natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Farm Structure Survey, the total area of land used for agriculture has remained relatively stable over the decades. 
Prema istraživanju strukture poljoprivrednih gospodarstava ukupna površina zemljišta koje se upotrebljava za poljoprivredu ostala je relativno stabilna tijekom posljednjih desetljeća.
A similar picture emerges from the Commission data on the areas declared for CAP direct payments. 
Na slično upućuju i podatci Komisije o površinama koje su prijavljene za izravna plaćanja u okviru ZPP-a.
However, a different trend (an 11.5 % decrease in the agricultural land declared) emerged from the Commission data underlying permanent grassland ratio reporting (see SR 21/2017). 
Međutim, iz izvješća Komisije koji se temelje na podatcima o omjeru trajnih travnjaka proizlazi da se pojavio obratni trend, odnosno da je došlo do smanjenja prijavljene poljoprivredne površine od 11,5 % (vidi tematsko izvješće br. 21/2017).
Crop statistics show a 4 % decline from 186.6 million hectares in 2006 to 178.8 million hectares in 2015. 
Statistički podatci o usjevima upućuju na to da se površina smanjila sa 186,6 milijuna hektara 2006. na 178,8 milijuna hektara 2015., što je smanjenje od 4 %.
More significant changes affect land allocation between different types of agricultural production8. 
Na raspodjelu zemljišta prema različitim vrstama poljoprivredne proizvodnje utječu i druge važne promjene8.
Insufficient progress on environmental care and climate action 14. 
Nedovoljan napredak u pogledu brige za okoliš i mjera u području klime 14.
Since 1990, populations of common farmland birds have decreased by 30 %, and of grassland butterflies by almost 50 %. The average age of principal operator in the US has increased even more during the same period (https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/015_en.pdf). 
Pitanja u vezi s okolišem u kontekstu poljoprivrede mogu se razvrstati u četiri glavna područja9: U istom razdoblju u SAD-u došlo je do još većeg povećanja prosječne dobi glavnih upravitelja (https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/015_en.pdf).
CAP context indicator C.23 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en); https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Eurostat’s Farm Structure Survey (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/farm-structure) and crop statistics (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/data/database). 
Pokazatelj konteksta za ZPP C.23 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en); https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf. Istraživanje Eurostata o strukturi poljoprivrednih gospodarstava (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/farm-structure) i statistički podatci o usjevima (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/data/database).
CAP context indicators C.35, C 40, C.41, C.45 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en); JRC (2012) State of Soil in Europe (http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR25186.pdf); EEA (2015) State of the Nature in the EU (https://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu); DG AGRI, Facts and figures on EU agriculture and the CAP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en). 
Pokazatelji konteksta za ZPP C.35, C.40, C.41, C.45 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_hr); JRC (2012.) „The State of Soil in Europe” (Stanje tla u Europi) (http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR25186.pdf); EEA (2015.) „State of the Nature in the EU” (Stanje prirode u EU-u) (https://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu); GU AGRI, činjenice i brojčani podatci o poljoprivredi u EU-u i ZPP-u (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_hr).
10 6 7 8 9 
6 7 8 9 12
(ii) Water quality: There is a persistent nitrogen surplus on EU farmland, averaging 50 kg nitrogen/ha. 
Od 1990. godine broj običnih poljskih ptica smanjio se za 30 %, a travnjačkih leptira za gotovo 50 %. (ii) Kvaliteta vode: na poljoprivrednim zemljištima u EU-u kontinuirano se bilježi višak dušika koji u prosjeku iznosi 50 kg po hektaru.
Since 1993, levels of nitrates have decreased in rivers, but not in groundwater. 
Razine nitrata smanjile su se od 1993. u rijekama, ali ne i u podzemnim vodama.
Nitrate concentrations are still high in some areas, leading to pollution in many lakes and rivers, mainly in regions with intensive agriculture. (iii)Air: Ammonia is an important air pollutant. 
Koncentracije nitrata još uvijek su visoke u nekim područjima, što dovodi do onečišćenja mnogih jezera i rijeka, uglavnom u područjima u kojima se obavlja intenzivna poljoprivreda. (iii) Zrak: amonijak je jedan od glavnih onečišćivača zraka.
Farming generates almost 95 % of ammonia emissions in Europe. 
Poljoprivredna djelatnost uzrokuje gotovo 95 % emisija amonijaka u Europi.
While emissions have decreased by 23 % since 1990, they started to increase again in 2012. (iv) Soil: Around 45 % of mineral soils in the EU have low or very low organic carbon content (0-2 %) and 45 % have a medium content (2-6 %). 
