natgillin/translations-raw huggingface dataset:
delayed. The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora. 
Komisija nije utvrdila ciljne vrijednosti za ekologizaciju (ili ZPP u cjelini) u vezi sa stanjem biološke raznolikosti flore na poljoprivrednim staništima.
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22). 
Tlo Podatci o udjelu organskog ugljika u tlu i drugim aspektima kvalitete tla poznati su tek djelomično, a temelje se dijelom na podatcima o uzorcima (npr. LUCAS21) i dijelom na modelima (npr. CAPRESE22).
In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
U svojem izvješću o stanju tla u Europi23 iz 2012. godine Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije naveo je da rad na kartiranju tla u državama članicama nije dovoljan kako bi se zadovoljile trenutačne potrebe i da su prekogranične analize otežane zbog razlika među raznim nacionalnim skupovima podataka.
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality. 
Komisija nije utvrdila kvantificirane ciljne vrijednosti za ekologizaciju (ili ZPP u cjelini) u vezi s kvalitetom tla.
The initial Commission proposal was more ambitious in environmental terms ... 
Izvorni prijedlog Komisije bio je ambiciozniji u pogledu okoliša...
Greening, in the form initially proposed by the Commission, was a more ambitious, environmentally-focused measure, with stricter requirements and fewer exemptions than the current greening practices. Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted. 
Ekologizacija je, u obliku u kojem ju je Komisija izvorno predložila, bila ambicioznija mjera usmjerena na okoliš, sa strožim zahtjevima i manjim brojem izuzeća u odnosu na 20 21 22 23 20 LISA – Landscape Infrastructure and Sustainable Agriculture (Infrastruktura krajolika i održiva poljoprivreda), Report on the investigation in 2014 (Izvješće o istraživanju provedenom 2014. godine), srpanj 2015.
18 21 22 23 http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey 24 SEC(2011) 1153 final/2 of 20.10.2011. 
Projekt su vodili Dr. Rainer Oppermann, Richard Bleil, Anja Eirich i Julian Lüdemann iz Instituta za agroekologiju i biološku raznolikost (IFAB) u Mannheimu. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey.
Arwyn Jones et al (JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production, Final report, 2013. 
Arwyn Jones i dr. (JRC), CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production (Zadržavanje i skladištenje ugljika u poljoprivrednim tlima, mogućnosti i implikacije za poljoprivrednu proizvodnju), završno izvješće, 2013.
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012. 
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010 (Stanje tla u Europi, doprinos JRC-a Izvješću Europske agencije za okoliš o stanju okoliša i izgledima – SOER 2010), 2012.
The final outcome of the legislative process contrasts with the Commission’s initial approach, expressed in the following statement in the 2011 Impact Assessment: “For the greening to be effective, it is key not to go for a 'menu' approach with a list of measures, offering choice to Member States and/or farmers. 
Konačni ishod zakonodavnog procesa u suprotnosti je s izvornim pristupom Komisije, koji je u procjeni učinka iz 2011. godine opisan sljedećim riječima: „Kako bi ekologizacija bila djelotvorna, ključno je izbjeći primjenu pristupa „kataloga’ s popisom mjera koje se nude državama članicama i/ili poljoprivrednicima.
Such an approach would very much water down the greening effect, especially if the payment does not match the efforts required by farmers, leading them to choose the measures with which they comply already or the measures with the least cost, thus bringing less environmental benefits. 
Takvim bi se pristupom uvelike oslabio učinak ekologizacije, osobito ako plaćanja ne odgovaraju naporima koji se očekuju od poljoprivrednika te oni zbog toga odaberu mjere čije uvjete već ispunjavaju ili mjere koje sa sobom nose najmanje troškova, čime se ostvaruje manje koristi za okoliš.
In addition, the more choice offered in Pillar I greening, the more complicated it becomes to ensure coherence with the cross-compliance especially GAEC (risk for having too various baselines between Member States) and subsequently with Pillar II: risk for having double payments. 
Osim toga, što je više mogućnosti ekologizacije dostupno u okviru prvog stupa, to je složenije zajamčiti usklađenost s uvjetima višestruke sukladnosti, posebice standardima GAEC (odnosno, postoji rizik od prevelikih razlika među referentnim scenarijima u različitim državama članicama), a samim time i zajamčiti usklađenost s drugim stupom s obzirom na rizik od dvostrukih plaćanja.
