natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/75 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 3: the Commission should consider in its budgetary and financial management the capacity constraints in certain Member States in order to ensure funds are used efficiently (see paragraphs 2.19 to 2.21); — Recommendation 4: the Commission should recover unused cash balances in financial instruments under shared management (see paragraph 2.31) and remaining unused funds in indirect management financial instruments from previous44MFFs for which the eligibility period has expired ( ); THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts the recommendation within the framework set out by the MFF and the relevant legislation. 
HR 13.10.2016. Službeni list Europske unije C 375/75 OPAŽANJA REVIZORSKOG SUDA — 3. preporuka: Komisija u svom proračunskom i financijskom upravljanju razmotri ograničenja kapaciteta u određenim državama članicama kako bi se osigurala učinkovita uporaba sredstava (vidjeti odlomke 2.19. – 2.21.) — 4. preporuka: Komisija vrati neiskorišteni novčani saldo u financijskim instrumentima pod podijeljenim upravljanjem (vidjeti odlomak 2.31.), kao i preostala neiskorištena sredstva u financijskim instrumentima pod neizravnim upravljanjem iz prethodnih višegodišnjih financijskih okvira za koje je isteklo razdoblje prihvatljivosti (44) — 5. preporuka: Komisija ponovno obavi evaluaciju ex ante procjene dužničkog instrumenta programa CEF nakon uspostave EFSU-a te da razmotri utjecaj EFSU-a na druge programe i financijske instrumente EU-a.
The Commission has already put in place a Task Force for Better Implementation in order to improve the implementation of ESI funds in certain Member States, while ensuring full respect of legality and regularity of expenditure (see the Commission’s reply to observations 2.19 and 2.20). 
Komisija je već osnovala Radnu skupinu za bolju provedbu radi poboljšanja raspodjele sredstava Europskih strukturnih i investicijskih fondova u određenim državama članicama, istovremeno osiguravajući potpuno poštovanje zakonitosti i pravilnosti izdataka (vidjeti odgovor Komisije na točke 2.19. i 2.20. napomena).
The Commission intends to ensure that full benefit is drawn from the work of the Task Force and will focus on delivering a proactive and targeted approach to Member States in order to support the implementation of the Cohesion policy funding in 2014-2020. The Commission accepts the recommendation. 
Komisija će se pobrinuti da se djelovanje radne skupine u potpunosti iskoristi i usmjerit će se na ostvarenje proaktivnog i ciljanog pristupa državama članicama, čime će pridonijeti provedbi financiranja iz Kohezijske politike u razdoblju 2014. – 2020. Komisija prihvaća preporuku.
For the indirectly managed financial instruments, a procedure for ‘return and de-commitments of funds to the EU’ covering the transfer of GIF revenues and repayments to H2020 and COSME was finalised by the Commission with the EIF in November 2015 and execution is under way. 
Za financijske instrumente s neizravnim upravljanjem Komisija je u studenome 2015. s EIF-om završila postupak „vraćanja i opoziva sredstava EU-a” koji obuhvaća prijenos prihoda GIF-a i vraćanja u Obzor 2020. i COSME te je u tijeku njegovo izvršenje.
It will be accompanied by monitoring visits to the EIF. 
Radi praćenja taj će postupak biti popraćen posjetima Europskom investicijskom fondu.
For the shared management, any unused financial instruments allocations will be deducted at closure in accordance with the legal provisions for shared management programmes. 
U slučaju podijeljenog upravljanja sva neiskorištena dodijeljena sredstva financijskih instrumenata odbit će se po zaključenju u skladu sa zakonskim odredbama za podijeljeno upravljanje programima.
The Commission partially accepts the recommendation. 
Komisija djelomično prihvaća preporuku.
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF. 
Usklađenost Dužničkog instrumenta programa CEF s drugim inicijativama EU-a, uključujući EFSU, procijenit će se u srednjoročnom pregledu programa CEF.
An addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch. 
Priprema se dopuna ex-ante procjene programa CEF koja će odražavati i. najnoviju analizu potencijala za pokretanje Vlasničkog instrumenta programa CEF u sektorima programa CEF te ii. kretanja na tržištu nakon pokretanja EFSU-a.
