natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Box 2 ‐ Individual, flat rate and extrapolated financial corrections The Commission has established three different ways to determine the amount of a financial correction17: (a) The amount of a financial correction is assessed based on individual cases and equals the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget (individual correction). (b) When it is not possible or not cost‐effective to calculate the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget precisely, a flat rate correction may be applied based on pre‐set criteria and scales. 
Okvir 2. – Pojedinačni, paušalni i ekstrapolirani financijski ispravci Komisija je utvrdila tri različita načina određivanja iznosa financijskog ispravka17: (a) Iznos financijskog ispravka procjenjuje se na temelju pojedinačnih slučajeva, a jednak je iznosu rashoda koji se pogrešno teretio na proračun EU-a (pojedinačni ispravak). (b) Kad nije moguće ni isplativo precizno izračunati iznos rashoda koji se pogrešno teretio na proračun EU-a, moguće je primijeniti paušalni ispravak na temelju prethodno postavljenih kriterija i ljestvica.
Paragraphs 1.4 to 1.6 of C(2011) 7321. 
Odlomci 1.4. – 1.6.
20 (e.g. one or several priorities, projects related to specific calls for proposal, measures managed by a specific intermediate body) and usually address horizontal (affecting more projects or priorities), systematic (occurring several times) or systemic (related to systems) problems or specific ineligible expenditure (i.e. weaknesses in checks by the managing authority or intermediate body, problems with public procurement). (c) When irregularities occur in a large number of cases and it is not cost‐effective to examine all cases affected by the irregularity, extrapolation may be used to determine the amount of financial correction. 
prijedloga, mjere kojima upravlja određeno posredničko tijelo) te se njima obično rješavaju horizontalni (utječu na više projekata ili prioriteta), sustavni (pojavljuju se nekoliko puta) ili sistemski (povezani sa sustavima) problemi ili određeni neprihvatljivi rashodi (odnosni slabosti kad je riječ o provjerama upravljačkog ili posredničkog tijela, problemi s javnom nabavom). (c) Kad se nepravilnosti pojave u velikom broju slučajeva, a nije isplativo ispitati sve slučajeve pogođene nepravilnošću, moguće je upotrijebiti ekstrapolaciju kako bi se odredio iznos financijskog ispravka.
This means that the amount to be corrected for all affected cases is estimated based on a small number of cases examined. 
To znači da se iznos koji je potrebno ispraviti u odnosu na sve pogođene slučajeve procjenjuje na temelju malog broja ispitanih slučajeva.
If the irregular expenditure leading to the financial correction has already been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction corrects the past (ex‐post financial correction). 
Ako je za nepravilne rashode koji dovode do financijskog ispravka već zatražena nadoknada sredstava iz proračuna EU-a, financijskim ispravkom naknadno se ispravljaju nepravilni rashodi (ex post financijski ispravak).
However, if the irregular expenditure had not yet been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction addresses the future (ex‐ante financial correction). 
Međutim, ako za nepravilne rashode još nije zatražena nadoknada sredstava iz proračuna EU-a, financijskim ispravkom unaprijed se rješavaju nepravilni rashodi (ex ante financijski ispravak).
This latter means that already when declaring expenditure to the Commission, Member States deduct from eligible expenditure the financial correction. 
Prethodno navedeno znači da države članice već prilikom prijavljivanja rashoda Komisiji iz prihvatljivog rashoda odbijaju iznos financijskog ispravka.
Ex‐ ante and ex‐post financial corrections can occur simultaneously within the same case ensuring the correction of the past and the future. 
Ex ante i ex post financijski ispravci mogu se dogoditi istodobno unutar istog slučaja, čime se jamči ispravak naknadno i unaprijed.
Annex I describes the process leading to a preventive measure and/or financial correction and its resolution. 
U prilogu I. opisuje se postupak koji dovodi do poduzimanja preventivne mjere i/ili financijskog ispravka i njegova rješavanja.
