natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction Why energy efficiency matters 01 In 2007, faced with the crucial challenge of preventing and mitigating climate change, EU leaders set three targets to be attained by 20201: Ń a 20 % cut in greenhouse gas emissions (from 1990 levels); Ń a 20 % increase in energy efficiency (compared to projected levels as established in 2007); Ń an increase in the proportion of total energy consumption from renewable sources to 20 %. 
Uvod Važnost učinkovitosti energije 01 Suočeni s ključnim izazovom sprječavanja i ublažavanja klimatskih promjena, čelnici EU-a utvrdili su 2007. tri ciljne vrijednosti koje bi trebalo dosegnuti do 2020. godine1: — smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 % (u odnosu na razine iz 1990. godine) — povećanje energetske učinkovitosti za 20 % (u odnosu na projekcije iz 2007. godine) — povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije za 20 %.
02 Improving energy efficiency will reduce greenhouse gas emissions and help fight climate change, provide significant financial savings for businesses and households, improve air quality, and help the EU to reduce its dependence on fossil fuels. 
02 Povećanje energetske učinkovitosti rezultirat će smanjenjem emisija stakleničkih plinova i doprinijet će borbi protiv klimatskih promjena, donijet će znatne uštede za poduzeća i kućanstva, omogućit će bolju kvalitetu zraka te će pomoći EU-u da smanji ovisnost o fosilnim gorivima.
03 The CommissionŐs most recent assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets2 shows that the EU 2020 target is unlikely to be met. 
03 Najnovija ocjena napretka država članica u dostizanju ciljnih vrijednosti energetske učinkovitosti koju je izradila Komisija2 pokazuje da se ciljne vrijednosti EU-a za 2020. vjerojatno neće dosegnuti.
Energy consumption rose between 2014 and 2017. 
U razdoblju 2014. – 2017. potrošnja energije zabilježila je porast.
The Commission assessment suggests that key factors were economic growth, low-oil prices, weather conditions, and the slow implementation of energy efficiency measures in some Member States. 
U ocijeni koju je iznijela Komisija kao glavni čimbenici tog porasta navode se gospodarski rast, niske cijene nafte, vremenski uvjeti i spora provedba mjera za energetsku učinkovitost u nekim državama članicama.
The report concludes that Ňthere is a need to step up efforts not only to reach the 2020 targets but also to set the right basis for the subsequent decade when an even higher level of ambition will be requiredÓ. 
U izvješću se zaključuje da „postoji potreba da se pojačaju napori ne samo za postizanje ciljeva za 2020., nego i za postavljanje prave osnove za sljedeće desetljeće u kojem će biti potrebna još veća razina ambicioznosti”.
CommissionŐs website on the 2020 objectives. 
Internetske stranice Komisije o ciljevima za 2020. godinu.
See also ECA special report 18/2019 - EU greenhouse gas emissions: Well reported, but better insight needed into future reductions. 
18/2019 – „Staklenički plinovi u EU-u: dostavljaju se odgovarajući podatci, ali potreban je bolji uvid u buduća smanjenja”. „Ocjena napretka država članica u postizanju nacionalnih ciljeva energetske učinkovitosti do 2020. i u provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti u skladu s člankom 24. stavkom 3.
2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive, as required by Article 24(3) of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU, COM(2019) 224 final, 2019. 
Direktive o energetskoj učinkovitosti 2012/27/EU za 2018.”, COM(2019) 224 final, 2019.
04 In December 20183, the amended Energy Efficiency Directive set the energy efficiency target for 2030 to a 32.5 % increase compared to projections established in 2007. 
04 U prosincu 2018.3 u izmijenjenoj Direktivi o energetskoj učinkovitosti kao ciljna vrijednost energetske učinkovitosti za 2030. utvrđeno je povećanje od 32,5 % u odnosu na projekcije iz 2007. godine.
To achieve this ambitious target, it is important to adopt decisive measures that will lower energy consumption. 
