natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %). 
Tako izraženi javni rashodi za mirovine za 2016. bili su viši nego igdje drugdje u europodručju (više od 16 % grčkog BDP-a), dok je godišnje državno financiranje tamošnjeg deficita u mirovinskom sustavu prelazilo 9 % BDP-a (prosjek u europodručju bio je 2,5 %).
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system. 
Na temelju projekcija o starenju stanovništva iz 2012. i 2015., mirovinske reforme koje su utvrđene u prvim dvama programima trebale bi dati određene pozitivne rezultate za dugoročnu održivost mirovinskog sustava u Grčkoj.
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP. 
U skladu s uvjetima programa Grčka bi u razdoblju 2010. – 2060. trebala ograničiti povećanje rashoda javnog sektora za mirovine na manje od 2,5 postotnih bodova BDP-a.
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target. 
Uzimajući u obzir izvješće o starenju stanovništva za 2015., očekuje se da će mirovinske reforme imati za posljedicu sveukupno smanjenje javnih rashoda za mirovine za 1,9 postotnih bodova, što je bolji rezultat od ciljne vrijednosti koja je utvrđena u programu.
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060. 67 
Međutim, prema projekcijama ti će rashodi i dalje ostati na vrlo visokoj razini koja će 2060. iznositi 14,3 % BDP-a.
Restoring financial stability 117. 
Ponovna uspostava financijske stabilnosti 117.
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved. 
Međutim, na temelju niza pokazatelja moguće je obaviti evaluaciju općih kretanja u bankovnom sektoru tijekom provedbe programa i time utvrditi u kojoj su mjeri ostvareni njihovi općeniti ciljevi.
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission. 
Ključni aspekti koje je potrebno razmotriti u toj analizi uključuju solventnost, kreditni rizik i kvalitetu imovine, likvidnost i profitabilnost. Ti su pokazatelji također zauzeli središnje mjesto u uvjetima programa i planovima preustroja banaka koje je odobrila Komisija.
Solvency 118. 
Solventnost 118.
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis. 
U najvećoj mjeri zbog izdašnog financiranja u okviru programa (31,9 milijardi eura) i preustroja sektora, omjeri kapitala grčkih banaka znatno su se poboljšali u skladu s međunarodnim kretanjima nakon svjetske krize.
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X). 
Stoga je stopa osnovnog kapitala (redovni osnovni kapital, engl. Common Equity Tier 1) do 2016. povećana na 17 %, tj. iznad prosjeka EU-a od 14,2 % i razine prije krize (vidi prilog X.).
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency. 
Međutim, visoka razina poreznih potraživanja od grčke države i loši krediti i dalje izazivaju zabrinutost u pogledu solventnosti banaka.
Credit risk and asset quality 119. 
Kreditni rizik i kvaliteta imovine 119.
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562. 
Tijekom razdoblja provedbe programa kreditni rejtinzi četiriju najvećih grčkih banaka znatno su sniženi te im je status 2105. spušten na „neispunjavanje obveza”62.
Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016. 
Unatoč završetku treće dokapitalizacije kojom je učvršćena adekvatnost kapitala banaka, sve su banke tijekom 2016. zadržale neinvesticijski rejting63.
With regard to asset quality, Greek banks entered the global crisis in 2008 with outstanding NPLs totalling 5.5 % of the total loan portfolio (7 % in 2009), i.e. significantly higher than the euro area average. 
Kad je riječ o kvaliteti imovine, na početku svjetske krize 2008. neotplaćeni loši krediti u grčkim su bankama činili 5,5 % ukupnog portfelja kredita (2009. taj je udio iznosio 7 %), što je znatno više od prosjeka europodručja.
Due to the unprecedented economic recession, the 62 63 68 Moody’s: Caa3, Fitch: RD (restricted default), S&P: SD (selective default). In 2016, only S&P upgraded the four largest Greek banks to CCC+. 
Zbog dotad nezabilježene gospodarske recesije, porasta nezaposlenosti koji je uslijedio te neriješenog problema strateških odluka dužnika da prestanu otplaćivati dug, broj loših kredita naglo je rastao tijekom provedbe svih programa.
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X). 
Ako se primijeni šira definicija neprihodujućih izloženosti, one su 2016. dosegnule najvišu razinu u EU-u (45,9 %) i bile su devet puta više od prosjeka EU-a (5,1 %, vidi prilog X.).
Liquidity 121. 
Likvidnost 121.
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained. 
Već u okviru prvog programa od grčkih banaka tražilo se da smanje oslanjanje na zaduživanje kod središnje banke (tj. Eurosustava) jer im je stanje likvidnosti već bilo preopterećeno.
In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did. 
U tim okolnostima, prvim programom nije se uspjelo smanjiti ovisnost o zaduživanju kod središnje banke, dok je u okviru drugog i trećeg programa to postignuto.