Emisije su se od 1990. smanjile za 23 %, no opet su se počele povećavati 2012. (iv) Tlo: otprilike 45 % mineralnih tla u EU-u sadržava malu ili vrlo malu razinu organskog ugljika (0 – 2 %), dok se dodatnih 45 % svrstava u mineralna tla sa srednjim udjelom organskog ugljika (2 – 6 %).
Soil trends are difficult to establish due to data gaps, but declining levels of organic carbon content contribute to declining soil fertility, and increased risks of desertification. 
Trendove u vezi s tlom teško je utvrditi zbog nedostatka podataka, ali smanjenje udjela organskog ugljika doprinosi smanjenju plodnosti tla, kao i povećanju rizika od dezertifikacije.
The main concern regarding climate change is greenhouse gas emissions. 
Staklenički plinovi glavni su problem koji se povezuje s klimatskim promjenama.
Greenhouse gas emissions from agriculture accounted for 11 % of EU emissions in 2015. 
Poljoprivredna djelatnost uzrokovala je 2015. 11 % emisija stakleničkih plinova u EU-u.
These emissions decreased by 20 % between 1990 and 2013, but started to rise again in 2014. 
Te su se emisije u razdoblju 1990. – 2013. smanjile za 20 %, ali su opet porasle 2014. godine.
Net removals from land use, land use change and forestry offset around 7 % of all EU greenhouse gas emissions in 2015. 
Neto apsorpcijom na temelju korištenja i prenamjene zemljišta te šumarstva neutraliziralo se otprilike 7 % svih emisija stakleničkih plinova u EU-u 2015. godine.
At the same time, agriculture is uniquely vulnerable to climate change, which is one factor contributing to the stagnation of wheat yields in parts of Europe, despite continued progress in crop breeding. 
Istodobno, klimatske promjene izrazito utječu na poljoprivredu i jedan su od čimbenika koji doprinose stagnaciji prinosa pšenice u određenim dijelovima Europe, unatoč postojanom napretku u oplemenjivanju usjeva.
Agriculture accounts for more than 50 % of freshwater use in Europe. 
14 od 50 % sve slatke vode koja se upotrebljava u Europi.
Climate change has led to an increase in irrigation10. 
Klimatske promjene dovele su do povećanih potreba za navodnjavanjem10.
Economic differences between rural and other areas have become less significant 17. 
Gospodarske razlike između ruralnih i ostalih područja postale su manje izražene 17.
According to Eurostat, in 2016 around 19.1 %11 of people in the EU lived in rural areas, compared to 19.7 % in 2007. 
Prema podatcima Eurostata 2016. godine u EU-u je u ruralnim područjima živjelo 19,1 %11 stanovništva, u odnosu na 19,7 % 2007.
In 2013, GDP per capita in rural areas was 73 % that of the EEA (2017). Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016. 
BDP po glavi stanovnika 2013. u ruralnim područjima iznosio je 73 % BDP-a cjelokupnog gospodarstva, što je porast u odnosu na 2008. kada je ta brojka iznosila 70 %.
The EU average employment rate for rural areas is the same as for other areas, although rates differ between Member States. 
Prosječna stopa zaposlenosti u ruralnim područjima u EU-u ista je kao i u ostalim područjima, iako se stope razlikuju od jedne do druge države članice.
The poverty rate declined in rural areas from 31.4 % in 2007 to 25.4 % in 2016. 
Stopa siromaštva u ruralnim područjima smanjila se s 31,4 % 2007. na 25,4 % 2016.
The economy of rural areas – like that of towns and cities – is dominated by the industrial and service sectors. 
U gospodarstvu ruralnih područja – baš kao i u gospodarstvu manjih i većih gradova – prevladavaju industrijski i uslužni sektori.
Together (according to Eurostat), these represent 96 % of the gross value added generated in rural areas. 
Oni (prema podatcima Eurostata) zajedno čine 96 % bruto dodane vrijednosti koja se ostvaruje u ruralnim područjima.
Agriculture, forestry and fishery represents 4 % of the gross value added generated in rural areas, compared to 1.5 % in the whole economy. 
Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo čine 4 % bruto dodane vrijednosti koja se ostvaruje u ruralnim područjima, u odnosu na 1,5 % koliko oni čine u cjelokupnom gospodarstvu.
This share has been stable over the last five years. 
Taj je udio stabilan tijekom posljednjih pet godina.