Therefore, an approach to greening with only a few measures which yield significant environmental benefits is to be favoured”. 
Stoga je prednost potrebno dati pristupu ekologizaciji koji obuhvaća tek nekoliko mjera čijom se provedbom ostvaruju znatne koristi za okoliš.”
In fact, the risks against which the Commission warned in 2011 have largely materialised (see paragraphs 24, 36 to 37, 47 to 49 and 59 to 68). ... but lacked a clear demonstration of what the proposed greening practices would achieve 19. 
Naime, rizici na koje je Komisija upozorila 2011. godine najvećim su se dijelom već ostvarili (vidi odlomke 24., 36. i 37. te 47. – 49. i 59. – 68.). ... no nije sadržavao jasne dokaze o tome što bi se trebalo ostvariti predloženim praksama ekologizacije 19.
As mentioned in paragraph 16, the Commission did not define specific, quantified targets for the proposed greening practices. 
Kao što je navedeno u odlomku 16., Komisija nije utvrdila konkretne i mjerljive ciljne vrijednosti za predložene prakse ekologizacije.
Additionally, the 2011 Impact Assessment presented only a partial demonstration of the effectiveness of the greening practices proposed, focusing primarily on aspects of climate change mitigation: (a) Regarding maintenance of permanent grassland, the Commission emphasised that carbon sequestration in the soil after arable land is converted to grassland is significantly slower than the carbon loss resulting from converting permanent grassland to arable land. 
Osim toga, procjenom učinka iz 2011. tek su djelomično pruženi dokazi o djelotvornosti predloženih praksi ekologizacije, pri čemu je naglasak u prvom redu stavljen na aspekte ublažavanja klimatskih promjena: (a) Kad je riječ o održavanju trajnih travnjaka, Komisija je istaknula da je skladištenje ugljika u tlu nakon prenamjene obradivog zemljišta u travnjak znatno sporije od gubitka ugljika uzrokovanog prenamjenom trajnog travnjaka u obradivo zemljište.
On that basis, the Commission advocated the protection of carbon stock by means of compulsory preservation of existing permanent grassland at farm level rather than for a system based on ratio monitoring at regional or national level; (b) In relation to the proposed ecological set-aside / EFA measure, apart from discussing its partly positive and partly negative expected impact in terms of climate change 20 
Komisija je na temelju toga predložila da se zalihe ugljika zaštite utvrđivanjem obveze očuvanja postojećih trajnih travnjaka na razini poljoprivrednih gospodarstava umjesto primjenom sustava koji se temelji na praćenju omjera na regionalnoj ili nacionalnoj razini. (b) U slučaju predložene mjere ostavljanja tla na ugaru iz ekoloških razloga / određivanja ekološki značajnih površina, osim opisa djelomično pozitivnog i djelomično negativnog 22
mitigation, the Impact Assessment did not offer a clear demonstration of this measure’s environmental effectiveness, in particular for biodiversity; (c) Finally, the Impact Assessment presented scientific evidence for the positive effects of crop rotation, especially in terms of increasing soil organic matter, including carbon. 
očekivanog učinka na ublažavanje klimatskih promjena, u procjeni učinka nisu pruženi jasni dokazi o djelotvornosti predmetne mjere u pogledu okoliša, a posebno u pogledu biološke raznolikosti. (c) Konačno, u procjeni učinka pruženi su znanstveni dokazi o pozitivnom učinku primjene plodoreda usjeva, posebice u pogledu povećanja udjela organskih tvari u tlu, uključujući ugljik.
However, due to practical considerations, the Commission proposed replacing crop rotation with crop diversification (see paragraph 41). 
Međutim, Komisija je zbog praktičnih razloga predložila da se plodored usjeva zamijeni raznolikošću usjeva (vidi odlomak 41.).
In short, the two EU co-legislators (the European Parliament and the Council) received a proposal for an important reform of CAP direct payments with limited information on what the new measures could be expected to achieve. 
Ukratko, suzakonodavci EU-a (Europski parlament i Vijeće) primili su prijedlog važne reforme izravnih plaćanja u okviru ZPP-a koji sadržava nepotpune informacije o tome što bi se moglo postići provedbom novih mjera.
We share the view, expressed in a paper analysing the legislative process for greening25 that “the lack of a clear description from the Commission early in the process of the environmental benefits to be delivered by greening made it difficult for the Commission and others to clarify the extent to which successive dilutions of the text mattered for the delivery of outcomes”. 