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros). 
Ipak, grčke su banke tijekom 2016. i dalje bile suočene sa strogim uvjetima likvidnosti jer su se oslanjale na financiranje iz središnje banke u mjeri koja je i dalje bila osjetno veća nego 2009. (vidi tablicu 5.), no manja nego sredinom 2015. kada je bila na vrhuncu (150 milijardi eura).
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources. 
Kad je riječ o standardnim izvorima likvidnosti, 2016. godine nije bilo dokaza o postupnom povećanju depozita (bilo ih je gotovo upola manje nego 2009., tj. smanjili su se sa 238 milijardi eura na 121 milijardu eura), a domaće banke i dalje su imale ograničen pristup drugim izvorima financiranja.
Profitability 122. 
Profitabilnost 122.
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring. 
Uspostavljenim politikama u okviru programa pokušalo se povećati profitabilnost banaka dubinskom konsolidacijom i preustrojem.
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses. 
Znatnim smanjenjem broja osoblja i podružnica domaće su banke znatno poboljšale omjer troškova i prihoda (51,9 %, u usporedbi s prosjekom EU-a za 2016. od 65,7 %) i smanjile troškove poslovanja.
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X). 
Međutim, na konsolidiranoj su osnovi tijekom većine navedenog razdoblja i dalje poslovale s gubitcima te im je razina uspješnosti prema nizu pokazatelja profitabilnosti i dalje bila među najgorima u EU-u (vidi prilog X.).
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments. 
Općenito govoreći, programima se nije uspjelo spriječiti naglo pogoršanje bilanci grčkih banaka, koje je u prvom redu posljedica negativnih makroekonomskih kretanja i nepovoljnih političkih promjena.
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly. 
Posrednička uloga banaka bila je otežana, a kanali za financiranje realnog gospodarstva postali su i ograničeni64 i skupi.
Reviving growth 124. 
Oživljavanje rasta 124.
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time. 
Nakon integracije Grčke u europodručje 2001. godine ta je zemlja jedno vrijeme bilježila vrlo visoku stopu gospodarskog rasta, ali je istodobno pretrpjela znatne gubitke u pogledu konkurentnosti.
Correcting structural imbalances and barriers to competitiveness was therefore one of the programmes’ objectives, the aim being to restore sustainable growth in the long term and thus facilitate fiscal adjustment. 
Ispravljanje strukturnih neravnoteža i prepreka konkurentnosti stoga je bio jedan od ciljeva programa, čija je svrha bila ponovno dugoročno bilježiti održiv rast, a time i 64 70 Zaduživanje kod središnje banke 2009.
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market. 
Taj cilj nije ostvaren jer se Grčka suočila s dugotrajnom i iznimno teškom recesijom koja je ostavila ozbiljne posljedice na tržište rada.
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI). 
Ključni makroekonomski pokazatelji sustavno su upućivali na lošije rezultate od onoga što se u programima pretpostavljalo (vidi prilog XI.).
Economic growth and its context 125. 
Gospodarski rast i njegov kontekst 125.
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal). 
Grčkom gospodarstvu trebalo je više vremena da ponovno počne bilježiti rast nego drugim državama članicama europodručja, uključujući one u kojima se provodio program financijske pomoći (kao što su Irska i Portugal).
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis. 
Određeni nedostatci u definiranju i provedbi programa (vidi dio II.) nisu pogodovali lakšem oporavku, no makroekonomska situacija također je bila posljedica brojnih vanjskih čimbenika i težini neravnoteža nagomilanih prije krize.
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes. 
Programima se nisu uspjeli ostvariti ciljevi u vezi s rastom, no ne zna se kakav bi bio makroekonomski scenarij da programi nisu provedeni.
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based. 
Grčko gospodarstvo bez iznimke je ostvarivalo lošije rezultate u usporedbi s ciljevima rasta na kojima su se temeljile makroekonomske projekcije.
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12). 
Stvarni rast BDP-a 2011. i 2012. bio je manji nego što je prvotno prognozirano u okviru programa (u svibnju 2010.) za redom 6,5 postotnih bodova i 8,4 postotna boda (vidi sliku 12.).
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year. 
Iako su prognoze predviđale da će se ponovni pozitivni rast zabilježiti 2012., do toga je zapravo došlo 2014. i to samo na jednu godinu.
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller. 
Grčko gospodarstvo podbacilo je i u usporedbi s prognozama iz ožujka 2012. i travnja 2014., iako su odstupanja bila znatno manja.
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009. 
Tijekom programskog razdoblja (do 2015.) Grčka je bez iznimke bilježila pozitivan rast izvoza, iako je to uslijedilo tek nakon snažnog smanjenja izvoza 2009.
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast. 