Kako bi se dostigla ta ambiciozna ciljna vrijednost, važno je donijeti odlučne mjere kojima će se smanjiti potrošnja energije.
05 Improvements in energy efficiency may cover a wide range of sectors and areas, such as designing and renovating buildings to conserve energy, improving means of transport, industrial production, and designing and using better products. 
05 Poboljšanja u području energetske učinkovitosti mogu se odnositi na širok raspon sektora i područja, kao što su projektiranje i obnavljanje zgrada s ciljem uštede energije, poboljšanje načina prijevoza, industrijska proizvodnja te dizajniranje i upotreba boljih proizvoda.
The Commission estimates4 that the Ecodesign and Energy Labelling policy will contribute around half of the 2020 energy efficiency target. 
Komisija procjenjuje4 da će politika ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti doprinijeti dostizanju otprilike polovice ciljne vrijednosti energetske učinkovitosti za 2020. godinu.
06 According to Eurostat data from 20175, household energy consumption represents around a quarter (27.2 %) of final energy consumption in Europe. 
06 Prema podatcima Eurostata iz 2017.5 potrošnja energije u kućanstvima čini otprilike četvrtinu (27,2 %) konačne potrošnje energije u Europi.
Most of the energy consumed by households (82.5 %) comes from non-renewable sources. 
Većina energije koja se troši u kućanstvima (82,5 %) proizvodi se iz neobnovljivih izvora.
Energy labels cover mostly the household sector. 
Oznake energetske učinkovitosti uglavnom se primjenjuju u sektoru kućanstva.
Figure 1 below shows that the main area of household energy consumption is heating and hot water, followed by lighting and appliances, and cooking. 
Na slici 1. u nastavku vidljivo je da su glavna područja potrošnje energije u kućanstvima grijanje i topla voda, nakon čega slijede rasvjeta i kućanski uređaji te kuhanje.
Figure 1 Đ Energy consumption in EU households Energy consumption in EU households Space heating 64.1 % 0.3 % Lighting and appliances 14.4 % 14.8 % Cooking 5.6 % 7 Water heating Source: Eurostat, 2017. 
Slika 1. – Potrošnja energije u kućanstvima EU-a Potrošnja energije u kućanstvima EU-a Grijanje prostora 64,1 % Hlađenje prostora 0,3 % Rasvjeta i uređaji 14,4 % 14,8 % Kuhanje 5,6 % 8 Grijanje vode Izvor: Eurostat, 2017.
3 4 5 Directive EU/2018/2002. 
3 4 5 Direktiva EU/2018/2002.
Communication from the Commission, Ecodesign Working Plan 2016-2019, COM(2016)773. 
Komunikacija Komisije „Plan rada za ekološki dizajn 2016. – 2019.”, COM(2016) 773.
Eurostat data, 2017. 
Podatci Eurostata, 2017.
Space cooling Other 0.9 % The role of Ecodesign and Energy Labelling 07 Ecodesign is the integration of environmental aspects into product design. 
Uloga ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti 07 Pojam ekološki dizajn odnosi se na uključivanje aspekata povezanih s okolišem u dizajn proizvoda.
Its aim is to improve the environmental performance of a product throughout its life cycle. 
Pritom je cilj poboljšati okolišnu učinkovitost proizvoda tijekom njegova životnog ciklusa.
The Ecodesign legislation works by setting energy efficiency and other requirements for product design, therefore improving environmental performance. 
Zakonodavstvo o ekološkom dizajnu funkcionira na način da se njime utvrđuju zahtjevi u pogledu energetske učinkovitosti i drugi zahtjevi za dizajn proizvoda, čime se poboljšava okolišna učinkovitost.
Products that do not meet these requirements cannot be sold in the EU, thus removing the worst-performing products from the market. 
Proizvodi koji ne ispunjavaju te zahtjeve ne mogu se prodavati u EU-u te se na taj način proizvodi koji su najneučinkovitiji uklanjaju s tržišta.