No preventive measures or financial corrections for underachievement of results 25. 
Nema preventivnih mjera ili financijskih ispravaka za slabo postizanje rezultata 25.
During the 2000‐2006 and 2007‐2013 programme periods, there was no legal provision which would have permitted the Commission to initiate suspension procedures and impose financial corrections in the case of underachievement of results at the level of a programme or a priority axis. 
Tijekom programskih razdoblja 2000. – 2006. i 2007. – 2013. nije postojala zakonska odredba kojom bi se Komisiji dopustilo da pokrene postupke obustave i naloži financijske ispravke u slučaju slabog postizanja rezultata na razini određenog programa ili prioritetne osi.
There were also limited possibilities to do so at the level of individual projects. 
Također, za to su postojale ograničene mogućnosti na razini pojedinačnih projekata.
We have criticised this deficiency in the regulations in several reports18. 
Već smo u nekoliko izvješća iznijeli negativan osvrt na taj nedostatak u propisima18.
18 Special Report No 23/2016 “Maritime transport in the EU: in troubled waters — much ineffective and unsustainable investment”, paragraph 80 (http://eca.europa.eu), Special Report No 36/2016 “An assessment of the arrangements for closure of the 2007‐2013 cohesion and 
18 19 Tematsko izvješće br. 23/2016 „Pomorski promet u EU-u suočen je s problemima – mnoga ulaganja nedjelotvorna su i neodrživa”, odlomak 80. (http://eca.europa.eu), tematsko izvješće br.
Recovery of unduly paid amounts by Member States 26. 
Povrat neopravdano isplaćenih sredstava državama članicama 26.
Under shared management, Member States are responsible for detecting, correcting and preventing errors so that only regular expenditure is reimbursed from the EU budget. 
U okviru podijeljenog upravljanja države članice odgovorne su za otkrivanje, ispravljanje i sprječavanje pogrešaka kako bi se iz proračuna EU-a nadoknađivali samo pravilni rashodi.
Member States are also required to recover unduly paid (from the EU budget) amounts from beneficiaries19. 
Države članice također su obvezne od korisnika dobiti povrat neopravdano isplaćenih sredstava (iz proračuna EU-a)19.
However, this is not possible if: (a) the error was not committed by the beneficiary, but it concerns issues linked to the functioning of the management and control system (e.g. issues related to the selection of operations to be co‐financed); or (b) the amount is irrecoverable from the beneficiary (e.g. the beneficiary went bankrupt). 
Međutim, to nije moguće: (a) ako pogrešku nije napravio korisnik, nego se ona odnosi na pitanja povezana s funkcioniranjem sustava upravljanja i kontrole (na primjer na pitanja povezana s odabirom operacija koje će biti sufinancirane) ili (b) ako je od korisnika nemoguće dobiti povrat sredstava (na primjer, u slučaju stečaja korisnika).
In these cases the Member State budget bears the financial burden of the financial corrections unless it can be shared with the EU budget. 
U tim slučajevima teret financijskog ispravka snosi proračun države članice, osim ako je teret moguće dijeliti s proračunom EU-a.
According to the information provided by Member States to the Commission as of the end of 2015, the publicly (EU and national) financed amount irrecoverable from beneficiaries is 57 million euro (corresponding to total (private and public) eligible expenditure amounting to 115 million euro) for all OPs for the entire 2007‐2013 period20. 
U skladu s informacijama koje su do kraja 2015. Komisiji pružile države članice, za sve OP-ove za cjelokupno programsko razdoblje 2007. – 2013. javno financirana sredstva (EU-a i država članica) čiji je povrat od korisnika nemoguć iznose 57 milijuna eura (što odgovara ukupnom iznosu (privatnih i javnih) prihvatljivih rashoda od 115 milijuna eura)20 28.