U usporedbi s programskim prognozama izvoz je općenito podbacio, ali su odstupanja bila manja nego u slučaju prognoza BDP-a.
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing. 
Izvoz je 2013. bilo na razini iz 2008., dok se uvoz tijekom istog razdoblja smanjio za 30 %, što je omogućilo Grčkoj da ponovno uspostavi ravnotežu bilance vanjske trgovine.
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms. 
Međutim, oporavak izvoza od 2010. godine ne može se u potpunosti pripisati reformama koje su donijeli programi.
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal devaluation. 
Pojedinim važnim sektorima, kao što je turizam, pogodovala je unutarnja devalvacija.
However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI). 
Međutim, sektorska analiza pokazuje da utjecaj na grčki izvoz imaju i sektori na koje nisu utjecale domaće cijene i plaće65 (npr. naftni derivati i 72 4,0 2,0 0,0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 2,1 2,1 0,4 -3,2 -7,3 -9,1 1,1 -0,2 0,0 Grčka Projekcija u okviru 1. programa Projekcija u okviru 2. programa Europodručje -2,0 -4,0 -4,3 -5,5 -2,6 -10,0 2009.
Prices and unemployment 129. 
Cijene i nezaposlenost 129.
Price levels did not develop in line with the programme’s projections. 
Razine cijena nisu se kretale u skladu s projekcijama u okviru programa.
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI). 
U prvotnoj prognozi (iz svibnja 2010.) znatno je podcijenjena inflacije za razdoblje 2010. – 2011. (također i zbog učinka poreznih mjera) i nije bila predviđena deflacija u razdoblju 2013. – 2014. (vidi prilog XI.).
Consequently, rising prices during the first programme slowed down the internal devaluation process which prevented Greece from improving its external competitiveness. 
Slijedom toga, porast cijena tijekom provedbe prvog programa usporio je proces unutarnje devalvacije, zbog čega Grčka nije mogla poboljšati vanjsku konkurentnost.
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller. 
Odstupanja između stvarnih i prognoziranih kretanja cijena postojala su i u kasnijim fazama programa, no u manjoj mjeri.
In line with the deeper-than-expected economic downturn, the labour market significantly underperformed when compared with the initial programme assumptions (see Figure 13). 
U skladu s neočekivano velikim gospodarskim padom tržište rada znatno je podbacilo u odnosu na početne pretpostavke programa (vidi sliku 13.).
Unemployment peaked at 27.5 % in 2013, even though it was initially projected to peak at 15.2 % in 2012. 
Stopa nezaposlenosti popela se 2013. na čak 27,5 %, iako je prvotno prognozirano da neće prijeći 15,2 %, i to 2012.
Unemployment also rose above the level projected in subsequent forecasts. 
Stopa nezaposlenosti bila je viša od razine projicirane u narednim prognozama.
The unemployment rate for the under-25s peaked at almost 60 % in 2013, but fell significantly to under 50 % in the following two years (see Annex XI). 
Stopa nezaposlenosti za osobe mlađe od 25 godina dosegnula je 2013. gotovo 60 %, no u naredne dvije godine znatno se smanjila na ispod 50 % (vidi prilog XI.).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece 131. 
ZAKLJUČCI I PREPORUKE Upravljanje programima ekonomske prilagodbe za Grčku 131.
The first Greek Economic Adjustment Programme was designed in a situation of extreme urgency and the management of all three programmes was impacted by political and economic uncertainties. 
Prvi program ekonomske prilagodbe za Grčku definiran je u situaciji iznimne hitnosti te je na upravljanje svim trima programima utjecala politička i gospodarska neizvjesnost.
The Commission was just one of several partners involved in the process as it was bound by the political guidance of the Eurogroup, and approval of the programmes required agreement between the Greek authorities and all Institutions representing lenders (the IMF, the Commission, the ECB, and the ESM under the third programme; see Introduction, paragraphs 22 to 23 and 31 to 32). 
Komisija je bila tek jedan od nekoliko partnera koji su sudjelovali u cjelokupnom procesu te je bila obvezna pridržavati se političkih smjernica Euroskupine, dok je za odobravanje programa bio potreban dogovor između grčkih vlasti i svih institucija koje su predstavljale zajmodavce (MMF, Komisija, ESB i ESM u okviru trećeg programa; vidi Uvod, odlomke 22., 23., 31. i 32.).
The Commission established programme management procedures almost one year after the launch of the first Greek programme. 
Komisija je utvrdila postupke za upravljanje programima gotovo godinu dana nakon početka provedbe prvog programa za Grčku.
The procedures stipulated internal arrangements for information and approval flows at the Commission and Council and with programme partners, but provided no guidelines on the actual design of the programmes, for example in terms of the scope and level of detail of conditions (see paragraphs 24 to 25). 
