natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cohesion policies are designed to deliver one of the principal aims of the EU: “to promote economic, social and territorial cohesion among Member States”2.The evolution of how Cohesion funding and priorities have developed is shown in Table 2. 
Kohezijske politike osmišljavaju se radi ostvarivanja jednog od glavnih ciljeva EU-a: promicanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije među državama članicama EU-a2. Način na koji su se financiranje i prioriteti kohezijske politike s vremenom razvijali prikazan je u tablici 2.
The table shows that: o Funding increased significantly from the outset, but has been more or less constant since the 2007-2013 period. o Before the 2007-2013 period, there was no stability in terms of the funds which contributed to Cohesion. 
Tablica pokazuje sljedeće: o iznos financijskih sredstava znatno se povećao u odnosu na sam početak, no od razdoblja 2007. – 2013. ostao je uglavnom nepromijenjen o do razdoblja 2007. – 2013. nije bilo stabilnosti kad je riječ o fondovima kojima se doprinosi provedbi kohezijske politike.
Since then they have remained the same. o Since the 2007-2013 period, the objectives of Cohesion have widened to include territorial (i.e. cross-border) cooperation, and objectives stemming from the EU’s long-term 10-year strategies3. o As at June 2019, there is no successor to the Europe 2020 strategy to which Cohesion spending, like other policy areas, will have to contribute. 7 
Od tog razdoblja ti se fondovi nisu mijenjali o od razdoblja 2007. – 2013. ciljevima kohezijske politike pridodana je teritorijalna (tj. prekogranična) suradnja, kao i ciljevi koji proizlaze iz dugoročnih desetogodišnjih strategija EU-a3 o prema podatcima iz lipnja 2019. nije predviđena strategija koja bi naslijedila strategiju Europa 2020. i čijoj bi se provedbi trebalo doprinositi sredstvima za kohezijsku politiku i za druga područja politike. 8
Table 2 – Evolution of EU Cohesion funding and priorities 8 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Budget ( % of total budget) 69 billion ECU* (20 %) 168 billion ECU* (30 %) €235 billion (33 %) €347 billion (36 %) €355 billion (37 %) €330 billion (34 %) Funds ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF EU wide strategy reflected in the Cohesion legislative framework - - [Lisbon 2000-2010]** Lisbon 2000-2010 Europe 2010-2020 Europe 2010-2020 - Investment objectives 5 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment; 6 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment 3 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — conversion of areas facing structural difficulties; — modernisation of systems of 3 priority objectives: — growth and employment of the least developed regions; — competitiveness of all other EU regions; — cross-border co-operation. 
2014. – 2020. 2021. – 2027. Proračun (% ukupnog proračuna) 69 milijardi ECU-a* (20 %) 168 milijardi ECU-a* (30 %) 235 milijardi eura (33 %) 347 milijardi eura (36 %) 355 milijardi eura (37 %) 330 milijardi eura (34 %) Fondovi EFRR, ESF, EFSJP – Komponenta za smjernice EFRR, ESF, EFSJP – Komponenta za smjernice, FIUR i KF EFRR, ESF, EFSJP – Komponenta za smjernice, FIUR i KF EFRR, ESF, KF EFRR, ESF, KF EFRR, ESF, KF Strategija na razini EU-a koja se odražava u zakonodavno m okviru za kohezijsku politiku - - [Lisabonska strategija za razdoblje 2000. – 2010.]** Lisabonska strategija za razdoblje 2000. – 2010.
11 thematic objectives: — research & innovation; — information and communication technologies (ICT); — competitiveness of SMEs; — low-carbon economy; 5 policy objectives: — innovative & smart economic transformation; — a greener, low-carbon Europe; — mobility and ICT; — EU Pillar of Social Rights; — sustainable development of 
Strategija Europa za razdoblje 2010. – 2020. 11
Source: Based on Commission, Inforegion Panorama no 26, June 2008 (for periods 1989-1993, 1994-1999, 2000-2006, 2007-2013 “Budget”, “Funds”, “Investment objectives”), Commission figures (for periods 2014-2020 and 2021-2027 “Budget”) and previous ECA audit work. * The European Currency Unit (ECU) was a basket of the currencies of the European Community Member States, used as the unit of account before being replaced by the “Euro” on 1 January 1999, at parity. ** The Lisbon strategy took effect around the same time as the 2000-2006 programme period, but was not reflected in the Cohesion legislative framework for that period. 