28. Moreover, when an unduly paid amount is recovered from a public body acting as beneficiary, the financial correction is de facto still borne by a national, regional or local public budget. rural development programmes”, paragraph 48 (http://eca.europa.eu), Annual Report concerning financial year 2013, paragraph 10.9 (OJ C 398, 12.11.2014). 
Osim toga, kad se od javnog tijela koje djeluje u svojstvu korisnika dobije povrat neopravdano isplaćenih sredstava, financijski ispravak de facto i dalje snosi javni proračun na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. razvoja u programskom razdoblju 2007. – 2013.”, odlomak 48. (http://eca.europa.eu), Godišnje izvješće za financijsku godinu 2013., odlomak 10.9.
19 20 21 Article 70 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
(SL C 398, 12.11.2014.). 19 20 20 Članak 70.
Information from the Commission database as of 31 May 2016, based on data reported in Article 20 reports. 
Informacije dostupne iz baze podataka Komisije od 31. svibnja 2016. na temelju podataka navedenih u izvješćima iz članka 20.
Financial corrections are a key input to establishing the residual risk for payments from the EU budget in Cohesion 29. 
Financijski ispravci ključne su informacije za utvrđivanje preostalog rizika za plaćanja iz proračuna EU-a u području kohezije 29.
Since 2000, specific regulatory requirements have been added to reinforce the responsibility of Member States to detect, correct and prevent errors and the OPs’ management and control systems have been changed accordingly. 
Od 2000. godine dodani su posebni zakonski uvjeti kako bi se ojačala odgovornost država članica za otkrivanje, ispravljanje i sprječavanje pogrešaka, a sustavi upravljanja i kontrole OP-ova odgovarajuće su izmijenjeni.
Annual error rates per programme for a representative sample of operations validated by the Commission 30. 
Godišnje stope pogrešaka po pojedinom programu za reprezentativni uzorak operacija koje je potvrdila Komisija 30.
For the 2000‐2006 period, dedicated national authorities needed to check 5 % of eligible expenditure before the winding up of OPs, taking into account their own assessment of the risks that irregularities could occur and aiming at a representative coverage of the OPs’ spending21. 
Za programsko razdoblje 2000. – 2006. odgovorna nacionalna tijela trebala su provjeriti 5 % prihvatljivih rashoda prije zaključenja OP-ova, vodeći računa o vlastitoj procjeni rizika od pojave rizika i nastojeći obuhvatiti reprezentativne elemente potrošnje u okviru OP-ova21.
The Member States also needed to report on amounts awaiting recovery on a yearly basis22. 
Države članice također su trebale podnositi godišnja izvješća o iznosima koji su na čekanju za povrat22.
There was however no requirement to calculate annually an overall error rate or to issue any annual audit opinion. 
Međutim, nije postojao uvjet godišnjeg izračunavanja ukupne stope pogreške ili objavljivanja bilo kakva godišnjeg revizorskog mišljenja.
For the 2007‐2013 period, the regulation introduced Member State audit authorities who should issue an annual control report (ACR) together with an audit opinion on the legality and regularity of underlying transactions23. 
Za programsko razdoblje 2007. – 2013. donošenjem propisa uvedena su revizijska tijela država članica, koja bi trebala sastavljati godišnje izvješće o kontroli zajedno s revizorskim mišljenjem o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija23.
The ACR contained an error rate based on a representative sample of audits of operations, which was checked, i.e. validated by the Commission. 
Godišnje izvješće o kontroli sadržavalo je stopu pogreške na temelju reprezentativnog uzorka revizija operacija, koju je provjerila, odnosno potvrdila, Komisija.
Calculation of a cumulative residual risk rate by the Commission 32. 
Izračun stope kumulativnog preostalog rizika koji je izvršila Komisija 32.
Article 8 of Regulation (EC) No 438/2001. 
Članak 8. Uredbe (EZ) br. 438/2001.
