natgillin/translations-raw huggingface dataset:
29 Recital 37 of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
29 Uvodna izjava 37. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
30 Article 47 of Regulation (EU) No 1307/2013. 
30 Članak 47. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Greening introduced an additional layer of checks for mandatory environmentally friendly practices 53 One of the objectives of the new CAP is the enhancement of environmental performance through a mandatory ‘greening’ component of direct payments which supports agricultural practices beneficial for the climate and the environment applicable throughout the Union29. 
Ekologizacijom je uveden dodatni sloj provjera za obvezne prakse pogodne za okoliš 53 Jedan je od ciljeva novog ZPP-a poboljšanje uspješnosti u vezi s okolišem s pomoću „ekologizacije” – obvezne sastavnice izravnih plaćanja kojom se podupiru poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš primjenjive diljem Unije29.
Those practices include crop diversification, the maintenance of permanent grassland and the establishment of ecological focus areas. 
Te prakse obuhvaćaju raznolikost usjeva, održavanje trajnih travnjaka i uspostavu ekološki značajnih površina.
30 % of the annual national ceiling is to be paid in the form of such a greening payment for each eligible hectare30. 
30 % godišnje nacionalne gornje granice potrebno je platiti u obliku plaćanja povezanih s ekologizacijom za svaki prihvatljivi hektar30.
54 A new greening payment was introduced in the CAP for the period 2014–2020. 
54 ZPP-om za razdoblje 2014. – 2020. uvedeno je novo plaćanje povezano s ekologizacijom.
The farming practices under greening have similarities with previous GAEC standards which covered agricultural practices such as crop rotation, the protection of permanent pastures, or the retention of landscape features. 
Poljoprivredne prakse u okviru ekologizacije imaju sličnosti s prethodnim standardima DPEU-a kojima su bile obuhvaćene poljoprivredne prakse poput plodoreda, zaštite trajnih pašnjaka ili očuvanja obilježja krajolika.
Thus, for the period 2014–2020 there are two sets of complementary agricultural practices which target the same objectives: the maintenance of land and the protection of bio‐diversity. 
Slijedom toga, za razdoblje 2014. – 2020. postoje dva niza poljoprivrednih praksi koje se nadopunjuju i koje su usmjerene na iste ciljeve: održavanje zemljišta i zaštitu biološke raznolikosti.
Observations 26 55 In its 2014 annual activity report, DG AGRI explained that both these compulsory instruments – greening and GAEC – contribute towards the same objective: ‘Therefore, the CAP will be able to improve its environmental performance by ensuring that a substantial part of the agricultural area in Europe is affected by cross‐compliance requirements, ‘greening’ obligations as well as agri‐environmental commitments’. 
Opažanja 26 55 GU AGRI pojasnio je u svojem godišnjem izvješću za 2014. da oba navedena obvezna instrumenta – ekologizacija i DPEU – doprinose istom cilju: „Stoga će ZPP moći povećati svoju uspješnost u vezi sa zaštitom okoliša tako što će zajamčiti da se znatan dio poljoprivredne površine u Europi obuhvati zahtjevima višestruke sukladnosti, obvezama u pogledu „ekologizacije” i agroekološkim obvezama”.
56 On‐the‐spot checks for greening are performed on a sample of 5 % of farmers as part of the verifications regarding the eligibility criteria for the direct payment schemes31, in a system outside the control framework for GAEC, which verifies a sample of 1 % of farmers subject to cross‐compliance checks32. 
56 Terenske provjere u okviru ekologizacije provode se na uzorku od 5 % poljoprivrednika kao dio provjera u pogledu kriterija prihvatljivosti za programe izravnih plaćanja31, u sustavu izvan kontrolnog okvira za DPEU, kojim se provjerava uzroka od 1 % poljoprivrednika koji podliježu provjerama u pogledu višestruke suklad-nosti32.
As a result, compliance with complementary mandatory environmentally beneficial practices is checked within two different frameworks. 
Slijedom toga, usklađenost s dopunskim obveznim praksama pogodnim za okoliš provjerava se unutar dva različita okvira.
57 Under greening, farmers have to comply with the obligation to have at least 5 % of the arable land of the holding as Ecological Focus Areas. 
57 U okviru ekologizacije poljoprivrednici moraju ispuniti obvezu da najmanje 5 % obradivog zemljišta na njihovu gospodarstvu zauzimaju ekološki značajne površine.
The regulation also provides that cross‐compliance protected elements (such as landscape features or buffer strips) may as well count to fulfil this obligation. 