OUR REVIEW 19. We structured our review around the ECA programme logic model (see Figure 4), which sets out how public intervention can achieve economy, efficiency and effectiveness. 
Sud je pregled strukturirao prema svojem modelu logike programa (vidi sliku 4.), u kojem se iznosi kako se javnim intervencijama može postići ekonomičnost, učinkovitost i djelotvornost.
The points raised in each section serve as examples of problems which we have identified in the past and which should be considered when designing the post-2020 CAP. 
Pitanja koja su istaknuta u svakom dijelu služe kao primjeri problema koji su EEA (2017.). „Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016. An indicator-based report” (Klimatske promjene, učinci i ugroženost okoliša u Europi 2016.
The claim, made in the Communication, that 55 % of EU population live in rural areas, results from merging “predominantly rural” regions with “intermediate” regions. 
U komunikaciji je navedeno da 55 % stanovništva EU-a živi u ruralnim područjima, što je brojka proizašla iz spajanja kategorije „pretežno ruralnih” područja s kategorijom „prijelaznih”.
“Intermediate” regions could just as well be grouped together with “predominantly urban” regions, leading to a conflicting claim that 80 % of EU population live in urban regions. 
Isto je tako moguće „prijelazna” područja svrstati u istu skupinu s „pretežno urbanim” područjima, čime bi se dobio oprečni podatak da 80 % stanovništva EU-a živi u urbanim područjima. 10 11
Figure 4 – Programme Logic Model 13 Source: ECA, Performance Audit Manual. CAP needs What the Commission’s Communication says on needs: • There is a gap between agricultural income and income in other parts of the economy. • Agricultural income is highly volatile. • There is a risk of land being abandoned in areas with natural constraints. • The distribution of direct payments is insufficiently balanced. • A well-functioning internal market needs to be preserved. • There is not enough investment into farm restructuring, modernisation, innovation, diversification and the uptake of new technologies. • Adequate response is needed to climate change and constraints on natural resources. • Account should be taken of structural problems and the ‘youth drain’ affecting rural areas. • Societal concerns, including health, food safety, food waste, animal welfare need to be addressed. 
Slika 4. – Model logike programa 15 Potrebe Ciljevi Va n j s k i čimbenici Is hodi Učinci Rezultati Ostvarenja Uloženi res urs i E ko n o m i č n o s t Procesi U č i n ko v i t o s t Djelotvornos t Izvor: Sud, Priručnik za reviziju uspješnosti. Potrebe u vezi sa ZPP-om Što stoji u komunikaciji Komisije u pogledu potreba: • Postoje razlike između dohotka od poljoprivrede i dohotka u drugim dijelovima gospodarstva. • Dohodak od poljoprivrede izrazito je nestabilan. • Postoji rizik od napuštanja zemljišta u područjima s prirodnim ograničenjima. • Raspodjela izravnih plaćanja nije dovoljno uravnotežena. • Potrebno je očuvati djelotvorno unutarnje tržište. • Ne ulaže se dovoljno u restrukturiranje i modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava, kao ni u uvođenje inovacija i novih tehnologija te diversifikaciju. • Potreban je prikladan odgovor na klimatske promjene i ograničenja prirodnih resursa. • Potrebno je voditi računa o strukturnim problemima i „odljevu mladih” iz ruralnih područja. • Potrebno je pronaći rješenje za društvena pitanja kao što su zdravlje, sigurnost hrane, nepotrebno bacanje hrane i dobrobit životinja.
Insufficient information to identify needs 20. 
Ne postoji dovoljno informacija za utvrđivanje potreba 20.
Better information is required to justify the need for several CAP measures12. 
Potrebne su kvalitetnije informacije kako bi se opravdala potreba za uvođenjem nekoliko mjera u okviru ZPP-a12.
This is the case, in particular, for income support through direct payments, which currently consume more than 70 % of the CAP budget. 
To je posebice slučaj kad je riječ o potpori dohotku u obliku izravnih plaćanja, na koje trenutačno odlazi više od 70 % proračuna za ZPP.
Article 39 of the Treaty stipulates that the objective of the CAP is “to increase agricultural productivity (...) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture” (see Annex II). 
Člankom 39. Ugovora propisuje se da su ciljevi ZPP-a „povećati poljoprivrednu produktivnost [... i] na taj način osigurati primjeren životni standard poljoprivrednog stanovništva, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom” (vidi prilog II.).
Farmers’ earnings, and the living standard of their families were addressed initially through higher prices borne by consumers. 
