvješćima UNFCCC-a o pregledu iz 2016. godine.
However, the UNFCCC reviewers had identified 64 persisting issues in their 2016 reviews. 
Međutim, ocjenjivači iz UNFCCC-a utvrdili su u svojim pregledima obavljenima 2016. godine 64 postojanih problematičnih pitanja.
31 The LULUCF sector (see Box 2) is not covered by the EU 2020 target. 
31 Sektor LULUCF (vidi okvir 2.) nije obuhvaćen ciljnom vrijednošću EU-a za 2020. godinu.
While LULUCF is included in the first step of the review, the Commission does not currently make recommendations, nor follow-up on most UNFCCC recommendations addressed to Member States. 
Iako je sektor LULUCF obuhvaćen prvim korakom pregleda, Komisija trenutačno ne iznosi preporuke te za većinu preporuka UNFCCC-a upućenih državama članicama ne provjerava mjere koje su poduzete u pogledu tih preporuka.
The LULUCF data reported in the aggregated EU inventory indicates that this sector currently removes more CO2 from the atmosphere than it emits (removal of 5.54 % of the EU emissions in 2017; see Figure 6). 
Podatci o sektoru LULUCF navedeni u objedinjenom inventaru EU-a upućuju na to da se u tom sektoru trenutačno uklanja više ugljikova dioksida iz atmosfere nego što ga se ispušta (2017. uklonjeno je 5,54 % emisija u EU-u, vidi sliku 6.).
Thus, the LULUCF sector is considered a net carbon sink. 
Stoga se smatra da sektor LULUCF ima funkciju neto ponora ugljika.
However, the LULUCF data has a relatively high statistical uncertainty25. 
obilježeni su razmjerno visokom statističkom nesigurnošću25.
Following the recent adoption of the LULUCF Regulation No 841/2018 that incorporates the sector in the 2030 target, the Commission plans to perform a complete review process for this sector starting with emissions reported in 2023 for the year 2021. 
Nakon nedavnog donošenja Uredbe 2018/841 o sektoru LULUCF kojom se taj sektor uključuje u ciljnu vrijednost za 2030., Komisija planira provoditi cjelovit proces pregleda za taj sektor počevši od podataka za 2021. godinu koji će se dostaviti 2023.
20 Box 2 Relevance and reporting of the LULUCF sector Atmospheric CO2 accumulates as carbon in vegetation and soils in terrestrial ecosystems. 
Okvir 2. Relevantnost sektora LULUCF i izvješćivanje o njemu Atmosferski CO2 nakuplja se u obliku ugljika u vegetaciji i tlu u kopnenim ekosustavima.
The land use, changes in land use and the forests affect the levels of atmospheric CO2. 
Korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo utječu na razine atmosferskog CO2.
Forests remove CO2 from the atmosphere by growing additional vegetation above and below ground. 
Šume uklanjaju CO2 iz atmosfere kad iznad i ispod površine tla raste dodatna vegetacija.
However, when grasslands are ploughed, trees are harvested for energy, or a forest is replaced by grasslands or a settlement, CO2 is emitted. 
Međutim, oranjem travnjaka, sječom drveća radi proizvodnje energije ili pretvaranjem šuma u travnjake ili naselja dolazi do emitiranja CO2.
All these removals and emissions of atmospheric CO2 are reported in the greenhouse gas inventories, as part of the LULUCF sector. 
Podatci o svim tim uklanjanjima i emisijama atmosferskog CO2 navode se u inventarima stakleničkih plinova u sklopu sektora LULUCF.
The EU reports as part of its Kyoto Protocol and UNFCCC commitments emissions and removals from changes in forest lands (e.g. planting a forest or deforestation). 
U skladu s obvezama iz Protokola iz Kyota i UNFCCC-a EU dostavlja podatke o emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova koji su nastali zbog promjena u šumskim zemljištima (npr. sadnja ili krčenje šuma).
If these changes store more CO2 than they emit, the inventories present the total emissions reduced with the net removals. 
Ako te promjene dovedu do pohranjivanja veće količine CO2 nego što ga se emitira, u inventarima se navode ukupne emisije umanjene za neto uklanjanja.
The aggregated EU inventory reports additional data on emissions and removals from forest management, grasslands, croplands, wetlands and settlements, although this is not mandatory under the Kyoto Protocol. 
U objedinjenom inventaru EU-a navode se dodatni podatci o emisijama i uklanjanjima povezanima sa gospodarenjem šuma, travnjacima, zemljištima pod usjevima, močvarnim područjima i naseljima, iako to u skladu s Protokolom iz Kyota nije obvezno.
Under the new LULUCF Regulation, adopted following the entry into force of the Paris Agreement (see paragraph 12) emissions and removals from all these accounting categories will be part of the mandatory reporting requirements. 
U skladu sa zahtjevima iz nove Uredbe o LULUCF-u koja je donesena nakon stupanja na snagu Pariškog sporazuma (vidi odlomak 12.) dostavljanje podataka o emisijama i uklanjanjima emisija bit će obvezno za sve navedene obračunske kategorije.
21 Box 3 Data from satellites and from in-situ monitoring stations can help verify emission estimates Activity-based greenhouse emission estimations can be verified through atmospheric observations using a combination of satellite monitoring, in situ monitoring stations and modelling. 
Okvir 3. Podatci prikupljeni s pomoću satelita i u stanicama za in situ praćenje mogu pomoći u provjerama procjena emisija Procjene emisija stakleničkih plinova na temelju aktivnosti mogu se provjeriti s pomoću atmosferskih opažanja primjenom spoja satelitskog praćenja, stanica za in situ praćenje i izrade modela.
Projects are ongoing in the EU (e.g. two projects called “VERIFY” and “ICOS”) to improve the quality of monitoring data. 
U EU-u se trenutačno provode projekti (dva projekta pod nazivima „VERIFY” i „ICOS”) čiji je cilj poboljšati kvalitetu podataka prikupljenih praćenjem.
This could potentially enable the EU to perform verifications using this data. 
Time bi se EU-u moglo omogućiti da obavlja provjere koristeći se tim podatcima.
Satellite atmospheric monitoring services can provide information on greenhouse gas concentrations and on activity data. 
Na temelju usluga satelitskog praćenja atmosfere mogu se pružiti informacije o koncentracijama stakleničkih plinova i podatci o aktivnostima.