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision The additionality of CEF financial instruments towards EFSI is based on a principle that CEF financing focuses on innovative, demonstrator and pilot projects and initiatives eligible under the relevant regulations in the CEF sectors, while the scope and eligibility criteria of EFSI support are broader. — Recommendation 5: the Commission should re-evaluate the ex-ante assessment for the CEF debt instrument in the light of creation of the EFSI, and consider the impact of EFSI on other EU programmes and financial instruments. 
Tu dopunu treba smatrati nadopunom prethodnoj ex-ante procjeni, a ne revizijom. Komplementarnost financijskih instrumenata programa CEF i EFSU temelji se na načelu da se financiranje programom CEF usredotočuje na inovativne, demonstrativne i pilot-projekte i inicijative prihvatljive u okviru relevantnih propisa u sektorima programa CEF, a potpora EFSU-a ima šire područje primjene i kriterije prihvatljivosti.
(44) See paragraphs 6.46 to 6.52 of our 2014 annual report. 
(44) Vidjeti odlomke 6.46. – 6.52. godišnjeg izvješća Suda za 2014.
13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/77 EN CHAPTER 3 Getting results from the EU budget TABLE OF CONTENTS Introduction Part 1 — Horizon 2020 (2014-2020) Section 1 — Links between Europe 2020 the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Section 2 — Synergies and complementarities with ESI funds and national programmes Section 3 — The mechanics of Horizon 2020 do not consistently drive a focus on performance Part 2 — Performance planning and reporting at directorate-general level: the ‘Natural resources’ family Part 3 — Results of the Court’s audit on performance 2015 special reports and other output on performance The follow-up of special report recommendations Conclusions and recommendations Conclusions Recommendations Annex 3.1 — Special reports adopted by the European Court of Auditors in 2015 Annex 3.2 — Follow-up of previous recommendations for performance issues Paragraph 3.1-3.5 3.6-3.59 3.7-3.21 3.22-3.23 3.24-3.59 3.60-3.65 3.66-3.85 3.66-3.77 3.78-3.85 3.86-3.95 3.86-3.93 3.94-3.95 
Ostvarivanje rezultata s pomoću proračuna EU-a SADRŽAJ Uvod Dio 1. – Obzor 2020. (2014. – 2020.) Odjeljak 1. – Poveznicama između strategije Europa 2020., novih prioriteta Komisije i programa Obzor 2020. ne olakšava se uvijek usmjeravanje na uspješnost te ih je potrebno pojasniti Odjeljak 2. – Sinergija i komplementarnost europskih strukturnih i investicijskih fondova s nacionalnim programima Odjeljak 3. – Mehanizmima programa Obzor 2020. ne potiče se uvijek usmjeravanje na uspješnost Dio 2. – Planiranje uspješnosti i izvješćivanje o njoj na razini glavnih uprava: područje „Prirodni resursi” Dio 3. – Rezultati revizije uspješnosti koju je proveo Sud Tematska izvješća i druge publikacije o uspješnosti iz 2015.
EN C 375/78 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS INTRODUCTION 3.1. The subject of this chapter is performance (see Figure 3.1). 
C 375/78 Službeni list Europske unije 13.10.2016. HR OPAŽANJA REVIZORSKOG SUDA UVOD 3.1. U ovom je poglavlju riječ o uspješnosti (vidjeti okvir 3.1.).
It continues the theme — which has been a feature of our annual reports since 2010 — of including a chapter assessing different aspects of the systems put in place by the Commission to ensure that EU funds are spent well, and not just in line with relevant legislation. 
Time se nastavlja praksa u skladu s kojom od 2010. godine u godišnja izvješća uključujemo poglavlje u kojem se procjenjuju različiti aspekti sustava koje je uspostavila Komisija kako bi zajamčila da se sredstva EU-a upotrebljavaju na odgovarajući način, a ne samo u skladu s relevantnim zakonskim aktima.
Since 2010, we have analysed the Commission’s self-assessment on performance as stated in the annual activity reports (AARs) of a selection of the Commission’s directors-general, and included an examination of some of the themes developed in that year’s special reports on performance audit. 