Pitanja zarade poljoprivrednika i životnog standarda njihovih obitelji u početku su se rješavala višim cijenama koje su plaćali potrošači.
This gradually moved to direct income support funded by taxpayers. 
Postupno je ta praksa zamijenjena praksom isplate izravne potpore dohotku, čiji trošak snose porezni obveznici.
Even if the Treaty objective of ensuring a fair standard of living of the agricultural community is considered in isolation, there is not enough data to support the claim that farm households, taken as a whole, need significant support to achieve a fair standard of living. 
Čak i ako se cilj jamčenja primjerenog životnog standarda poljoprivredne zajednice koji je propisan Ugovorom razmatra zasebno, ne postoji dovoljno podataka koji bi išli u prilog tvrdnji da je kućanstvima na poljoprivrednim gospodarstvima, općenito gledajući, potrebna znatna potpora kako bi dosegnula primjereni životni standard.
The Commission argues that there is a considerable gap between what farmers gain for their work on the farm and what average wages and salaries are in the economy as a whole. 
Komisija smatra da postoji velika razlika između onoga što poljoprivrednici zarade za svoj rad na poljoprivrednom gospodarstvu i prosječnih nadnica i plaća u cjelokupnom gospodarstvu.
However, the data presented by the Commission13 is affected by two significant limitations: (i) income sources outside farming are not included (see Box 1) and (ii) the averages mask a great variability of the income situation 14. 
Međutim, podatci koje je Komisija13 prikazala znatno su ograničeni u dva pogleda: (i) nisu uključeni izvori prihoda koji nisu poljoprivreda (vidi okvir 1.) i (ii) prosječne vrijednosti prikrivaju velike razlike u prihodima14.
(2017), “Appendix 1: Why further reform?” (pp. 29–30) in Buckwell, A. et al. 
(2017), “Appendix 1: Why further reform?” (Prilog 1: Čemu dodatna reforma?) (str.
2017. CAP - Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP – why, what and how? 
2017. „CAP - Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP – why, what and how?”
RISE Foundation, Brussels. 
Zaklada RISE, Bruxelles.
Figure 6 of the Communication on the Future of Food and Farming. 
Slika 6. Komunikacije o budućnosti hrane i poljoprivrede.
DG AGRI, Facts and figures on EU agriculture and the CAP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en). 
GU AGRI, činjenice i brojčani podatci o poljoprivredi u EU-u i ZPP-u (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_hr).
DG AGRI has previously published data15 indicating that more than 60 % of farm managers on farms of less than 5 ha spend less than 25 % of their time on their holdings and that around 80 % spend less than half their working lives on their holding. 
GU AGRI prethodno je objavio podatke15 prema kojima je naveo da više od 60 % upravitelja poljoprivrednih gospodarstava manjih od 5 ha provodi manje od 25 % svojeg vremena radeći na poljoprivrednom gospodarstvu, kao i da otprilike 80 % njih provodi manje od polovice svojeg radnog vijeka na poljoprivrednom gospodarstvu.
Only when farm size exceeds 20 ha do full-time managers outnumber those who spend less than 50 % of their working time on their holding. 
Upravitelji koji rade na puno radno vrijeme brojniji su od onih koji provode manje od 50 % svojeg radnog vremena na poljoprivrednom gospodarstvu samo kad je riječ o gospodarstvima većima od 20 ha.
Many CAP beneficiaries also receive pensions. 
Mnogi korisnici potpora u okviru ZPP-a primaju i mirovine.
The figures presented by the Commission exclude sources of income outside farming. 
U brojčane podatke koje je prikazala Komisija nisu uključeni izvori prihoda koji nisu poljoprivreda.
According to a European Parliament study on farm household incomes16: “There is currently no EU statistical system that is capable of providing information on the living standards of the agricultural community”. 
Prema studiji Europskog parlamenta o dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima16: „Na razini EU-a trenutačno ne postoji statistički sustav koji može pružati informacije o životnom standardu poljoprivredne zajednice.”
We have called repeatedly for this data to be produced to inform policy aimed at ensuring a fair standard of living of the agricultural community. 
Sud je u više navrata pozvao na prikupljanje tih podataka koji bi poslužili kao temelj politike usmjerene na jamčenje primjerenog životnog standarda poljoprivredne zajednice.
Data on farm household incomes from all sources are available for some Member States and suggests that such households are not necessarily worse off than other households. 
Podatci o dohodcima kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima iz svih izvora dostupni su za neke države članice i upućuju na to da ta kućanstva nisu nužno u nepovoljnijem položaju od ostalih kućanstava.
