natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
Omjer BDP-a i duga u EU-u u prosjeku se povećao za više od 24 % BDP-a između 2008. i 2012., čega nije bila pošteđena ni jedna država članica.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
2013 Cipar 2014. Malta 2015. Češka Izvor: Sud, na temelju AMECO-a (zadnje ažuriranje 5. svibnja 2015.).
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Opažanja 70 118 Povećanje omjera u razdoblju od 2008. do 2015. bilo je umjereno kada je riječ o Njemačkoj, Malti i Češkoj (4,4 postotna boda za Maltu, 6,4 postotna boda za Njemačku i 12,8 postotnih bodova za Češku), a danas se on smanjuje.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Cipar se suočio s nezabilježenom bankovnom krizom i doživio povećanje omjera BDP-a i duga za 61,4 postotna boda od 2008. do 2015., pri čemu je najoštriji rast zabilježen između 2008. i 2013. (s 45,3 % na 102,2 %).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Međutim, nakon što je u toj zemlji 2013. pokrenuta provedba programa financijske pomoći došlo je do ublažavanja dinamike duga te se omjer stabilizirao 2014. (107,5 %) i 2015. (106,7 %).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Naposljetku, Italija i Francuska zabilježile su stalan rast omjera duga i BDP-a od otprilike 30 postotnih bodova u razdoblju od 2008. do 2015.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. 
119 Pokretači su dinamike duga primarni saldo54, učinak snježne grude55 i prilagodba toka56.
The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
Razvoj omjera duga i BDP-a stoga je moguće raščlaniti prema odgovarajućim učincima navedenih triju pokretača.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Na slici 12. prikazana je ta raščlamba, dok je u okviru 12. pružena njezina pomnija analiza, kao i analiza dinamike duga za države članice iz uzorka.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 Navedena analiza navodi nas na zaključak da bi okvir EDP-a mogao biti djelotvoran u obuzdavanju duga.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
Međutim, visoka prvotna razina duga (kao i u Italiji) može otežati djelotvornost tog postupka u pogledu zadržavanja omjera duga i BDP-a pod kontrolom, a isti učinak može imati i nevoljkost pojedine države članice (npr.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Talijanski dug nastavio je rasti usprkos naporima uloženima u poboljšanje fiskalne discipline (koji su vidljivi iz pozitivnog godišnjeg primarnog salda u prosjeku od +1,1 % tijekom tog razdoblja) zbog znatnog učinka snježne grude uzrokovanog kombinacijom visoke početne razine duga, niskog ili negativnog nominalnog rasta BDP-a i razdoblja visokih kamatnih stopa.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Francuski omjer duga i BDP-a povećao se usprkos početnoj razini zbog nedostatka proračunske discipline, što je vidljivo iz nedovoljnog poboljšanja proračunskih pokazatelja (vidjeti sliku 10.) i znatnog negativnog primarnog salda (u prosjeku -2,7 % tijekom tog razdoblja).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Primarni je saldo neto proračunski saldo kamata na dug opće države.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Primani saldo upućuje na (pozitivan ili negativan) iznos novog duga koji je stvorila država te se stoga može smatrati pokazateljem fiskalne discipline.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Učinak snježne grude učinak je na akumulaciju javnoga duga koji proizlazi iz razlike između kamata plaćenih na javni dug i nominalne stope rasta BDP-a.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Učinak snježne grude dovest će do povećanja omjera duga i BDP-a ako je kamatna stopa viša od nominalne stope rasta BDP-a.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
Država u načelu treba ostvariti primarni saldo dovoljan za neutralizaciju učinka snježne grude kako bi se stabilizirao omjer duga i BDP-a.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Prilagodba toka obuhvaća sve promjene javnoga duga koje se ne mogu objasniti deficitom.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Ona uključuje promjene (akumulaciju i prodaju) u vezi s financijskom imovinom, promjene vrijednosti duga denominiranog u stranoj valuti i ostale statističke prilagodbe.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
70 60 50 40 30 20 10 0 -10 Italija primarni saldo 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 5,8 -1,7 Njemačka učinak snježne grude Cipar prilagodba toka i stanja 8,3 12,8 4,4 0,3 Malta omjer duga i BDP-a Francuska Češka Izvor: Sud, na temelju AMECO-a (zadnje ažuriranje 5. svibnja 2015.).
