natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the operational modules Contracts and Decisions, a gap analysis is currently ongoing with the aim of its integration into cooperate systems (SYGMA, e-procurement). 
U pogledu operativnih modula za ugovore i odluke trenutačno se provodi analiza nedostataka u cilju njihove integracije u kooperativne sustave (SYGMA, e-nabava).
Replies of the Commission to the Court’s recommendations (2) CRIS data codes rationalisation is an ongoing activity. 
Odgovori Komisije na preporuke Suda (2) U tijeku je racionalizacija oznaka za podatke sustava CRIS.
The Commission is currently reviewing the management of regional geographical data. 
Komisija trenutačno preispituje upravljanje regionalnim zemljopisnim podacima.
A three-step process is currently under review to only allow the encoding of geographical zones at the level of a country (not at the level of the regions anymore), to automatically deduct the DAC recipient zone from the beneficiary zone and to ensure consistency in the encoding of the action location data. 
Trenutačno je u tijeku preispitivanje postupka od tri koraka kako bi se omogućilo unošenje samo zemljopisnih područja na razini države (više ne na razini regija), kako bi se automatski oduzelo područje primatelja DAC od područja korisnika i osiguralo usklađeno unošenje podataka o mjestu provođenja mjere.
The Commission is also reviewing the list of domains and will link this reduced list to budget lines currently used by different Commission services in CRIS. 
Komisija preispituje i popis domena i povezat će taj skraćeni popis s proračunskim linijama koje različite službe Komisije trenutačno upotrebljavaju u sustavu CRIS.
Moreover, the rationalisation of CRIS in April 2016 leads to a de facto rationalisation of codes (using ABAC codes). 
Nadalje, racionalizacija sustava CRIS u travnju 2016. dovest će do de facto racionalizacije oznaka (uporaba oznaka sustava ABAC).
Replies of the Commission to the Court’s recommendations (4) The Commission considers the implementation status to have moved towards ‘fully implemented’. 
Odgovori Komisije na preporuke Suda (4) Komisija smatra da se status provedbe preporuke promijenio na „potpuno provedena”.
The Commission has signed a specific contract (reference No 84) on 21 October 2014. 
Komisija je 21. listopada 2014 potpisala posebni ugovor (referentni br. 84).
A special report focused on the security of personal and financial data has been delivered on 18 December 2014. 
Posebno izvješće o sigurnosti osobnih i financijskih podataka dostavljeno je 18. prosinca 2014.
The full security assessment report has been delivered on 30 September 2015. 
Potpuno izvješće o procjeni sigurnosti dostavljeno je 30. rujna 2015.
Following up the Court’s special reports is a necessary element in the cycle of accountability and helps to encourage the effective implementation of recommendations by the Commission and the Member States. 
Praćenje provedbe preporuka iz tematskih izvješća Suda neizostavan je dio ciklusa odgovornosti i doprinosi tome da se Komisiju i države članice potakne na djelotvornu provedbu preporuka.
The current report presents the results of the Court’s fourth review of the Commission’s follow-up of a sample of 44 recommendations from eight special reports over the period 2009-2012. 
U ovom se izvješću iznose rezultati do kojih je Sud došao četvrtom provjerom mjera koje je Komisija poduzela u pogledu 44 preporuke iz osam tematskih izvješća objavljenih u razdoblju 2009.–2012.
Our review showed that the Commission implemented 89 % of our recommendations in full or in most respects, 8 % in some respects, while 3 % were not implemented. 
Provjerom koju smo obavili pokazalo se da je Komisija potpuno ili u većoj mjeri provela 89 % naših preporuka, 8 % njih provela je u određenoj mjeri, a 3 % preporuka nije provela.
We also recommend that the Commission should carry out some improvements to its follow-up practices. 
Također preporučujemo Komisiji da uvede određena poboljšanja u praksu provedbe preporuka.