In calculating the income gap between farming and the economy as a whole, the Commission includes all 10.8 million EU agricultural holdings, including 7.2 million with less than 5 hectares, and 6 million with annual standard output below €4 00018. The long tail of these very small farms, which often face inherent profitability challenges, distorts the picture. The income situation of medium size farms between 5 and 250 hectares, which, according to the Commission, receive 72 % of EU direct support, is better. https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Hill, B. & Dylan Bradley, B. 
Dohodak poljoprivrednog gospodarstva (i po radnoj jedinici) veći je kad je riječ o većim poljoprivrednim gospodarstvima17. U izračun razlike u dohotku od poljoprivrede i u gospodarstvu u cjelini Komisija je uključila svih 10,8 milijuna poljoprivrednih gospodarstava u EU-u, uključujući njih 7,2 milijuna koji su manji od 5 hektara i 6 milijuna čiji je standardni rezultat manji od 4000 eura18. „Dugi rep” tih vrlo malih poljoprivrednih gospodarstava, koja se kao takva često suočavaju s problemima u pogledu profitabilnosti, iskrivljuje stvarnu sliku. https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf.
(2015) Comparison of farmers’ income in the EU Member States. 
(2015.) „Comparison of farmers’ income in the EU Member States” (Usporedba dohotka poljoprivrednika u državama članicama EU-a).
Report prepared for the European Parliament This correlation is stronger if size is expressed in terms of output values. 
Izvješće pripremljeno za Europski parlament. Ta je poveznica jača ako se veličina izražava navođenjem vrijednosti proizvodnje.
Physical size is a worse indicator of income levels because many of the less profitable, extensive farms are large, while many profitable, intensive farms, especially in the meat and vegetable sectors, are relatively small in terms of hectares. 
Fizička veličina lošiji je pokazatelj razine dohotka jer velik broj manje profitabilnih, ekstenzivnih poljoprivrednih gospodarstva pripada kategoriji velikih poljoprivrednih gospodarstava, dok se velik broj profitabilnih, intenzivnih poljoprivrednih gospodarstava, posebice u sektoru mesa i povrća, smatra relativno malim gospodarstvima s obzirom na broj hektara.
These two categories of smallest farms (by physical and by economic size) largely overlap. 
Te dvije kategorije najmanjih poljoprivrednih gospodarstava (prema fizičkoj i ekonomskoj veličini) uvelike se preklapaju.
In addition to addressing the standard of living for the agricultural community, the Commission argues that direct payments ensure there is agricultural activity in all parts of the Union including in areas with natural constraints (which also receive income payments under Rural Development Policy) with various economic, environmental and social associated benefits, including the delivery of public goods. 
Osim što se osvrnula na pitanje životnog standarda poljoprivredne zajednice, Komisija je navela i da smatra da se izravnim plaćanjima jamči obavljanje poljoprivrednih djelatnosti u svim dijelovima Unije, uključujući područja s prirodnim ograničenjima (za koja se potpora dohotku dodjeljuje i u okviru politike ruralnog razvoja), pri čemu se ostvaruju različite koristi za gospodarstvo, okoliš i društvo, uključujući proizvodnju javnih dobara.
The validity of these arguments depends on the solidity of the data supporting them. 
Valjanost tih argumenata ovisi o pouzdanosti podataka na kojima se oni temelje.
Lack of clarity on EU value added 24. 
Pojam dodane vrijednost EU-a nije dovoljno jasan 24.
Making EU value added a core objective is one of Commission’s proposals for all future EU policies19. 
Postavljanje ostvarivanja dodane vrijednosti EU-a kao jednog od središnjih ciljeva jedan je od prijedloga Komisije za sve buduće politike EU-a19.
EU value added is usually understood as additional results delivered by EU action that could not have been achieved by uncoordinated action at national, regional or local level. 
Pod dodanom vrijednošću EU-a obično se misli na dodatne rezultate ostvarene djelovanjem EU-a koji se ne bi mogli ostvariti nekoordiniranim djelovanjem na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
However, there is no commonly accepted definition for this concept. 
Međutim, ne postoji općeprihvaćena definicija ovog pojma.
Agreeing on and applying such a definition would benefit public debate and decision-making on future EU spending. 
Dogovaranje i prihvaćanje takve definicije bilo bi korisno u javnim raspravama i pri donošenju odluka o budućoj potrošnji sredstava EU-a.
Responding to long-term trends 25. 
Pružanje odgovora na dugoročne trendove 25.