Sud se slaže sa sljedećim stajalištem iznesenim u jednom radu o analizi zakonodavnog procesa za ekologizaciju25: „time što Komisija na početku procesa nije jasno opisala koristi za okoliš koje bi se trebale ostvariti ekologizacijom Komisiji i ostalim dionicima otežano je jasno određivanje mjere u kojoj je ublažavanje sadržaja utjecalo na ostvarivanje rezultata”.
The subsequent changes, mostly initiated by the two co-legislators, were not accompanied by any scientific justification demonstrating their environmental effectiveness – their main focus was on reducing the effort required from farmers. 
Kasnije izmjene, koje su uglavnom uvedene na inicijativu navedenih dvaju suzakonodavca, nisu bile obrazložene znanstvenim dokazima o djelotvornosti mjera u pogledu okoliša, već je naglasak u prvom redu stavljen na smanjenje napora koje poljoprivrednici moraju ulagati.
However, the budget allocation for greening did not change, because it was based on a political decision and not on the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives 22. 
Međutim, nije došlo do izmjene iznosa proračunskih sredstava koja su dodijeljena za ekologizaciju jer su sredstva dodijeljena na temelju političke odluke, a ne imajući na umu ostvarivanje ciljeva predmetne politike u vezi s okolišem i klimom 22.
Earmarking 30 % of the total budget for all CAP direct payments to greening was a key element not just of the most recent CAP reform, but also of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Za ekologizaciju je izdvojeno 30 % ukupnog proračuna za sva izravna plaćanja u okviru ZPP-a, što je ključan element najnovije reforme ZPP-a, ali i višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.
It was in this latter, broader context that this allocation was first put 25 21 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations, in The Political Economy of the 2014-2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm. 
Upravo je u tom potonjem, širem kontekstu 2011. godine Komisija 25 23 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations (Sudbina zelenih izravnih plaćanja u pregovorima o reformi ZPP-a), u okviru publikacije The Political Economy of the 2014. – 2020. Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm.
22 forward by the Commission in 201126 and subsequently endorsed by the European Council in 2013 27. 
24 izvorno predložila navedeni iznos proračunskih sredstava26, koji je Europsko vijeće potom 2013. godine odobrilo27.
This budgetary allocation stayed at the same level – around 12 billion euro per year – throughout the whole legislative process, despite significant changes in the policy’s environmental and climate content, in terms of its requirements (which became less demanding with time) and the extent of various exemptions (which increased). 
Iznos dodijeljenih proračunskih sredstava, koja obuhvaćaju otprilike 12 milijardi eura godišnje, ostao je nepromijenjen tijekom cijelog zakonodavnog procesa, unatoč tome što su u sadržaj predmetne politike koji se odnosi na okoliš i klimu uvedene znatne izmjene u pogledu zahtjeva (koji su s vremenom postali manje strogi) i broja raznih izuzeća (koji se povećao).
This demonstrates that the decision to allocate 30 % of CAP direct payments to greening does not reflect the new instrument’s degree of ambition in relation to the environment and climate. 
To pokazuje da se u odluci kojom je za ekologizaciju dodijeljeno 30 % sredstava za izravna plaćanja u okviru ZPP-a ne odražava razina ambicioznosti novog instrumenta u pogledu okoliša i klime.
Greening remains, essentially, an income support measure. 
Ekologizacija je u osnovi ostala mjera potpore dohotku.
In particular, we found that the green payment rate (on average, around 80 euro per ha), was not based on the cost to farmers of implementing greening28. (a) This cost was estimated to average around 30 euro per hectare in the 2011 Impact Assessment, based on the more demanding requirements of greening as initially envisaged (see paragraph 17); (b) According to a JRC study29 modelling the economic impact of the current greening requirements, 71 % of all farmers are not affected by greening at all and incur no compliance costs related to its implementation. 
Sud je utvrdio da se posebno stopa plaćanja za ekologizaciju (u prosjeku otprilike 80 eura po hektaru) nije temeljila na troškovima koji nastaju za poljoprivrednike zbog primjene ekologizacije28: (a) Prema procjeni učinka iz 2011. godine taj trošak u prosjeku iznosi otprilike 30 eura po hektaru uzimajući u obzir strože zahtjeve ekologizacije, kako su izvorno predviđeni (vidi odlomak 17.). (b) U studiji koju je proveo JRC29, u kojoj se iznosi model ekonomskog učinka trenutačnih zahtjeva ekologizacije, navodi se da u slučaju 71 % svih poljoprivrednika primjena ekologizacije nema nikakav utjecaj na njihove prakse i da za njih ne nastaju nikakvi troškovi povezani s usklađivanjem.