2000. – 2006. 2021. – 2027. — borba protiv dugotrajne nezaposlenosti — profesionalna integracija mladih osoba — reforma ZPP-a i promicanje ruralnog razvoja — borba protiv dugotrajne nezaposlenosti i profesionalna integracija mladih osoba — prilagodba radnika industrijskim promjenama — promicanje ruralnog razvoja — regije s iznimno niskom gustoćom naseljenosti strukturnim poteškoćama — modernizacij a sustava obrazovanja, osposobljava nja i zapošljavanja — prekogranična suradnja — prilagodba klimatskim promjenama, sprječavanje rizika i upravljanje rizicima — zaštita okoliša i učinkovitost resursa — održiv promet — promicanje zapošljavanja i podrška mobilnosti radne snage — socijalna uključenost — obrazovanje i osposobljavanje — jačanje institucijskih kapaciteta — europski stup socijalnih prava — održiv razvoj urbanih, ruralnih i obalnih područja i lokalne inicijative * Europska valutna jedinica (ECU, engl. European Currency Unit) skup je valuta država članica Europske zajednice. 1. 9.
Objective and approach of the briefing paper 04 This briefing paper is not an audit report. 
Cilj ovog informativnog dokumenta i pristup koji se u njemu primjenjuje 04 Ovaj informativni dokument nije revizijsko izvješće.
Drawing mainly on our extensive audit work in the past years, it provides an overview of the extent to which the design and implementation of Cohesion policy has been focused on performance, rather than complying with the rules. 
Temelji se ponajprije na opsežnim revizijskim aktivnostima koje je Sud proveo tijekom proteklih godina, a svrha mu je pružiti pregled mjere u kojoj se u načinu na koji je osmišljena kohezijska politika i njezinoj provedbi naglasak stavlja na uspješnost umjesto na pridržavanje pravila.
We consider that this should be useful for all those involved in planning the arrangements for the next programme period, at both EU institution and Member State level. 
Sud smatra da bi ovaj pregled trebao biti koristan za sve one koji su uključeni u planiranje okvira za sljedeće programsko razdoblje, kako na razini institucija EU-a, tako i na razini država članica.
05 We first assess how the evolution of key design features has evolved towards an effective system of performance management. 
05 Prvo se procjenjuje način na koji su se ključne značajke kohezijske politike razvijale na putu prema uspostavi djelotvornog sustava upravljanja uspješnošću.
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion. 
Procjena je obavljena i na razini općeg zakonodavnog okvira (i drugih inicijativa Komisije) i na razini zakonodavstva EU-a kojim se posebno uređuje područje kohezije.
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented. 
06 Sud potom utvrđuje 14 vodećih načela za koja smatra da ih je potrebno uzeti u obzir kako bi se kohezijska politika usmjerila na uspješnost.
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work. 
Svrha tih načela nije pružiti sveobuhvatni okvir te je moguće da se neka od njih ne primjenjuju izravno na druga područja politike EU-a; u njima se održavaju glavna pitanja koja je Sud utvrdio tijekom provedenih revizija uspješnosti.
They relate to the full cycle of managing the policy, from planning at the outset to evaluation on completion. 
Ona se odnose na cjelokupni ciklus upravljanja predmetnom politikom, od planiranja na samom početku do evaluacije po dovršetku provedbe.
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document). 
Na slici 1. u nastavku iznose se vodeća načela u vezi s pet glavnih faza upravljanja (kratki opisi faza upravljanja dostupni su u okviru analize vodećih načela kasnije u ovom dokumentu).
One of the principles (ensuring sustainability) is cross-cutting, and applies to a number of these stages. 10 
Jedno od tih načela (jamčenje održivosti) po svojoj je prirodi horizontalno i primjenjuje se na niz faza. 11
Picture 1 – Cohesion policy implementation cycle 11 GP 13: Evaluations at programme and policy level are used for decision making GP 10: Monitoring systems ensure timely performance data of good quality GP 11: There is clear accountability for performance GP 12: Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process Source: ECA. 