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
03 Borba protiv eutrofikacije u Baltičkome moru: potrebne su dodatne i djelotvornije mjere EUROPSKI REVIZORSKI SUD
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4384-3 PDF ISBN 978-92-872-4406-2 EPUB ISBN 978-92-872-4368-3 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/30254 doi:10.2865/098206 doi:10.2865/9931 QJ-AB-16-005-EN-C QJ-AB-16-005-EN-N QJ-AB-16-005-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016. Print ISBN 978-92-872-4403-1 PDF ISBN 978-92-872-4398-0 EPUB ISBN 978-92-872-4415-4 ISSN 2315-0548 ISSN 2315-2230 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/312211 doi:10.2865/58506 doi:10.2865/00399 QJ-AB-16-005-HR-C QJ-AB-16-005-HR-N QJ-AB-16-005-HR-E © Europska unija, 2016.
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
03 Borba protiv eutrofikacije u Baltičkome moru: potrebne su dodatne i djelotvornije mjere (u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
The audit was led by ECA Member Ville Itälä, supported by the Head of his Private Office, Turo Hentilä and Outi Grönlund, Attaché; Alain Vansilliette, Principal Manager; Maria del Carmen Jimenez, Head of Task; and Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick and Vivi Niemenmaa, auditors. 
Reviziju je predvodio član Suda Ville Itälä, a na njoj su radili i voditelj njegova ureda Turo Hentilä, ataše u uredu Outi Grönlund, glavni rukovoditelj Alain Vansilliette, voditeljica radnog zadatka Maria del Carmen Jimenez te revizori Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Je-an-François Hynderick i Vivi Niemenmaa.
From left to right: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d. 
Slijeva nadesno: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d.
C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega and J.-F. Hynderick. 
C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega, J.-F. Hynderick.
BSAP: Baltic Sea action plan (see paragraph 8). 
Pojmovnik i pokrate 05 BSAP: Akcijski plan za Baltičko more (vidjeti odlomak 8.).
EUSBSR: EU strategy for the Baltic Sea region (see paragraph 11). 
EUSBSR: Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora (vidjeti odlomak 11.)
Helcom: Helsinki Commission (see paragraph 8). 
HELCOM: Helsinška komisija (vidjeti odlomak 8.)
Polluter pays principle: A principle set out in the Treaty on the Functioning of the European Union (Article 191.2). 
Načelo da onečišćivač plaća: Načelo utvrđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (članak 191. stavak 2.).
With regard to waste water, this principle dictates that dischargers of waste water should pay for the pollution caused (for example, households should pay for waste water treatment services at the waste water price; waste water treatment plants pay a pollution charge). 
U kontekstu otpadnih voda ovo načelo znači da bi subjekt koji je odgovoran za ispuštanje otpadne vode trebao snositi troškove nastale zbog izazvanog onečišćenja (na primjer kućanstvo bi trebalo platiti iznos naknade za usluge pročišćavanja komunalnih otpadnih voda, a uređaji za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda naknadu za onečišćenje vode).
Programme of measures: The part of the river basin management plan which indicates the measures that are necessary for water bodies to be restored to a good status, considering the characteristics of the river basin district. 
Program mjera: Dio plana upravljanja slijevom u kojem se navode mjere potrebne da bi se ponovno uspostavilo dobro stanje vodenih tokova uzimajući u obzir značajke vodenog područja.
Similar programmes of measures have to be prepared to restore the quality of marine waters. 
Slične programe mjera potrebno je pripremiti za obnovu kakvoće morskih voda.
River basin: The area of land from which all surface run-off flows through a sequence of streams, rivers and, possibly, lakes into the sea at a single river mouth, estuary or delta. 
Slijev: Kopnena površina s koje se cijelo površinsko otjecanje preko niza potoka, rijeka i, katkad, jezera ulijeva u more u istom ušću, estuariju ili delti.
The district is the part of the river basin within a specific Member State. 
Dio slijeva koji se nalazi na teritoriju određene države članice naziva se vodenim područjem.
Water status: Is the general expression of the status of a body of inland surface water, as determined by its ecological and its chemical status. 
Stanje vode: Općeniti izraz koji označava stanje nekog tijela kopnene površinske vode, određeno njegovim ekološkim ili kemijskim stanjem.
For marine water, the water status corresponds to the environmental status, which is based on other criteria than the status of inland surface water. 
Kad je riječ o morskim vodama, stanje vode odgovara stanju okoliša te se temelji na kriterijima različitima od kriterija za stanje kopnenih površinskih voda.