Article 62 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Članak 62. Uredbe (EZ) br. 1083/2006.
cumulative residual risk rate24. Since 2012, in its annual activity reports (AAR), the Commission calculates and publishes an indicator called cumulative residual risk (CRR). 
kumulativnog preostalog rizika24. Od 2012. godine Komisija u svojim godišnjim izvješćima o radu izračunava i objavljuje pokazatelj pod nazivom kumulativni preostali rizik.
The CRR is the Commission’s estimate of the remaining part which is not legal and regular of the expenditure paid for each OP (or group of OPs) during the programme period. 
Riječ je o procjeni Komisije koliko preostali dio rashoda isplaćenih za svaki OP (ili skupinu OP-ova) tijekom programskog razdoblja nije zakonit i pravilan.
The CRR is updated each year. 
Kumulativni preostali rizik ažurira se svake godine.
From its first calculation in 2012 the overall CRRs for ERDF/CF and ESF for the 2007‐2013 period were below the 2 % materiality threshold25 (see Figure 2). 
Na temelju prvog izračuna 2012. godine ukupni kumulativni preostali rizik za EFRR/KF i ESF za programsko razdoblje 2007. – 2013. bio je ispod praga značajnosti od 2 %25 (vidi sliku 2.).
Figure 2 – Cumulative Residual Risk (CRR) for ERDF/CF and ESF programmes: 2012 to 2015 Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Slika 2. – Kumulativni preostali rizik za programe financirane iz EFRR-a/KF-a i ESF-a: od 2012. do 2015. godine Izvor: Europski revizorski sud na temelju informacija koje je pružila Komisija.
In calculating the CRR, the Commission takes into account the annual error rates reported by Member State audit authorities as validated by the Commission. 
Prilikom izračuna kumulativnog preostalo rizika Komisija uzima u obzir godišnje stope pogrešaka koje su u izvješćima navela revizijska tijela država članica i koje je potvrdila Komisija.
See AAR 2015 of DG Regional and Urban Policy, p. 
GU-a za regionalnu i urbanu politiku, str.
75 and AAR 2015 of DG Employment, Social Affairs and Inclusion, p. 
GU-a za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, str.
Member State level (through withdrawals and recoveries as reported by Member States) and EU level (through formal Commission decisions)26. 
23 programskog razdoblja na razini države članice (povlačenjem i povratom sredstava, kako su navele države članice) i na razini EU-a (donošenjem službenih odluka Komisije)26.
The previous special report by the European Court of Auditors on the Commission’s measures to protect the EU budget 34. 
Prethodno tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o mjerama Komisije za zaštitu proračuna EU-a 34.
In 2012, in a previous special report, we assessed the Commission’s measures to protect the EU budget for 2000‐2006 programme period. 
U jednom od prethodnih tematskih izvješća 2012. godine procijenili smo mjere Komisije za zaštitu proračuna EU-a za programsko razdoblje 2000. – 2006.
Our audit showed that the Commission generally took appropriate action when deficiencies were identified, but that the process was lengthy and that it obtained varying degrees of assurance that deficiencies in national management and control systems had been adequately addressed as a result of its corrective actions27. 
Naša revizija pokazala je da je Komisija općenito poduzela odgovarajuće mjere u slučajevima u kojima su otkriveni nedostatci, ali i da je taj proces bio dugotrajan te da su njime dobivena neujednačena jamstva o tome da su upravo korektivne mjere dovele do prikladnog uklanjanja nedostataka u nacionalnim sustavima upravljanja i kontrole27.
Through this audit we assessed whether the Commission’s preventive measures and financial corrections in Cohesion are effective in protecting the EU budget from co‐financing irregular expenditure. 
Navedenom revizijom procijenili smo jesu li preventivne mjere i financijski ispravci Komisije u području kohezije djelotvorni u zaštiti proračuna EU-a od sufinanciranja nepravilnih rashoda.
Our audit focussed on the 2007‐2013 programme period; but we also made a comparison of the Commission’s preventive measures and financial corrections during this period with those of the 2000‐2006 programme period. 