Tim su postupcima utvrđena interna rješenja za protok informacija i odobravanje dokumenata na razini Komisije i Vijeća te u okviru suradnje s partnerima u provedbi programa, ali nisu pružene smjernice za stvarno definiranje programa, na primjer u pogledu opsega ili razine detaljnosti uvjeta (vidi odlomke 24. i 25.).
In the early stages of the programming process, some conditions were vague and did not specify any concrete actions. 
U ranim fazama procesa izrade programa pojedini uvjeti bili su nejasni i u vezi s njima nisu bile određene nikakve konkretne aktivnosti.
Conditions became clearer in the second programme, when their number and level of detail increased. 
U okviru drugog programa uvjeti su postali jasniji te im se povećao broj i razina detaljnosti.
Only in the third programme did the Commission mark important conditions as “key deliverables”, while in the first two 73 30 25 20 15 10 5 0 27.5 24.9 12.7 9.6 Actual unemployment rate 1st EAP projection 2nd EAP projection 17.9 26.5 24.5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 74 programmes the relative importance of the measures was not indicated (see paragraphs 26 to 28). 
Tek u okviru trećeg programa Komisija je važne uvjete izdvojila kao„ključna postignuća”, dok u okviru prvih dvaju programa nije bila navedena relativna važnost mjera (vidi odlomke 26. – 28.).
Recommendation 1 The Commission should improve the general procedures for designing support programmes, in particular by outlining the scope of the analytical work needed to justify the content of the conditions and where possible by indicating the tools which could be drawn upon in relevant situations. 
74 1. preporuka Komisija bi trebala poboljšati opće postupke za definiranje programa potpore, pri čemu je osobito potrebno utvrditi opseg analitičkih aktivnosti potrebnih za obrazloženje sadržaja uvjeta i, po mogućnosti, uputiti na alate koji se mogu primijeniti u relevantnim situacijama.
In the case of future programmes, such guidance should make it easier for the Commission to organise its work in a situation of extreme urgency at the programme inception stage. 
U slučaju budućih programa takve bi smjernice Komisiji trebale u fazi začetka programa omogućiti lakšu organizaciju rada u situaciji iznimne hitnosti.
Target date: end-2018 Recommendation 2 The Commission should prioritise conditions more effectively and specify the measures that are needed urgently in order to address the imbalances that are crucial for achieving the programmes’ objectives. 
75 2. preporuka Komisija bi trebala djelotvornije utvrditi prioritetne uvjete i navesti mjere koje je potrebno hitno provesti radi otklanjanja neravnoteža koje su ključne za ostvarivanje ciljeva programa.
Target date: immediately, if applicable 134. 
Ciljni rok: odmah, ako je relevantno 134.
Despite the Commission’s efforts, programme conditions were not placed in the context of a broader growth strategy for Greece which could have lasted beyond the programmes. 
Unatoč nastojanjima Komisije uvjeti programa nisu postavljeni u kontekstu šire strategije rasta za Grčku koja se mogla nastaviti primjenjivati i nakon završetka programa.
In the early stages the programmes’ immediate focus was on restoring fiscal sustainability, but the need for such a strategy became clearer over time. 
U početnim fazama programa središte pozornosti bilo je na ponovnoj uspostavi fiskalne održivosti, no potreba za takvom strategijom s vremenom je postajala sve jasnija.
We found weaknesses in cross-policy coordination in programme design and cases where programme measures were not comprehensive in scope. 
Sud je utvrdio nedostatke u koordinaciji među relevantnim politikama u pogledu definiranja programa te slučajeve u kojima programske mjere nisu bile sveobuhvatne.
Both impacted the effectiveness of structural reforms, in particular those that aimed to make the Greek economy more competitive (see paragraphs 29 to 30). 
I jedno i drugo utjecalo je na djelotvornost strukturnih reformi, posebice onih čiji je cilj povećati konkurentnost grčkog gospodarstva (vidi odlomke 29. i 30.).
75 Recommendation 3 Where relevant to address the underlying economic imbalance, the Commission should ensure that the programmes are embedded in an overall growth strategy for the country, which is either already in place or has been devised with the Member State in the course of the programmes. 
3. preporuka U slučajevima u kojima je potrebno otkloniti temeljne ekonomske neravnoteže Komisija bi trebala zajamčiti da su programi ugrađeni u sveobuhvatnu strategiju rasta za predmetnu zemlju, koja ili već postoji ili je u suradnji s tom državom članicom izrađena tijekom provedbe programa.
If the strategy cannot be established at the programme inception stage, it should follow on as soon as possible and be reflected in any subsequent programme review. 
Ako se strategija ne može donijeti u fazi začetka programa, to bi trebalo učiniti što je prije moguće te bi se takva strategija trebala uzeti u obzir u svim narednim preispitivanjima programa.
Target date: immediately, if applicable 135. 
Ciljni rok: odmah, ako je relevantno 135.