08 EU energy labels show how an appliance ranks on a scale from A to G according to its energy consumption. 
08 Oznake EU-a za energetsku učinkovitost pokazuju razred na ljestvici od A do G kojem određeni kućanski uređaj pripada prema energiji koju troši.
They estimate the annual energy consumed by each product and rank similar products according to their energy efficiency class. 
Njima se procjenjuje godišnja količina energije koju troši svaki proizvod te se slični proizvodi rangiraju prema njihovu razredu energetske učinkovitosti.
This allows consumers to make informed decisions. 
Na taj se način potrošačima omogućava donošenje odluka koje se temelje na relevantnim informacijama.
09 Ecodesign and energy labels are complementary. 
09 Ekološki dizajn i oznake energetske učinkovitosti međusobno se nadopunjavaju.
They share the policy objectives of: Ń increasing product energy efficiency and environmental protection; Ń promoting the free movement of energy-related products in the EU; Ń providing consumers with information enabling them to choose more efficient products. 
Oba koncepta obuhvaćaju sljedeće ciljeve politika: — povećanje energetske učinkovitosti proizvoda i zaštita okoliša — promicanje slobodnog kretanja proizvoda povezanih s energijom u EU-u — pružanje informacija potrošačima na temelju kojih će moći izabrati učinkovitije proizvode.
10 In the early 1990s, the Commission developed energy-performance requirements for heaters and refrigerators, then for fluorescent lighting in 1999. 
10 U ranim 1990-ima Komisija je osmislila zahtjeve za energetsku učinkovitost grijača i hladnjaka te zatim 1999. za energetsku učinkovitost fluorescentne rasvjete.
The first Ecodesign Directive, adopted in 20056, covered all energy-using products. 
Prva Direktiva o ekološkom dizajnu, donesena 2005. godine,6, obuhvatila je sve proizvode koji upotrebljavaju energiju.
The current Directive7 further expanded the scope of energy-related products, by including products with an indirect impact on energy-consumption. 
Trenutačnom Direktivnom7 dodatno je proširen raspon proizvoda povezanih s energijom na način da su uključeni proizvodi s neizravnim učinkom na potrošnju energije.
6 7 Directive 2005/32/EC. 
Direktiva 2005/32/EZ.
Directive 2009/125/EC. 
Direktiva 2009/125/EZ.
8 11 The Council of the European Communities adopted the first EU energy-labelling Directive in 19928, covering the main household appliances. 
11 Vijeće Europskih zajednica donijelo je prvu direktivu EU-a o označivanju energetske učinkovitosti 1992. godine8 te su njome obuhvaćeni glavni kućanski uređaji.
The first EU-wide labels were introduced for refrigerators in 1994, rating the energy efficiency class of each model on a scale from A to G. Since then, the energy consumption of refrigerators has decreased by more than 60 %9. 
Prve oznake koje su se primjenjivale na razini cijelog EU-a uvedene su 1994. godine za hladnjake. Njima se svaki model svrstavao u razred na ljestvici od A do G. Otad se potrošnja energije za hladnjake smanjila za više od 60 %9.
In 2010, the Commission introduced the ŇA+Ó, ŇA++Ó, and ŇA+++Ó energy classes, which it discontinued in the newly adopted label in 2019 (see paragraph 41). 
Komisija je 2010. uvela energetske razrede „A+”, „A++” i „A+++”, koje je ukinula donošenjem novih oznaka 2019. godine (vidi odlomak 41.).
Figure 2 shows the evolution of the EU energy label for refrigerators. 
Na slici 2. prikazan je razvoj oznaka EU-a za energetsku učinkovitost hladnjaka.
Figure 2 Đ Evolution of the EU energy label for refrigerators 9 Source: ECA. 
Slika 2. – Razvoj oznaka EU-a za energetsku učinkovitost hladnjaka 10 Izvor: Sud.
8 9 Directive 92/75/EEC. 
8 9 Direktiva 92/75/EEZ.
Preparatory review study, 2016. 
Pripremna studija / studija preispitivanja, 2016.