Executive 06 summary IThe Baltic Sea is bordered by eight EU Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland and Sweden) and Russia. 
Sažetak 06 Izlaz na Baltičko more ima osam država članica EU-a (Danska, Estonija, Finska, Njemačka, Latvija, Litva, Poljska i Švedska) i Rusija.
The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas. Combating eutrophication is seen to pose a significant challenge. 
Baltičko more jedno je od najonečišćenijih mora na svijetu te se borba protiv eutrofikacije smatra velikim izazovom.
The 2008 marine strategy framework directive aims to achieve a good environmental status of the EU’s marine waters by 2020. 
Cilj je Okvirne direktive o pomorskoj strategiji iz 2008. da se 2020. godine postigne dobro stanje okoliša u morskim vodama EU-a.
Under that directive, Member States have to cooperate within regions and sub-regions to achieve the objectives of the directive, using for instance, where practical and appropriate, the structures already in place under the regional sea conventions. 
U skladu s tom Direktivom države članice trebaju surađivati na razini regija i podregija kako bi postigle ciljeve Direktive, koristeći se, na primjer, u slučajevima u kojima je to praktično i prikladno, već utvrđenim strukturama u okviru regionalnih konvencija o moru.
For the Baltic Sea, the relevant convention is the Helsinki Convention (governed by the Helsinki Commission (Helcom)) and its Baltic Sea action plan, which requires the reduction of nutrient loads from the signatory countries. 
Za Baltičko je more relevantna Helsinška konvencija (kojom upravlja Helsinška komisija ili HELCOM) i njezin Akcijski plan za Baltičko more u kojem se od država potpisnica zahtijeva da smanje opterećenje hranjivim tvarima.
II In 2009, the European Council adopted a macro-regional strategy, namely the European Union strategy for the Baltic Sea region, aiming, in particular, to foster environmental protection, including the reduction of nutrient loads, by promoting increased cooperation between neighbouring countries and innovative solutions. 
II Kako bi se potaknula zaštita okoliša, uključujući smanjenje opterećenja hranjivim tvarima promicanjem pojačane suradnje između susjednih zemalja i pronalaskom inovativnih rješenja, Europsko Vijeće usvojilo je 2009. godine makroregionalnu strategiju – Strategiju Europske unije za regiju Baltičkog mora.
III The main sources of nutrient loads causing eutrophication are agriculture and urban waste water. 
III Komunalne otpadne vode i poljoprivreda glavni su izvori opterećenja hranjivim tvarima koje uzrokuje eutrofikaciju.
In the 2007-2013 period, the EU contribution to waste water collection and treatment projects in the five Member States bordering the Baltic Sea benefiting from EU support in this field was 4.6 billion euro. 
U razdoblju 2007.–2013. doprinos EU-a projektima prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda u pet država članica koje imaju izlaz na Baltičko more i primaju potporu EU-a u tom području iznosio je 4,6 milijardi eura.
Rural development measures, including water protection, to all eight Baltic Sea coastal Member States amounted to 9.9 billion euro. 
Za svih osam država članica na Baltičkom moru izdvojen je iznos od ukupno 9,9 milijardi eura za mjere ruralnog razvoja, što uključuje zaštitu voda.
IV The Court’s audit answers the question whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea. 
IV Revizijom koju je proveo Sud daje se odgovor na pitanje je li se mjerama EU-a djelotvorno pomoglo državama članicama da smanje opterećenje hranjivim tvarima u Baltičkome moru.
The overall conclusion is that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea. 
Opći je zaključak da je tim mjerama ostvaren ograničen napredak u smanjenju količine hranjivih tvari u Baltičkome moru.
VThe Member States’ plans for achieving Helcom nutrient reductions are based on their river basin management plans prepared on the basis of the water framework directive. 
VPlanovi država članica za postizanje ciljnih vrijednosti smanjenja količine hranjivih tvari koje je odredila Helsinška komisija temelje se na njihovim planovima upravljanja slijevom koje su pripremile prema Okvirnoj direktivi o vodama.
These plans lack ambition as they focus on ‘basic measures’ for implementing EU directives in relation to the specific activities causing nutrient pollution, mainly urban waste water and agriculture. 