Slika 1. – Ciklus provedbe kohezijske politike 12 13.: Evaluacijenarazini programa i politike upotrebljavaju se za donošenje odluka 10.: Sustavimapraćenjajamčise prikupljanje pravodobnih i kvalitetnih podataka o uspješnosti 11.: Odgovornostzauspješnost jasno je utvrđena 12.: Informacijeouspješnosti upotrebljavaju se za poduzimanje korektivnih mjera i potporu procesu strateškog planiranja Izvor: Sud.
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD). 
Informacije proizašle iz tih aktivnosti nadopunjene su informacijama iz drugih izvora, kako unutar institucija EU-a (npr. studije koje je proveo Europski parlament, izvješća Službe Komisije za unutarnju reviziju) tako i izvan njih (npr. iz OECD-a).
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period. 
Sud analizira mjeru u kojoj je svako od tih načela odgovarajuće primijenjeno u programskim razdobljima 2007. – 2013. i 2014. – 2020. i, na temelju prijedloga Komisije4, način na koji bi ih bilo moguće uzeti u obzir u programskom razdoblju 2021. – 2027.
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate. 
Sud je o ovom informativnom dokumentu raspravio s Komisijom te je u relevantnim slučajevima uzeo u obzir njezine primjedbe.
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework. 
Usmjerenost na uspješnost u okviru kohezijske politike Razvoj zakonodavnog okvira za upravljanje uspješnošću 08 U ovom se odjeljku donosi pregled na visokoj razini u kojem se iznose značajke usmjerenosti na uspješnost utvrđene u zakonodavnom okviru.
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements. 
U sljedećem odjeljku to se pitanje ispituje u kontekstu svakog od vodećih načela te se procjenjuje mjera u kojoj su Komisija i države članice zajedno primijenile relevantne mehanizme.
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years. 
09 Tijekom posljednjih nekoliko godina inicijative za povećanje usmjerenosti proračuna EU-a na uspješnost bile su sve češće.
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management. 
Slika 1. pokazuje da je Komisija u svoj opći zakonodavni okvir (i inicijative) postupno uključivala ključne značajke potrebne za uspostavu djelotvornog sustava upravljanja uspješnošću.
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 12 
To uključuje definicije uspješnosti i dobrog financijskog upravljanja, uporabu utemeljenih ciljeva i pokazatelja te strukturiranu evaluaciju onoga što je postignuto.
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents. 
U okviru evaluacija također je potrebnoispitatidodanuvrijednostEU-a. Izvor: Sud, na temelju pregleda financijskih uredbi i drugih dokumenata Komisije.
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period. 
10 Te promjene na razini EU-a odrazile su se na usmjerenost na uspješnost u okviru kohezijske politike, koja je tijekom pripreme za programsko razdoblje 2014. – 2020. dobivala sve veći politički zamah.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5. 
U svrhu ispunjavanja ciljeva i ciljnih vrijednosti postavljenih u strategiji Europa 2020. Komisija je 2010. naglasila potrebu za poboljšanjem djelotvornosti kohezijske politike stavljanjem naglaska na rezultate5.
Consequently, ensuring result orientation was, according to the Commission, the cornerstone underpinning the adoption of the legislative package for the programme period 2014-20206. Similarly, result orientation is one of the Commission’s main objectives underpinning its proposals for the 2021-2027 period. 
U skladu s time, jamčenje usmjerenosti na rezultate bilo je prema Komisiji glavni temelj za donošenje zakonodavnog paketa za programsko razdoblje 2014. – 2020.6 Slično tome, usmjerenost na rezultate jedan je od glavnih ciljeva na kojima se temelje prijedlozi Komisije za razdoblje 2021. – 2027.
The Commission points in particular to the need for strengthened alignment between funding and EU priorities7. 
Komisija posebno naglašava potrebu za boljim usklađivanjem financiranja s prioritetima EU-a7.
11 Annex I provides more detail on how the EU’s general move to become more performance-oriented has been reflected within the area of Cohesion. 