However, around 2 % of farmers have costs 26 27 28 29 COM(2011) 500 final of 29.6.2011 “A Budget for Europe 2020”. 
U slučaju 29 % poljoprivrednika na čiju praksu utječe, 26 27 28 29 COM(2011) 500 final od 29. lipnja 2011. „Proračun za Europu 2020.”
Conclusions of the European Council of 7/8 February 2013 on the Multiannual Financial Framework (EUCO 37/13). 
Zaključci Europskog Vijeća od 7. i 8. veljače 2013. o višegodišnjem financijskom okviru (EUCO 37/13).
Generally, direct payments to farmers, including greening, are not subject to the logic of compensating costs incurred and income foregone, which applies to rural development payments. 
Općenito gledajući, na izravna plaćanja poljoprivrednicima, uključujući plaćanje za ekologizaciju, ne primjenjuje se logika nadoknade nastalih troškova i izgubljenih prihoda, koja se primjenjuje na plaćanja u okviru ruralnog razvoja.
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017. 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) (Ekonomski učinak ekologizacije u okviru ZPP-a: primjena modela pojedinačnog poljoprivrednog gospodarstva na razini cijelog EU-a u svrhu analize ZPP-a), European Review of Agricultural Economics, dostupno uskoro, 2017.
exceeding 100 euro per hectare (these cases often concern farms with small areas, specialising in capital and labour-intensive activities such as vegetable production). (c) The estimated impact of greening on farmers’ income (calculated as the difference between revenues – comprising produce sales and subsidies – and variable production costs, including the cost of fertilisers, pesticides, seeds and feed) is very limited. 
Međutim, za otprilike 2 % poljoprivrednika troškovi su veći od 100 eura po hektaru (često u slučaju poljoprivrednih gospodarstava s malim površinama koja su specijalizirana za kapitalno i radno intenzivne djelatnosti kao što je uzgoj povrća). (c) Procjenjuje se da je učinak ekologizacije na dohodak poljoprivrednika (računan kao razlika između prihoda, koji obuhvaćaju prodaju od proizvodnje i subvencije, i varijabilnih troškova proizvodnje, uključujući trošak gnojiva, pesticida, sjemena i hrane za životinje) vrlo ograničen.
In a recent study30, the JRC estimated that the introduction of greening actually increased farmers’ income by around 1 % (mainly due to the small increase in prices resulting from the limited decrease in production). 
JRC je u nedavno provedenoj studiji30 procijenio da se uvođenjem ekologizacije dohodak poljoprivrednika u stvarnosti povećao za otprilike 1 % (najvećim dijelom zbog blagog porasta cijena uzrokovanog time što je u ograničenoj mjeri smanjenja proizvodnja).
Preliminary results of the draft report mentioned in sub-paragraph 24(b), estimate the impact of greening on farmers’ income at -1 %31. 
Prema preliminarnim rezultatima koji su izneseni u nacrtu izvješća iz točke (b) odlomka 24. učinak ekologizacije na dohodak poljoprivrednika procjenjuje se na – 1 %31.
The budget for greening is not based on an estimate of the economic value of the expected environmental and climate benefits. 
Proračun za ekologizaciju ne temelji se na procjeni ekonomske vrijednosti očekivanih koristi za okoliš i klimu.
The facts below offer some context: (a) Basing policy design on a valuation of the expected public goods is good practice. 
Navedeno se može staviti u kontekst s pomoću činjenica u nastavku: (a) Izrada politika na temelju procjene očekivanih javnih dobara smatra se dobrom praksom.
Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G., ‘Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results’, EUR 28037 EN, Joint Research Centre, European Commission, 2016, doi:10.2788/452051. 
30 31 32 25 Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G., Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results (Učinak ekologizacije u okviru ZPP-a na gospodarstvo i okoliš: rezultati simulacije s pomoću modela CAPRI), EUR 28 037 EN, Zajednički istraživački centar, Europska komisija, 2016., doi:10.2788/452 051.
The difference in the income effect of CAP greening between the two studies is due to the differences in the applied models. 