Ti planovi nisu dovoljno ambiciozni jer su, kad je riječ o konkretnim djelatnostima koje uzrokuju onečišćenje hranjivim tvarima, koje najvećim dijelom čine djelatnosti povezane s komunalnim otpadnim vodama i poljoprivredom, usmjereni na „osnovne mjere” za provedbu direktiva EU-a.
Less focus is put on measures for the control of diffuse sources of nutrients and on ‘supplementary measures’ as set out in the water framework directive. 
Na mjere za kontrolu raspršenih izvora hranjivih tvari i „dodatne mjere” predviđene Okvirnom direktivom o vodama stavlja se manji naglasak.
Measures are established on the basis of insufficient information. 
Mjere se ne utvrđuju na temelju dostatnih informacija.
Executive summary 07 VI Actions to reduce nutrient loads from urban agglomerations have led to a reduction of nutrients. 
Sažetak 07 VI Mjerama za smanjenje opterećenja hranjivim tvarima iz gradskih aglomeracija postignuto je smanjenje količine hranjivih tvari.
Several agglomerations treat the urban waste water to higher standards than those laid down in the urban waste water treatment directive. 
Nekoliko aglomeracija pri pročišćavanju komunalnih otpadnih voda primjenjuje strože standarde od onih koji su navedeni u Direktivi o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.
However, despite significant EU funding, the implementation of the directive is delayed in the Member States which joined the EU in 2004. 
Međutim, unatoč velikoj količini financijskih sredstava EU-a, u državama članicama koje su pristupile EU-u 2004. godine postoje kašnjenja u provedbi Direktive.
In addition, not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so. 
Osim toga, neke države članice na Baltičkom moru koje su se trebale uskladiti s Direktivom do 2012. godine to nisu učinile.
The Commission’s follow-up of Member State implementation of the directive has not been timely. 
Komisija ne prati pravodobno provedbu Direktive u državama članicama.
In Russia and Belarus, EU actions regarding urban waste water are potentially cost efficient, but are very limited in scope compared to what is needed and projects implementation takes a long time. 
Mjere EU-a u vezi s komunalnim otpadnim vodama u Rusiji i Bjelarusu potencijalno su isplative, ali njihov je opseg vrlo ograničen u usporedbi s onim što je potrebno te je provedba projekata dugotrajna.
VII The implementation of the nitrates directive by Baltic Sea Member States is not fully effective. 
VII Države članice na Baltičkome moru ne provode Direktivu o nitratima potpuno djelotvorno.
Relevant areas are not properly defined and the requirements set by Member States in their action programmes are not strict enough. 
Relevantna područja nisu pravilno određena, a zahtjevi koje su države članice utvrdile u svojim akcijskim programima nisu dovoljno strogi.
Regarding nutrient fertilisation requirements, the deterrent effect of the cross-compliance mechanism is insufficient, as the level of non-compliance remains high. 
Kad je riječ o zahtjevima koji se odnose na gnojenje hranjivim tvarima, mehanizam višestruke sukladnosti nema dovoljan odvraćajući učinak s obzirom na to da je razina neusklađenosti i dalje visoka.
Even though all river basin mangement plans include supplementary measures intended to tackle nutrient loads from agriculture, they have been insufficiently targeted at areas identified as needing them. 
Iako svi planovi upravljanja slijevom obuhvaćaju dodatne mjere kojima se nastoji otkloniti opterećenje hranjivim tvarima iz poljoprivrede, one nisu dovoljno usmjerene na područja u kojima je utvrđena potreba za njihovom provedbom.
In addition, no Member State has used the option under EU regulations of making some of those measures compulsory for farms located in these areas. 
Osim toga, nijedna država članica nije iskoristila mogućnost predviđenu propisima EU-a u skladu s kojom se za poljoprivredna gospodarstva koja se nalaze u tim područjima može uvesti obveza provedbe nekih od tih mjera.
VIII The European Union strategy for the Baltic Sea region is raising the political importance of the Baltic Sea’s environmental status and of regional cooperation, but, to date, its added value for nutrient input reduction is difficult to assess. 
VIII Strategijom Europske unije za regiju Baltičkog mora naglašava se politička važnost stanja okoliša u Baltičkome moru i regionalne suradnje, ali je do danas teško procijeniti njezinu dodanu vrijednost u pogledu smanjenja unosa hranjivih tvari.