U našoj reviziji usredotočili smo se na programsko razdoblje 2007. – 2013., ali napravili smo i usporedbu preventivnih mjera i financijskih ispravaka Komisije tijekom tog razdoblja s mjerama i ispravcima iz programskog razdoblja 2000. – 2006.
We also assessed the likely impact of the relevant changes made in the regulations for the 2014‐2020 programme period. 
Procijenili smo također mogući učinak relevantnih promjena u propisima za programsko razdoblje 2014. – 2020.
In particular we examined whether: (a) the Commission’ s financial corrections had sufficient net impact for ERDF and ESF programmes during the 2000‐2006 period; 26 27 24 Box 2 of Special Report No 16/2013 “Taking stock of ‘Single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion” (http://eca.europa.eu). 
Osobito smo ispitali sljedeće: (a) jesu li financijski ispravci Komisije imali dovoljan neto učinak u odnosu na programe EFRR-a i ESF-a tijekom programskog razdoblja 2000. – 2006.; 26 27 Okvir 2. tematskog izvješća br. 16/2013 „Preispitivanje modela „jedinstvene revizije” i Komisijinog oslanjanja na rad nacionalnih revizijskih tijela u području kohezije” (http://eca.europa.eu).
Special Report No 3/2012 ‘Structural funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems?’ (http://eca.europa.eu). 
Tematsko izvješće br. 3/2012, „Strukturni fondovi: je li Komisija uspješno otklonila otkrivene nedostatke u nadzornim i upravljačkim sustavima država članica?” (http://eca.europa.eu).
(b) the Commission made effective use of the preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period as provided for in the regulations; (c) whether the Commission, made effective use of the lessons it had learnt when devising the arrangements for 2014‐2020 in order to better protect the EU budget in Cohesion. 
(b) je li Komisija djelotvorno iskoristila preventivne mjere i financijske ispravke tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. kako je predviđeno propisima; (c) je li Komisija djelotvorno iskoristila stečene spoznaje pri izradi mehanizama za programsko razdoblje 2014. – 2020. kako bi bolje zaštitila proračun EU-a u području kohezije.
Our audit work consisted of: - a review of relevant EU legislation and Commission guidelines (both internal and those addressed to the Member States) for the periods 2000‐2006, 2007‐2013 and 2014‐2020; - a review of the different Commission publications and reports in relation to measures to protect the EU budget (such as annual activity reports, annual accounts and the Communication on the protection of the EU budget) for the 2007‐2013 period; - a comparative analysis of the distribution over several years of preventive measures and financial corrections applied by the Commission in the 2000‐2006 and 2007‐2013 periods and an assessment of the impact of financial corrections on total programme spending after closure in the 2000‐2006 programme period; - a review of all European Court of Justice (ECJ) judgments on Commission financial correction decisions in the 1994‐1999 and 2000‐2006 periods which were challenged before the ECJ; - an assessment of the Commission internal procedures for the 2007‐2013 period and a verification of how these work in practice through desk review. 
Naš revizijski rad sastojao se od sljedećega: − pregleda relevantnog zakonodavstva EU-a i smjernica Komisije (smjernica na unutarnjoj razini i smjernica upućenih državama članicama) za programska razdoblja 2000. – 2006., 2007. –2013. i 2014. –2020.; − pregleda različitih publikacija i izvješća Komisije u pogledu mjera za zaštitu proračuna EU-a (na primjer, godišnja izvješća o radu, godišnja računovodstvena dokumentacija i Komunikacija o zaštiti proračuna EU-a) za programsko razdoblje 2007. 2013.; − komparativne analize raspodjele tijekom nekoliko godina preventivnih mjera i financijskih ispravaka koje je Komisija primijenila za programska razdoblja 2000. – 2006. i 2007. – 2013. te procjene učinka financijskih ispravaka na ukupnu potrošnju u okviru programa nakon zaključenja programskog razdoblja 2000. – 2006.; − pregleda presuda Suda Europske unije o odlukama o financijskim ispravcima u programskim razdobljima 1994. – 1999. i 2000. – 2006. koje su bile osporavane pred Sudom Europske unije; − procjene unutarnjih postupaka Komisije za programsko razdoblje 2007. – 2013. i provjere kako ti postupci funkcioniraju u praksi u okviru pregleda dokumentacije.