11 Prilog I. sadržava više pojedinosti o načinu na koji se opća inicijativa EU-a za povećanje usmjerenosti na uspješnost odražava u području kohezijske politike.
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion. 
U njemu se opisuje mjera u kojoj su elementi koji su, prema mišljenju Suda, ključni za djelotvornu uporabu financijskih sredstava EU-a ugrađeni u zakonodavstvo EU-a kojim se uređuje područje kohezije.
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy. 
Prilog pokazuje da se do razdoblja 2014. – 2020. broj takvih elemenata u zakonodavstvu o kohezijskoj politici sve više povećavao, no u trenutačnim prijedlozima za razdoblje 2021. – 2027. dio tih elemenata nije zadržan zbog nastojanja Komisije da pojednostavi kohezijsku politiku.
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons. 
Vodeća načela 12 Sud za svako od 14 vodećih načela iznosi procjenu za tri programska razdoblja zajedno s glavnim povezanim razlozima.
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles. 
Budući da se ciklus provedbe kontinuirano nastavlja, postoje mnoge poveznice među različitim vodećim načelima.
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament. 
1. – Načela u vezi sa strateškim planiranjem 13 Proces započinje strateškim planiranjem na razini EU-a, tijekom kojeg Komisija, Vijeće i Europski parlament utvrđuju prioritete na razini cijelog EU-a (primjer je strategija Europa 2020.) i posebne prioritete za kohezijsku politiku.
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators. 
Tijekom tog procesa suzakonodavci također utvrđuju proračun za relevantnu politiku i pravila njegove uporabe u sklopu relevantnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO).
There is traditionally a set of common rules – the Common Provisions Regulation (CPR) – applying to the three Cohesion funds (ERDF, ESF and CF) and some other Funds, complemented by rules which are specific for each Fund. 
U pravilu postoji skup zajedničkih pravila, tj. Uredba o zajedničkim odredbama, koja se primjenjuje na tri kohezijska fonda (EFRR, ESF i KF) i na neke druge fondove te koja se nadopunjuje posebnim pravilima za svaki fond.
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 
načela koja se odnose na formuliranje vizije i dodjelu financijskih sredstava državama članicama.
14 27 
16 1. EU je formulirao jasnu i dosljednu viziju onoga što želi postići financijskim sredstvima za kohezijsku politiku, ali potrebno je preuzeti odgovornost za provedbu te vizije i primijeniti je na operativnoj razini 2007. – 2013.
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates. 
Uzevši u obzir složeni strateški okvir u kojem EU djeluje, formuliranje takve vizije sa sobom donosi određene izazove.
For the 2014-2020 period, the EU strategy (Europe 2020) was translated into Cohesion policy – which was not the case for the 2007-2013 period. 
Za razdoblje 2014. – 2020. strategija EU-a (strategija Europa 2020.) prenesena je u kohezijsku politiku, što nije bio slučaj za razdoblje 2007. – 2013.
For 2021 to 2027, there is no overarching EU-wide strategy to which Cohesion spending should contribute8. 
Za razdoblje 2021. – 2027. ne postoji sveobuhvatna strategija na razini EU-a čijoj bi provedbi rashodi u području kohezije trebali doprinositi8.
And some weaknesses remain: competing, unaligned sets of strategic objectives which are sometimes unrealistic and which may not always be fully owned by all stakeholders or operationalised. 1. 
Osim toga, i dalje postoje određeni nedostatci: međusobno suprotstavljeni i neusklađeni skupovi strateških ciljeva koji su katkad nerealistični te za čije ostvarenje određeni dionici katkad ne preuzimaju potpunu odgovornosti ili ne rade na njihovoj primjeni na operativnoj razini. 1.
EU Cohesion policy should be set in a strategic context, with associated strategic objectives and targets 15 The EU-wide strategies setting out EU strategic objectives with targets covering the 2007-2013 and 2014-2020 periods provided strategic orientation9 for the implementation of the Cohesion funds. 
Kohezijsku politiku EU-a potrebno je smjestiti u strateški kontekst, s povezanim strateškim ciljevima i ciljnim vrijednostima 15 Strategijama na razini EU-a u kojima se utvrđuju strateški ciljevi EU-a s ciljnim vrijednostima za razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. pružene su strateške smjernice9 za uporabu financijskih sredstava za kohezijsku politiku.