IX We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea. 
IX Iznosimo niz preporuka za poboljšanje djelotvornosti mjera za borbu protiv eutrofikacije u Baltičkome moru.
Introduction 08 Baltic Sea and eutrophication 01 The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas and eutrophication is seen as its greatest challenge1. 
Uvod 08 Baltičko more i eutrofikacija 01 Baltičko more jedno je od najonečišćenijih mora na svijetu, a eutrofikacija se smatra najvećim problemom koji je s time povezan1.
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia. 
Izlaz na Baltičko more ima osam država članica EU-a (Danska, Estonija, Finska, Njemačka, Latvija, Litva, Poljska i Švedska) i Rusija.
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area. 
Bjelarus je još jedna velika država u baltičkom slijevu.
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water. 
02 Eutrofikacija je proces koji se događa kada u vodeni tok uđe previše hranjivih tvari, posebice dušika i fosfora, koje nastaju ponajprije ljudskom aktivnošću.
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1). 
Visoke koncentracije hranjivih tvari dovode do intenzivnog i potencijalno otrovnog cvjetanja algi (vidjeti fotografiju 1.).
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’. 
1 Europska agencija za okoliš, „Hranjive tvari u prijelaznim, priobalnim i morskim vodama (CSI 021)”.
Assessment published March 2013. 
Procjena objavljena u ožujku 2013.
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen. 
Fotografija 1. – Eutrofična morska voda Izvor: HELCOM, autor fotografije: Samuli Korpinen.
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks. 
Uvod 09 03 Eutrofikacija može dovesti do znatnog smanjenja korisnosti mora smanjenjem biološke raznolikosti, narušavanjem izgleda obale i iscrpljivanjem ribljih fondova.
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1). 
Najpogođenije morske podsljevove čine Finski zaljev, Riški zaljev te središnje najdublje područje Baltičkog mora (vidjeti sliku 1.). Eutrofikacija u Baltičkome moru Slika 1.
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom. 
Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Izvor: HELCOM. „What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?”
‘What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?’ 
(Koje je bilo stanje Baltičkog mora u pogledu eutrofikacije u razdoblju 2003.–2007.?)
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010). Belarus 
Pyhälä Minna, Frias Vega Ma-nuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther i Norkko Alt (2010.). Belarus
Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast. 
Uvod 10 04 Glavni su izvori hranjivih tvari u moru opterećenje uneseno vodom s kopna preko rijeka i izravna ispuštanja otpadnih voda na obalama.
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2. 
Iz opterećenja unesenog vodom2. potječe 78 % ukupnog dušika i 95 % ukupnog fosfora koji uđu u Baltičko more.
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3. 
Dva najvažnija izvora opterećenja hranjivim tvarima koje se prenosi vodom čine raspršeni izvori, u kojima najveći udio zauzimaju poljoprivredne djelatnosti (45 % ukupnog dušika i 45 % ukupnog fosfora) i točkasti izvori, u kojima najveći udio zauzimaju komunalne otpadne vode (12 % ukupnog dušika i 20 % ukupnog fosfora)3.
05 Climate change adds two further challenges. 
05 Klimatske promjene uzrok su dvaju dodatnih problema.
Firstly it is predicted that shorter and wetter winters will lead to less snow and ice cover and thus to greater run-off from rivers’ catchment areas. 
Prvo, predviđa se da će kraće i vlažnije zime dovesti do manje količine snijega i ledenog pokrova, zbog čega će se povećati otjecanje iz sljevova.
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4. 
Slijedom toga, u more će ulaziti sve veće količine opterećenja hranjivim tvarima, čime će se pogoršati stanje u pogledu eutrofikacije4.
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period. 
Drugo, povećanjem temperature mora stvorit će se bolji uvjeti za cvjetanje algi i produžiti razdoblje njihova cvata.
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020. 
Pravni instrumenti EU-a za borbu protiv onečišćenja voda hranjivim tvarima 06 Kakvoća morskih voda u EU-u uređena je Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji iz 2008.5, čiji je cilj zajamčiti da se do 2020. godine postigne dobro stanje okoliša u morskim vodama EU-a.