Od 2010. analiziramo samoprocjenu uspješnosti koju provodi Komisija kako je iznesena u godišnjim izvješćima o radu za odabranu skupinu glavnih uprava Komisije te uključujemo ispitivanje nekih od tema razrađenih u tematskim izvješćima o revizijama uspješnosti dane godine.
Other elements of performance that we have examined are, the management plans of selected directorates-general (DGs) and the reporting by the Commission to the European Parliament and the Council including the first few editions of the Commission’s ‘evaluation reports’ (1). 
Ispitali smo i druge elemente uspješnosti, primjerice planove upravljanja odabranih glavnih uprava i izvješća koja Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću, uključujući prvih nekoliko izdanja „izvješća o evaluaciji” koja izrađuje Komisija (1).
Figure 3.1 – Performance in the EU Performance in the EU is assessed on the basis of the sound financial management principles (economy, efficiency and effectiveness) (2), and covers: (a) inputs — financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme; (b) outputs — the deliverables of the programme; (c) results — the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; (d) impacts — long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action. 
Okvir 3.1. – Uspješnost u EU-u Uspješnost se u EU-u procjenjuje na temelju načela dobroga financijskog upravljanja (ekonomičnost, učinkovitost i djelotvornost) (2) te obuhvaća: (a) uložene resurse (engl. inputs) – financijski, ljudski, materijalni, organizacijski ili regulatorni resursi potrebni za provedbu programa; (b) ostvarenja (engl. outputs) – ono što je ostvareno programom; (c) rezultate (engl. results) – neposredne posljedice programa za izravne korisnike ili primatelje; (d) učinke (engl. impacts) – dugoročne promjene u društvu koje se, barem djelomično, mogu pripisati djelovanju EU-a.
(1) Required under Article 318 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFEU). 
(1) Propisana člankom 318. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/79 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.3. 
Službeni list Europske unije C 375/79 OPAŽANJA REVIZORSKOG SUDA 3.3.
In the equivalent chapter of last year’s annual report, we took a particular look at the EU’s long-term strategy, Europe 2020. 
U odgovarajućem poglavlju godišnjeg izvješća za prethodnu godinu posebno smo se osvrnuli na dugoročnu strategiju EU-a Europa 2020.
We examined the EU’s high-level monitoring and reporting of the strategy and, for the European Structural and Investment Funds (3) (the ESI funds), how the strategy feeds through into the partnership agreements and funding programmes agreed between the Commission and Member States. 
Ispitali smo način na koji Komisija prati navedenu strategiju i izvješćuje o njoj na visokoj razini te, kad je riječ o europskim strukturnim i investicijskim fondovima (3), način na koji se ta strategija odražava u sporazumima o partnerstvu i programima financiranja koje Komisija zaključuje s državama članicama.
This year we continue that theme, and focus our examination of the Commission’s performance through Horizon 2020, the Commission’s research and innovation programme and, as will be seen below, a very significant item in the EU budget. 
I ove godine razmatramo tu temu i usmjeravamo se na ispitivanje uspješnosti Komisije u provedbi njezina programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. koji, kao što će se vidjeti u nastavku, čini bitnu stavku proračuna EU-a.
The chapter therefore consists of three parts. 
Ovo se poglavlje stoga sastoji od triju dijelova.
Horizon 2020 performance is the subject of the first part. 
U prvom je dijelu riječ o uspješnosti programa Obzor 2020.
The remaining two parts deal with subjects we have examined in previous years: the extent to which performance is covered in the main annual planning and reporting documents prepared by the Commission’s directors-general and some of the main themes arising from our 2015 special reports including the follow-up of a sample of recommendations from previous special reports and, for the first time, responses from the Member States to a survey that we conducted on their follow up of our recommendations. 
Preostala dva dijela bave se tematskim sadržajima koje smo ispitali prethodnih godina: mjerom u kojoj je uspješnost obuhvaćena glavnim godišnjim dokumentima u vezi s planiranjem i izvješćivanjem koje pripremaju glavne uprave Komisije te nekima od glavnih tema iz naših tematskih izvješća iz 2015., uključujući praćenje provedbe uzorka preporuka iz prethodnih tematskih izvješća i, prvi put, odgovore država članica na anketu koju smo proveli u vezi s njihovim daljnjim postupanjem po preporukama koje smo iznijeli.