Figure 12 
Slika 12.
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Opažanja 72 Analiza razvoja javnoga duga u razdoblju od 2008. do 2015. Na početku financijske krize 2008. talijanski javni dug iznosio je 102,3 % BDP-a.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Italija je u razdoblju od 2009. do 2015. imala gospodarskih teškoća, što se odrazilo u izrazito negativnoj razlici stvarnog i potencijalnog BDP-a (u prosjeku -3,3 %) i prosječnoj godišnjoj nominalnoj stopi rasta od 0,0 %.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Iako se talijanski strukturni saldo poboljšao u odnosu na 2009. (vidjeti sliku 10.), omjer duga i BDP-a porastao je za 30,8 postotnih bodova.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Dinamiku duga uglavnom je pokretao snažan učinak snježne grude jer je prilagodba toka u velikoj mjeri neutralizirana primarnim suficitom (vidjeti sliku 12.).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Učinak snježne grude može se objasniti visokom razinom duga, nezadovoljavajućim nominalnim rastom i učinkom dužničke krize na kamatne stope.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Francuski omjer duga i BDP-a iznosio je 68,1 % u 2008.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
Francuska se u razdoblju od 2009. do 2015. suočila s gospodarskim padom koji nije bio toliko ozbiljan kao onaj koji je pogodio Italiju te je zabilježila godišnji nominalni rast od +1,3 % i prosječnu razliku stvarnog i potencijalnog BDP-a od -1,6 %.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Unatoč nižoj početnoj razini duga i boljim cikličkim uvjetima Francuska je u tom razdoblju zabilježila usporedivo povećanje omjera duga i BDP-a (28,3 postotna boda).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Povećanje je uglavnom (otprilike 2/3) posljedica nedostatka proračunske discipline: u tom je razdoblju godišnji primarni deficit Francuske iznosio 2,7 %.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Preostala trećina povećanja može se objasniti učinkom snježne grude.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
Njemački omjer duga i BDP-a iznosio je 65,1 % u 2008.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
Njemačka je zabilježila višu godišnju nominalnu stopu rasta (2,4 %) od Francuske i Italije te nižu negativnu razliku stvarnog i potencijalnog BDP-a (u prosjeku -1,1 %), pri čemu je omjer duga i BDP-a porastao za 6,4 postotna boda.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Do toga je došlo zbog boljih cikličkih uvjeta u kombinaciji s produljenim razdobljem fiskalne konsolidacije.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Međutim, primarnim suficitom samo su djelomično neutralizirane prilagodbe toka koje su bile glavni pokretači povećanja duga, za što je također u ograničenoj mjeri odgovoran učinak snježne grude.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
Ciparski omjer duga i BDP-a iznosio je 2008. 45,3 %.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
U tom se razdoblju Cipar nalazio u dubokoj krizi te je zabilježio negativan prosječni nominalni rast (-1,0 %) te razliku stvarnog i potencijalnog BDP-a od -2,1 %.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Povećanje omjera duga i BDP-a od 61,4 postotna boda (s 45,3 % u 2008. na 106,7 % u 2015.) može se objasniti negativnim učinkom svih navedenih pokretača: primarni saldo (-18,4 postotna boda), učinak snježne grude (-26,4 postotna boda) i prilagodba toka (-16,6 postotnih bodova).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Omjer duga i BDP-a Češke povećao se s 28,7 % na 41,5 % od 2008. do 2015. te je stoga nije premašio prag.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
Povećanje duga (+12,8 postotnih bodova) u ekonomskim prilikama obilježenima prosječnim nominalnim rastom od 1,5 % i razlikom stvarnog i potencijalnog BDP-a od -1,5 % može se uvelike objasniti primarnim deficitom (-12,5 postotnih bodova), pri čemu je prilagodba toka neutralizirala učinak snježne grude.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
Malteški omjer duga i BDP-a iznosio je 62,7 % u 2008.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
U razdoblju od 2009. do 2015. ta je država zabilježila prosječni nominalni rast od 4,6 % i prosječni nominalni deficit od -2,8 %.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. 