Učinak ekologizacije u okviru ZPP-a na dohodak poljoprivrednika razlikuje se u predmetnim dvjema studijama zbog primjene različitih modela.
The first study uses a market model (CAPRI), which takes into account price feedback of greening, while the second study uses a farm model (IFM-CAP), which does not take into account the price effects of policy. 
U prvoj se studiji upotrebljava tržišni model (CAPRI) kojim se uzima u obzir utjecaj ekologizacije na cijene, dok se druga studija temelji na modelu poljoprivrednog gospodarstva (IFM-CAP) kojim se ne uzima u obzir utjecaj predmetne politike na cijene.
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers – project hosted by the United Nations Environment Programme and supported by the European Commission, as well as several European governments. 
TEEB – engl. The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers (Ekonomija ekosustava i biološke raznolikosti za nacionalne i međunarodne donositelje politika) – projekt koji se provodi u okviru Programa Ujedinjenih naroda za okoliš i kojem potporu pružaju Europska komisija i niz europskih vlada.
23 (c) Based on its meta-analysis of scientific literature, the JRC estimated the value of EU agricultural landscape at between 134 euro and 201 euro per hectare and the total value of EU agricultural landscape at between 24.5 – 36.6 billion euro per year34; (d) Translating environmental benefits into monetary terms poses considerable difficulties. 
Primjerice, u procjeni učinka33 koja je provedena za tematsku strategiju EU-a za zaštitu tla iz 2006. godine trošak smanjenja udjela organskih tvari u tlu procijenjen je na 3,4 – 5,6 milijardi eura godišnje (uključujući i troškove na terenu i ostale troškove). (c) Zajednički istraživački centar obavio je metaanalizu znanstvene literature na temelju koje je procijenio da vrijednost poljoprivrednog krajolika EU-a iznosi između 134 eura i 201 euro po hektaru, a ukupnu vrijednost poljoprivrednog krajolika EU-a procijenio je na 24,5 – 36,6 milijardi eura godišnje34. (d) Izražavanje koristi za okoliš u novčanim vrijednostima poprilično je teško.
The task is somewhat easier where environmental benefits can be matched directly with real costs or revenues (e.g. the value of reduced nitrate pollution in water can be estimated based on the cost of treating polluted water). 
Taj je zadatak nešto lakši u slučajevima u kojima se koristi za okoliš mogu izravno povezati sa stvarnim troškovima ili prihodima (npr. vrijednost smanjenja onečišćenja vode nitratima može se procijeniti na temelju troška pročišćavanja onečišćene vode).
It is more difficult where no such direct matching is possible, as in the case of increased or preserved biodiversity; (e) However, in the case of greening any economic valuation of the environmental benefits was impossible because, as mentioned in paragraph 16, the expected environmental benefits themselves had not been expressed in terms of quantified targets. 
Zadatak je teži u slučajevima u kojima nije moguće izravno povezivanje, primjerice za povećanje ili očuvanje biološke raznolikosti. (e) Međutim, kad je riječ o ekologizaciji, bilo kakva ekonomska procjena koristi za okoliš bila je nemoguća jer, kao što je navedeno u odlomku 16., očekivane koristi za okoliš nisu izražene u obliku kvantificiranih ciljnih vrijednosti.
Greening as currently implemented is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate Greening has led to very limited change in farming practices ... 
Nije vjerojatno da će se ekologizacijom, na način na koji se trenutačno primjenjuje, ostvariti znatne koristi za okoliš i klimu Ekologizacija je dovela do vrlo ograničenih promjena u poljoprivrednim praksama...
Figure 4 shows that, in 2015, 24 % of EU agricultural holdings were affected by at least one greening obligation. 
Kao što je vidljivo na slici 4., 2015. godine na 24 % poljoprivrednih gospodarstava u EU-u primjenjivala se najmanje jedna obveza ekologizacije.
However, these holdings represent as much as 73 % of the EU farmland36 . 
Međutim, ta poljoprivredna gospodarstva zauzimaju čak 73 % poljoprivrednog zemljišta EU-a36.
In 2016 the share of farmland belonging to holdings under at least one greening obligation rose to 77 %. 
Udio poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu poljoprivrednih gospodarstava na koja se primjenjuje najmanje jedna obveza ekologizacije porastao je 2016. godine na 77 %.
The Commission considers this figure as a key result indicator for greening. 
Komisija tu vrijednost smatra ključnim pokazateljem rezultata ekologizacije.