12 The World Energy Council has recognised the EU Ecodesign and Energy Labelling policy as successful10. 
12 Svjetsko energetsko vijeće potvrdilo je da je politika EU-a u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti uspješna10.
Consumers are familiar with energy labels, with 85 % of Europeans recognising and using the energy label when making a purchase11. 
Potrošači su upoznati s oznakama energetske učinkovitosti: 85 % Europljana pri kupnji prepoznaje i upotrebljava oznake11.
The policy has widespread support from manufacturers, consumers and environmental organisations12. 
Tu politiku podržava velik broj proizvođača, potrošača i organizacija za zaštitu okoliša12.
Specifically: Ń improved product design that can lead to higher sale prices, and consequently greater returns and an increased market share for manufacturers that innovate, as inefficient products are removed from the EU market. 
Konkretno: — poboljšan dizajn proizvoda može dovesti do viših prodajnih cijena i, slijedom toga, do većih povrata i povećanog tržišnog udjela za proizvođače koji nude inovativne proizvode jer se neučinkoviti proizvodi uklanjaju s tržišta EU-a.
The Commission estimates that this will create around 1 million jobs by 203013; Ń businesses benefit from lower operational costs when using products that are more efficient; Ń consumers using products that are more efficient benefit from lower energy bills, which offset the higher upfront cost. 
Komisija procjenjuje da će se na taj način do 2030. otvoriti otprilike 1 milijun radnih mjesta13 — poduzeća ostvaruju korist od nižih operativnih troškova kad upotrebljavaju proizvode koji su učinkovitiji — potrošači koji upotrebljavaju proizvode koji su učinkovitiji ostvaruju korist od nižih računa za potrošnju energije, čime se nadoknađuju veći početni troškovi.
13 Ecodesign and Energy Labelling requirements primarily focus on energy efficiency, but they can also cover other characteristics. 
13 Zahtjevi za ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti prvenstveno su usredotočeni na energetsku učinkovitost, no mogu obuhvatiti i druge značajke.
For example, the legislation set limits on water consumption for washing machines, durability requirements for lighting products and vacuum cleaners, and provide information regarding disassembly and recycling of vacuum cleaners, circulators and imaging equipment. 
Na primjer, zakonodavstvom se ograničava potrošnja vode za perilice rublja, utvrđeni su zahtjevi u pogledu trajnosti za rasvjetna tijela i usisivače te se pružaju informacije u vezi s rastavljanjem i recikliranjem usisivača, cirkulacijskih sisaljki i opreme za slikovni prikaz.
Many product labels include pictograms that give information on the productsŐ characteristics, performance and environmental impact, such as water consumption or noise emitted (see Figure 3). 
Velik broj oznaka na proizvodima sadržava piktograme s informacijama o značajkama proizvoda, njegovoj učinkovitosti i učinku na okoliš, kao što su potrošnja vode i stvaranje buke (vidi sliku 3.).
10 Energy Efficiency Policies around the World: Review and Evaluation, p. 
10 Energy Efficiency Policies around the World: Review and Evaluation, str.
48, World Energy Council 2008. 
48., Svjetsko energetsko vijeće, 2008.
11 Study on the impact of the energy label Đ and potential changes to it Đ on consumer understanding and on purchase decisions. 
11 Study on the impact of the energy label – and potential changes to it – on consumer understanding and on purchase decisions.
LE London Economics and IPSOS, October 2014. 
LE London Economics i IPSOS, listopad 2014.
12 Joint Industry letter on Ecodesign, May 2018; Open letter to President Juncker from 55 NGOs, September 2018. 
12 Joint Industry letter on Ecodesign, svibanj 2018.; otvoreno pismo 55 nevladinih organizacija predsjedniku Junckeru, rujan 2018.
13 EIA overview report 2018, January 2019. 
13 EIA overview report 2018, siječanj 2019.
10 Figure 3 Đ Pictograms on energy labels providing information on characteristics, performance and environmental impact Source: ECA. 