There is currently no such equivalent EU-wide strategy for the post 2020 period10. 
Trenutačno ne postoji istovjetna strategija na razini EU-a za razdoblje nakon 2020. godine10.
For Cohesion, the Commission proposes in the CPR five high-level policy objectives. 
Za područje kohezije Komisija u Uredbi o zajedničkim odredbama predlaže pet ciljeva politike na visokoj razini.
This has the advantage of providing continuity of funding in that it supports the same areas prioritised in the 2014-2020 period11. If a new, overarching strategy is developed for the post 2020 period, it will follow the agreement of the new MFF. 
Njihova je prednost ta što omogućuju kontinuitet financiranja jer se njima pruža potpora istim prioritetnim područjima kao i u razdoblju 2014. – 2020.11 U slučaju da se za razdoblje nakon 2020. izradi nova sveobuhvatna strategija, to će se dogoditi nakon dogovaranja novog VFO-a.
This is not the customary or logical sequence of events, in which public budgets are determined after the setting of political objectives and designing policies12. 2. 
Takav slijed događaja, u okviru kojeg se javni proračun određuje nakon utvrđivanja ciljeva politike i osmišljavanja politika, nije ni uobičajen ni logičan12. 2.
Different sets of strategic objectives covering different timelines and objectives should be avoided 16 The strategic environment in which the Cohesion policy funds are implemented comprises a set of overlapping strategic frameworks/objectives13, resulting from complex political processes at European and global level. 
Potrebno je izbjegavati različite skupove strateških ciljeva kojima su obuhvaćena različita vremenska razdoblja i ciljevi 16 Strateško okruženje u kojem se upotrebljavaju financijska sredstva za kohezijsku politiku obuhvaća skup strateških okvira/ciljeva koji se međusobno preklapaju13, što je posljedica složenih političkih procesa na europskoj i svjetskoj razini.
Figure 2 shows that the EU’s primary 10-year strategies (Lisbon strategy and Europe 2020) are overlaid with a series of other commitments such as the Commission’s priorities and plans to meet EU international commitments (such as the Paris Agreement on climate). 
Na slici 2. vidljivo je da je povrh glavnih desetogodišnjih strategija EU-a (Lisabonska strategija i strategija Europa 2020.) utvrđen niz drugih obveza, primjerice prioriteti i planovi Komisije za ispunjavanje međunarodnih obveza EU-a (kao što je Pariški klimatski sporazum).
Figure 2 – Overlapping and unsynchronised strategic frameworks and objectives for EU action 16 KEY EU INTERNATIONAL COMMITMENTS SPENDING AND REGULATION SPENDING Paris Agreement Sustainable Development Goals Europe 2020 + ? next European Council strategy next Commission’s programme MFF 2021-2027 Lisbon strategy Europe 2020 European Council: Strategic Agenda for the Union in times of change Juncker Commission: ten priorities MFF 2014-2020 1st Barroso Commission European Council: up to 2014 2nd Barroso Commission MFF 2007-2013 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Source: Briefing paper “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, Figure 6. 
Istodobno je sredstva za kohezijsku politiku potrebno upotrebljavati i u svrhe utvrđene posebno za tu politiku. Slika 2. – Preklapanja i vremenski neusklađeni strateški okviri i ciljevi za djelovanje EU-a 17 KLJUČNE MEĐUNARODNE OBVEZE EU-a POTROŠNJA SREDSTAVA I PROPISI POTROŠNJA SREDSTAVA Lisabonska strategija Pariški sporazum Ciljevi održivog razvoja Strategija Europa 2020. + ? strategija sljedećeg Europskog vijeća program sljedeće Komisije VFO za razdoblje 2021. – 2027.
17 This coexistence of multiple strategic frameworks and objectives with overlapping periods, objectives, indicators and targets is complex and can be confusing14. 
17 Istodobno postojanje niza strateških okvira i ciljeva s razdobljima provedbe, ciljevima, pokazateljima i ciljnim vrijednostima koji se preklapaju složeno je i može biti zbunjujuće14.