In the 2014 annual report, we reported that, based on information supplied by the Commission, the mid-term review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, had been delayed until early 2016 (4). 
Na temelju informacija koje je pružila Komisija, u godišnjem izvješću za 2014. naveli smo da je srednjoročno preispitivanje strategije Europa 2020., koje je trebalo biti podneseno Vijeću u ožujku 2015., odgođeno za početak 2016. godine(4).
As of June 2016, the Commission informed us that the mid-term review had been finalised and that there would now be no formal mid-term review concluding document. 
Komisija nas je obavijestila da je srednjoročno preispitivanje dovršeno te da se neće donositi službeni zaključni dokument u vezi sa srednjoročnim preispitivanjem.
As a result, we are not in a position to report in this chapter on how this review process was carried out. 
Slijedom toga, nemamo mogućnost izvijestiti u ovom poglavlju o načinu provedbe tog procesa pregleda.
We may, however, return to this issue in future reports. 
Međutim, na to bismo se pitanje mogli osvrnuti u budućim izvješćima.
(3) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund, the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund. 
(3) Europske strukturne i investicijske fondove čine Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo.
(4) 2014 annual report, paragraph 3.29. 
(4) Odlomak 3.29. godišnjeg izvješća za 2014.
First we set out the main features of the programme and examine the strategic framework in which it operates, in particular its links to other EU strategies. 
U prvom iznosimo glavna obilježja programa i ispitujemo strateški okvir u kojem se program provodi, posebice njegove poveznice s ostalim strategijama EU-a.
The second element considers the advantages and potential risks involved in bringing research and innovation activity together. 
Drugi se bavi prednostima i mogućim rizicima koji proizlaze iz povezivanja aktivnosti istraživanja i inovacija.
Finally we analyse the extent to which there is a focus on performance within Horizon 2020. 
U trećem dijelu analiziramo mjeru u kojoj su aktivnosti u okviru programa Obzor 2020. usmjerene na uspješnost.
Section 1 — Links between Europe 2020, the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Europe 2020 and Horizon 2020 3.7. 
Odjeljak 1. – Poveznicama između strategije Europa 2020., novih prioriteta Komisije i programa Obzor 2020. ne olakšava se uvijek usmjeravanje na uspješnost te ih je potrebno pojasniti Europa 2020. i Obzor 2020. 3.7.
Europe 2020 is the European Union’s 10-year jobs and growth strategy. 
Strategija Europa 2020. desetogodišnja je strategija Europske unije za zapošljavanje i rast.
It was launched in 2010 to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth. 
Pokrenuta je 2010. s ciljem stvaranja uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast.
Thus the strategy’s five headline targets (5) have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each. (5) The five headline targets are: 1. 
Stoga za svaku od pet glavnih ciljnih vrijednosti strategije(5) postoje povezane ciljne vrijednosti za pojedinačne države članice kojima se uzimaju u obzir različite okolnosti u tim državama.
Employment (75 % of the 20-64 year olds to be employed); 2. Research and Development (R&D) (3 % of the EU’s GDP to be invested in R&D); 3. Climate change and energy sustainability (greenhouse gas emissions 20 % or even 30 % if the conditions are right lower than 1990 — 20 % of energy from renewables — 20 % increase in energy efficiency); 4. 
(5) Tih pet glavnih ciljnih vrijednosti čine: 1. zapošljavanje (stopa zaposlenosti od 75 % za osobe u dobi od 20 do 64 godine); 2. istraživanje i razvoj (ulaganje 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u istraživanje i razvoj); 3. klimatske promjene i energetska održivost (smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20% u odnosu na razinu iz 1990. ili čak 30 % ako za to postoje uvjeti, dobivanje 20% energije iz obnovljivih izvora i povećanje energetske učinkovitosti za 20%); 4. obrazovanje (smanjenje stope osoba koje rano napuštaju školovanje na manje od 10 % te postizanje udjela od barem 40% osoba u dobi od 30 do 34 godine sa završenim visokoškolskim obrazovanjem); 5. borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti (smanjenje broja ljudi koji žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti ili kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost za najmanje 20 milijuna).