Slika 3. – Piktogrami na oznakama energetske učinkovitosti koji pružaju informacije o značajkama, učinkovitosti i učinku na okoliš Izvor: Sud.
14 The Ecodesign and Energy Labelling rules cover 14 product groups while 11 others are only covered by Ecodesign requirements (see Figure 4). 
14 Pravila u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti primjenjuju se na 14 skupina proizvoda, dok se na drugih 11 skupina primjenjuju samo zahtjevi za ekološki dizajn (vidi sliku 4.).
There are also horizontal measures covering the off mode and standby power consumption of electrical and electronic products. 
Postoje i horizontale mjere koje obuhvaćaju potrošnju električne energije u električnim i elektroničkim proizvodima kad su oni isključeni ili u stanju mirovanja.
15 Following the adoption of the EU Circular Economy Action Plan in 201514, the Commission announced in 2016 its intention to contribute more to the circular economy by making products more durable and easier to repair, reuse or recycle. 
15 Nakon donošenja akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo 2015.14 Komisija je 2016. najavila svoju namjeru da pruži veći doprinos kružnom gospodarstvu s pomoću proizvoda koji su izdržljiviji i koji se mogu lakše popraviti, ponovno upotrijebiti ili reciklirati.
In a circular economy, the value of products and materials is maintained for as long as possible; resource use and waste are minimised, and resources are kept within the economy when a product has reached the end of its life, to be used repeatedly to create further value. 
U kružnom gospodarstvu vrijednost proizvoda i materijala zadržava se što je dulje moguće, pri čemu se upotreba resursa i otpad smanjuju na najmanju moguću razinu te resursi ostaju unutar gospodarstva kad proizvod dođe do kraja svojeg životnog ciklusa kako bi se upotrijebili u više navrata s ciljem stvaranja dodatne vrijednosti.
The role of market surveillance 16 The Ecodesign and Energy Labelling legislation benefits consumers and the environment if products sold in the EU meet the Ecodesign and energy labelling requirements, and if sellers display accurate energy labels properly to inform consumers. 
Uloga nadzora tržišta 16 Zakonodavstvo u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti korisno je za potrošače i okoliš ako su proizvodi koji se prodaju u EU-u u skladu sa zahtjevima za ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti i ako prodavači izlože točne oznake energetske učinkovitosti s ciljem informiranja potrošača.
17 Suppliers of products sold in the EU must provide a declaration of conformity and affix the ŇCEÓ marking15 to the product. 
17 Dobavljači proizvoda koji se prodaju u EU-u moraju dostaviti izjavu o sukladnosti proizvoda i označiti proizvod s oznakom „CE”15.
The marking does not prove that a third party or the authorities have tested the product independently. 
Oznakom se ne dokazuje da su treća strana ili relevantna tijela neovisno ispitali proizvod.
It shows that the manufacturer considers that its product complies with all applicable regulations and is fit for legal sale. 
Ona je znak da proizvođač smatra da je proizvod u skladu sa svim važećim propisima te da je prikladan za zakonitu prodaju.
Manufacturers are responsible for ensuring that the energy label they provide to sellers is accurate. 
Proizvođači su dužni zajamčiti da su oznake energetske učinkovitosti koje dostavljaju prodavačima točne.
Figure 5 Đ CE marking on a television 13 Source: ECA. 
Slika 5. – Oznaka CE na televizoru 14 Izvor: Sud.
18 Market surveillance in the EU covers 33 sectors, including Ecodesign and Energy Labelling. 
18 Nadzorom tržišta u EU-u obuhvaćena su 33 sektora uključujući ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti.
Member States are responsible for market surveillance on their territory. 
Države članice odgovorne su za nadzor tržišta na svojem teritoriju.
Each Member State must designate a Market Surveillance Authority (MSA) and provide it with sufficient power and resources to fulfil its obligations. 
Svaka država članica mora imenovati tijelo za nadzor tržišta te mu dati dovoljne ovlasti i resurse kako bi moglo ispunjavati svoje obveze.