Zbog toga je njezin omjer duga i BDP-a uglavnom ostao stabilan, pri čemu se povećanje od 4,4 postotna boda uvelike može objasniti prilagodbom toka.
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Opažanja 73 122 EDP puža mogućnost sankcioniranja država članica europodručja zbog slabe proračunske discipline.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Ako Komisijina procjena pokaže da država članica nije poduzela djelotvorne radnje radi pravodobnog smanjenja prekomjernog deficita, postupak se može pojačati.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Sankcioniranje bi se moglo provesti i određivanjem novčane kazne u iznosu do najviše 0,5 % BDP-a.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Takav stav umanjio bi djelotvornost i vjerodostojnost EDP-a.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Naime, iako određivanje sankcija nije stvarni cilj, sustav bez sankcija oslanja se isključivo na moralni nagovor, što znači da EDP neće biti djelotvoran ako Komisija ne uspije privoljeti države članice na suradnju.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Postupak je također u ograničenoj mjeri pridonio provedbi predloženih strukturnih reformi 124 Strukturne reforme nisu ni obvezujuće ni provedive, zbog čega će vjerojatno ovisiti o političkom programu vlada država članica.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Komisija ne može utjecati na njihovu provedbu niti je ubrzati.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
Zbog toga je napredak u području ciljeva reformi većine država članica iz uzorka bio samo djelomičan ili ograničen (vidjeti Prilog VIII.).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Ishod praćenja provedbe strukturnih reformi u vezi s EDP-om često se sastojao samo od ponavljanja preporuka Vijeća za pojedine države iz godine u godinu.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Od država iz našeg uzorka samo je Cipar postigao znatan napredak u provedbi strukturnih reformi nakon što je pristao sudjelovati u programu financijske pomoći (travanj 2013.).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Najnovija dostupna procjena pokazuje da je Cipar, iako sa zakašnjenjem, u cijelosti proveo većinu dogovorenih mjera.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
Cipar se u okviru tog programa našao pod strožim i opsežnijim praćenjem te se morao pridržavati strožih provedbenih pravila.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Opažanja 74 Pozitivni znakovi i izazov za budućnost 126 Komisija je pri izlaganju svojih prijedloga za provedbu Izvješća petorice predsjednika (vidjeti odlomak 4.) priznala da je europski okvir ekonomskog upravljanja „proteklih godina produbljen te je prošireno njegovo područje primjene, no istodobno je on postao i složeniji”57 i da su u okviru prvog pregleda pojačanog okvira „utvrđena područja koja treba poboljšati, posebno u pogledu transparentnosti, složenosti i predvidljivosti donošenja politika, što se odražava na učinkovitost alata”58.
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules. 
Komisija je izrazila svoju predanost promicanju „cjelovite i transparentne primjene dostupnih instrumenata i alata”, razjašnjavanju i smanjenju složenosti radi postizanja konačnog cilja poboljšanja djelotvornosti postojećih pravila.
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments. 
127 Te prijedloge smatramo pozitivnim razvojem te potičemo Komisiju da se dosljedno pridržava svojih obveza.
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm. 
57 Priopćenje za medije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici: http://europa.eu/ rapid/press-release_ IP-15. – 587.4_en.htm.
58 COM(2015) 600 final. 
58 COM(2015) 600 završna verzija.
Conclusions and 75 recommendations 128 The Commission has taken significant steps towards rationalising and simplifying its use of the excessive deficit procedure as a tool for better economic govern‐ ance throughout the EU, in a context of increasing complexity. 