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/81 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.8. 
Službeni list Europske unije C 375/81 OPAŽANJA REVIZORSKOG SUDA 3.8.
Horizon 2020 has a budget of around 75 billion euro for 2014-2020. 
Proračun programa Obzor 2020. za razdoblje 2014. – 2020. iznosi približno 75 milijardi eura.
It is the EU’s programme for supporting research and innovation, with the general objective to ‘contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union’ (6). 
Riječ je u programu EU-a kojim se podupiru istraživanja i inovacije, a opći mu je cilj „doprinijeti izgradnji društva i gospodarstva koje se temelji na znanju i inovacijama u Uniji” (6).
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area (ERA) (7). 
Njime se podupiru strategija Europa 2020. i cilj stvaranja europskog istraživačkog prostora koji je EU utvrdio (7).
It brings together previously separate spending programmes for research and innovation (8). 
U njemu su objedinjeni prethodni zasebni programi potrošnje za istraživanja i inovacije (8).
Funding is provided mainly in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available. 
Financiranje se pruža uglavnom u obliku bespovratnih sredstava, ali dostupni su i drugi oblici financiranja, kao što su financijski instrumenti.
The Commission manages the majority of expenditure under Horizon 2020, either itself or through agencies and other bodies. 
Većinom rashoda u okviru programa Obzor 2020. upravlja Komisija, ili sama ili preko agencija i drugih tijela.
Beneficiaries of Horizon 2020 are individuals, teams, universities, research institutes, SMEs and larger companies, from within and outside the EU. 
Korisnike programa Obzor 2020. čine pojedinci, timovi, sveučilišta, istraživački instituti, mali i srednji poduzetnici te veća poduzeća iz EU-a i izvan njega.
Many funded projects are collaborative. 
Mnogi financirani projekti zajednička su aktivnost više korisnika.
(6) The legal basis for Horizon 2020 exists at a number of levels. 
(6) Pravna osnova za program Obzor 2020. postoji na nekoliko razina.
Article 182 of the TFEU provides for multi-annual research framework programme and specific programmes as instruments of EU research and development policy. 
Člankom 182. UFEU-a predviđa se višegodišnji okvirni program za istraživanje te posebni programi kao instrumenti politike EU-a u području istraživanja i razvoja.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
U Uredbi (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020.
104) sets out the general and specific objectives of Horizon 2020, fixes priorities, broad lines of activities and the overall financial amount. 
104.) navode se opći i posebni ciljevi programa Obzor 2020. te se utvrđuju prioriteti, osnovne odrednice aktivnosti i ukupni financijski iznos.
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) defines specific objectives and broad lines of activities. 
Odlukom Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.) utvrđuju se posebni ciljevi i osnovne odrednice aktivnosti.
Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
U Uredbi (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020.
81) details award procedures, funding rules and the dissemination of results. 
81.) navode se pojedinosti o postupcima dodjele, pravilima financiranja i širenju rezultata.
(7) Article 179 of the TFEU. 
(7) Članak 179. UFEU-a.
(8) In addition to the former Framework Programme 7 (FP7), the Euratom Research and Training Programme and some activities of the Joint Research Centre (JRC), the Commission’s in-house science service, that were already combined, it also includes innovation aspects of the Competitiveness and Innovation Programme and the EU contribution to the European Institute of Innovation and Technology (EIT). 
(8) Uz prijašnji Sedmi okvirni program (FP7), Program Euratoma za istraživanje i izobrazbu i neke aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra, interne znanstvene službe Komisije, koji su već bili objedinjeni, Obzor 2020. obuhvaća i inovacijske aspekte Programa za konkurentnost i inovacije i doprinos EU-a Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT).
Figure 3.2 shows the structure of Horizon 2020. 
Na slici 3.2. prikazuje se struktura programa Obzor 2020.
The general objective is translated into three priorities (1. Excellent science, 2. Industrial leadership and 3. 
Opći cilj pretočen je u tri prioriteta (1. „Izvrsna znanost”, 2. „Vodeći položaj industrije” i 3. „Društveni izazovi”).