To ensure compliance of products sold in their country, MSAs must perform appropriate checks on an adequate scale. 
Kako bi se zajamčilo da su proizvodi koji se prodaju u njihovim zemljama usklađeni s propisima, tijela za nadzor tržišta moraju provoditi prikladne provjere u odgovarajućoj mjeri.
19 The Commission supports and fosters cooperation between MSAs by organising meetings, providing guidance and trainings, and operating two databases. 
19 Komisija podupire i potiče suradnju među tijelima za nadzor tržišta organiziranjem sastanaka, pružanjem smjernica i održavanjem tečajeva osposobljavanja te vođenjem dviju baza podataka.
The EU budget provides funding (Ű15 million between 2009 and 2018) to projects aimed at helping to improve market surveillance activities in the EU for the Ecodesign and Energy Labelling sector. 
Iz proračuna EU-a izdvajaju se financijska sredstva (15 milijuna eura u razdoblju 2009. – 2018.) za projekte čiji je cilj unaprijediti aktivnosti u području nadzora tržišta u EU-u za sektor ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti.
Audit scope and approach 20 This report assesses whether the EUŐs actions on Ecodesign and Energy Labelling contribute effectively to reaching its energy efficiency and environmental objectives. 
Opseg revizije i revizijski pristup 20 U ovom se izvješću procjenjuje doprinose li mjere EU-a u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti djelotvorno ostvarenju ciljeva EU-a u području energetske učinkovitosti i okoliša.
We decided to look at this policy area because it has a crucial role in achieving the energy efficiency targets set by the EU and, with the adoption of a new legislative package in 2019, there is increasing interest by the public and stakeholders in this area. 
Sud je odlučio ispitati to područje politike jer ono ima ključnu ulogu u dostizanju ciljnih vrijednosti energetske učinkovitosti koje je utvrdio EU i jer se od donošenja novog zakonodavnog paketa 2019. javnost i relevantni dionici sve više zanimaju za to područje.
We also examined whether the Commission had overseen and supported MSA activities, focusing on the operation of the two EU-level databases, and whether EU-funded projects had led to sustainable improvements in market surveillance. 
Sud je također ispitao je li Komisija nadzirala i podupirala aktivnosti tijela za nadzor tržišta, usredotočivši se na funkcioniranje dviju baza podataka na razini EU-a, kao i jesu li projekti financirani sredstvima EU-a doveli do održivih poboljšanja u području nadzora tržišta.
21 To assess whether the Commission had proposed implementing measures in line with policy objectives, we selected three product groups as case studies: Ń central heating combi-boilers and space heaters; Ń household refrigeration (refrigerators and freezers); Ń electronic displays (televisions and monitors). 
21 Kako bi procijenio je li Komisija predložila provedbene mjere koje su u skladu s ciljevima relevantne politike, Sud je odabrao sljedeće tri skupine proizvoda kao studije slučaja: — kombinirani bojleri za centralno grijanje i uređaji za grijanje prostora — rashlađivanje u domaćinstvu (hladnjaci i zamrzivači) — elektronički zasloni (televizori i monitori).
We selected these product groups based on their primary energy consumption and the estimated savings of the Ecodesign and Energy Labelling measures adopted, with the aim of covering both heating products and typical household appliances. 14 
Sud je odabrao te skupine proizvoda na temelju njihove potrošnje primarne energije i procijenjenih ušteda ostvarenih zahvaljujući mjerama koje su donesene u području ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti, pri čemu je cilj bio obuhvatiti i uređaje za grijanje i tipične kućanske uređaje. 15
22 We visited Directorate-General Energy (DG ENER), Directorate-General Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs (DG GROW) and the Executive Agency for Small and Medium-sized Enterprises (EASME). 
22 Sud je posjetio Glavnu upravu za energetiku (GU ENER), Glavnu upravu za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MPS-ove (GU GROW) te Izvršnu agenciju za mala i srednja poduzeća (EASME).