Zaključci 75 i preporuke 128 U sve složenijim okolnostima Komisija je poduzela važne korake u cilju racionalizacije i pojednostavnjenja uporabe postupka u slučaju prekomjernog deficita kao alata za bolje ekonomsko upravljanje u cijelom EU-u.
Most recently, it has stated a commitment to change in areas where we identified problems during the audited period: the need for a comprehensive outlook and for greater clarity and transparency to maximise the effectiveness of extensive rules and guidelines. 
Nedavno je izrazila predanost promjenama u područjima u kojima smo utvrdili postojanje problema tijekom razdoblja obuhvaćenog revizijom, tj. potrebe za sveobuhvatnom perspektivom te većom jasnoćom i transparentnošću radi povećanja djelotvornosti opsežnih pravila i smjernica na najveću moguću mjeru.
The rules are in place, and implementation of the EDP is on the right track but will benefit greatly from the Commission’s commitment to further improvements. 
Pravila su uspostavljena i provedba EDP-a na dobrom je putu, no još će joj više doprinijeti predanost Komisije daljnjim poboljšanjima.
129 More detailed conclusions on the areas of implementation covered by the audit are set out below, together with specific recommendations. 
129 U nastavku su navedeni detaljniji zaključci o područjima primjene obuhvaćenima revizijom, zajedno s posebnim preporukama.
Eurostat Examination of data 130 The Commission (Eurostat) has improved its quality assessment processes since 2011 at the level of both resources and procedures. 
Eurostat Provjera podataka 130 Komisija (Eurostat) je od 2011. poboljšala procese procjene kvalitete kako na razini resursa tako i postupaka.
Standardising and increasing the number of requests for information has allowed EDP data to be more exten‐ sively analysed. 
Standardizacija i povećanje broja zahtjeva za informacije omogućili su detaljniju analizu podataka relevantnih za EDP.
131 The Court found that the process of examining statistical data is not sufficiently well‐documented for the analysis underlying quality assessments to be easily understood. 
131 Sud je utvrdio da analiza na kojoj se temelje procjene kvalitete nije lako razumljiva zbog nedovoljno dobre dokumentiranosti procesa provjere statističkih podataka.
In addition, it is based on data that are not always complete. 
Nadalje, taj se proces temelji na podatcima koji katkad nisu cjeloviti.
It could also be made more explicit how the existing rules and guidelines are to be ap‐ plied (see paragraphs 47 to 51). 
Također bi se moglo jasnije odrediti kako bi se postojeća pravila i smjernice trebali primjenjivati (vidjeti odlomke 47.–51.)
Conclusions and recommendations 76 Recommendation 1 The Commission (Eurostat) should better document and enhance the transparen‐ cy of its work in relation to in‐house verifications. 
Zaključci i preporuke 76 1. preporuka Komisija (Eurostat) trebala bi bolje dokumentirati aktivnosti u vezi s unutarnjim provjerama te povećati njihovu transparentnost.
This would give management and other desk officers a clearer overview of the content of analyses. 
Time bi se rukovoditeljima i ostalim službenicima pružio jasniji pregled sadržaja analiza.
The Commission (Eurostat) should establish internal written procedures guiding the work of analysis in the quality assessment and better assess and document its in‐house verification of data in areas such as the delimitation of the general government sector and specific government transactions. 
Komisija (Eurostat) trebala bi uspostaviti interne pisane postupke za usmjeravanje provođenja analiza u okviru procjene kvalitete te bolje procjenjivati i dokumentirati interne provjere podataka u područjima poput razgraničenja sektora opće države i specifičnih javnih transakcija.
Assessment of control systems 132 The Commission (Eurostat) does not adequately assess Member States’ control systems in order to ensure that, despite Member States’ having different statisti‐ cal systems, they apply a consistent approach to the compilation of data. 
Procjena kontrolnih sustava 132 Način na koji Komisija (Eurostat) procjenjuje kontrolne sustave država članica nije dovoljno prikladan da zajamči primjenu dosljednog pristupa prikupljanju podataka u različitim državama članicama unatoč tome što upotrebljavaju različite statističke sustave.