This included an analysis of the different information sources kept by the Commission and a validation and reconstruction of the audit trail for the specific cases examined; - an examination of a sample of 72 individual cases that had been closed by the end of 2016 related to 20 ERDF/CF and ESF operational programmes for the 2007‐2013 period. 
To je uključivalo analizu različitih izvora informacija Komisije te potvrdu i rekonstrukciju revizijskog traga za konkretne ispitane slučajeve; − ispitivanja uzorka od 72 pojedinačna slučaja koji su bili zaključeni do kraja 2016., a koji su se odnosili na 20 operativnih programa u okviru EFRR-a/KF-a i ESF-a za programsko razdoblje 2007. – 2013.
For these 20 OPs we have examined all preventive measures and financial corrections. 
U pogledu tih 20 OP-ova ispitali smo sve preventivne mjere i financijske ispravke.
These programmes cover around 21 % of the total budget and were randomly selected. 
Navedeni programi obuhvaćaju otprilike 21 % ukupnog proračuna i 24
The 72 cases examined account for up to 29 % of all financial corrections for the period; 25 - a comparison of programme risk per Member State and the level of financial corrections as well as an analysis of the Commission’s validated error rates and preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period; and - interviews with members of the European Parliament’s Budgetary Control and Regional Development committees and with representatives of Member States of the Council of the European Union’s Structural Actions Working Party. 
Ta 72 ispitana slučaja čine do 29 % svih financijskih ispravaka za dano razdoblje; − usporedbe rizičnosti programa po državama članicama i razinama financijskih ispravaka te analize stopa pogrešaka koje je potvrdila Komisija, kao i preventivnih mjera i financijskih ispravaka tijekom programskog razdoblja 2007. –2013. te − razgovora s članovima Odbora Europskog parlamenta za proračunski nadzor i Odbora Europskog parlamenta za regionalni razvoj te predstavnicima država članica Radne skupine za strukturne mjere Vijeća Europske unije.
The audit covers the period until 31 December 2015 unless indicated otherwise. 
Revizija je obuhvaćeno razdoblje do 31. prosinca 2015. godine, osim ako je drukčije navedeno.
The audit field work was carried out from January 2016 to November 2016. 
Revizijski rad na terenu trajao je od siječnja do studenoga 2016. godine.
Our examination of the preventive measures and financial corrections was based on errors accepted by Member States. 
Naše ispitivanje preventivnih mjera i financijskih ispravaka temeljilo se na pogreškama koje su prihvatile države članice.
Unless indicated otherwise, the figures presented in this report refer to ex‐post financial corrections imposed by the Commission and accepted by Member States. OBSERVATIONS Financial corrections already resulted in net corrections for a number of ERDF and ESF programmes as well as CF projects during the 2000‐2006 period Financial corrections for the 2000‐2006 period amounted to 8 616 million euro or 3.8 % of the total budget for ERDF, CF and ESF 40. 
Osim ako nije drukčije navedeno, vrijednosti prikazane u ovom izvješću odnose se na ex post financijske ispravke koje je naložila Komisija i koje su države članice prihvatile. OPAŽANJA Financijski ispravci koji su već doveli do neto ispravaka za niz programa u okviru EFRR-a i ESF-a te projekata KF-a tijekom programskog razdoblja 2000. – 2006. Financijski ispravci za programsko razdoblje 2000. – 2006. iznosili su 8616 milijuna eura ili 3,8 % ukupnog proračuna EFRR-a, KF-a i ESF-a.