Uredbom se također predviđa da se zaštićene sastavnice u okviru višestruke sukladnosti (poput obilježja krajolika ili graničnih pojaseva) mogu uzeti u obzir pri ispunjavanju te obveze.
These are therefore managed under two different set of rules and checks. 
Stoga se njima upravlja u okviru dva različita niza pravila i provjera.
58 Thus, with the introduction of greening, there are now two control systems for compulsory environmentally‐friendly practices which complement each other and contribute to the same objective of improving the environmental performance of the CAP. 
58 Slijedom toga, uvođenjem ekologizacije nastala su dva kontrolna sustava za obvezne prakse pogodne za okoliš koje se međusobno nadopunjuju i doprinose istom cilju povećanja uspješnosti ZPP-a u vezi sa zaštitom okoliša.
While the cross‐compliance regulation states that Member States may make use of existing control systems to check cross‐compliance obligations33, there are risks of inefficiencies in the Member State control systems and of additional burdens on farmers. 
Iako se u skladu s uredbom o višestrukoj sukladnosti države članice mogu koristiti svojim postojećim kontrolnim sustavima kako bi provjerile obveze u pogledu višestruke sukladnosti33, postoji rizik da kontrolni sustavi država članica nisu učinkoviti i da dodatno opterećuju poljoprivrednike.
31 Title III of Commission Regulation (EU) No 809/2014. 
Uredbe Komisije (EU) br. 809/2014.
32 Title V of Commission Regulation (EU) No 809/2014. 
32 Glava V. Uredbe Komisije (EU) br. 809/2014.
33 Article 96 of Regulation (EU) No 1306/2013. 
33 Članak 96.
Observations 27 The specific costs associated with the implementation of cross‐compliance are not sufficiently quantified 59 The Commission needs a reliable estimate of the overall cost of cross‐compliance, aggregating the main stakeholders involved (EU institutions, Member State management and control authorities, and farmers) in order to ensure that the system is cost‐effective. 
Opažanja 27 Posebni troškovi u vezi s primjenom sustava višestruke sukladnosti nisu dovoljno kvantificirani 59 Kako bi se zajamčilo da je sustav višestruke sukladnosti isplativ, Komisiji je potrebna pouzdana procjena ukupnih troškova tog sustava, objedinjavanjem podataka za glavne uključene dionike (institucije EU-a, tijela država članica za upravljanje i kontrolu te poljoprivrednike).
60 DG AGRI has estimated that the total costs of managing and controlling agricultural expenditure are close to 4 billion euro or approximately 7 % of the total EU‐funding34. 
60 GU AGRI procijenio je da ukupni troškovi upravljanja poljoprivrednim rashodima i njihove kontrole iznose približno 4 milijarde eura ili oko 7 % ukupnih financijskih sredstava EU-a34.
However, as far as cross‐compliance is concerned, the costs are not quantified and no reliable estimate exists. 
Međutim, kad je riječ o višestrukoj sukladnosti, troškovi nisu kvantificirani i ne postoji pouzdana procjena tih troškova.
61 At Member State level, significant costs are due to the requirements of the cross‐compliance control system. 
61 Na razini država članica nastaju znatni troškovi kao posljedica zahtjeva u vezi sa sustavom za kontrolu višestruke sukladnosti.
Firstly, checks are required for GAEC, which are an additional set of rules applicable only to farmers benefiting from CAP payments. 
Prvo, potrebne su provjere za DPEU – dodatni niz pravila koja se primjenjuju samo na poljoprivrednike koji su korisnici plaćanja u okviru ZPP-a.
Secondly, in relation to SMRs, which are based on existing directives and regulations (‘sectoral legislation’)35, specialised control bodies have to check a minimum control rate of 1 % required under cross‐compliance rules and have additional reporting obligations regarding these checks. 
Drugo, u vezi sa SMR-om, koji se temelji na postojećim direktivama i uredbama („sektorsko zakonodavstvo”)35, specijalizirana kontrolna tijela moraju provjeriti najmanju stopu kontrole u visini od 1 % koja se zahtijeva pravilima o višestrukoj sukladnosti te imaju dodatne obveze u pogledu izvješćivanja u vezi s tim provjerama.
62 At farm level, the introduction of SMRs created more administrative obligations for farmers, such as record keeping and participating in cross‐compliance inspections36. 
62 Na razini poljoprivrednih gospodarstava uvođenjem SMR-a nastale su dodatne administrativne obveze za poljoprivrednike, primjerice vođenje evidencija i sudjelovanje u inspekcijama u vezi s višestrukom sukladnošću36.
Furthermore, compliance with GAECs, implies costs concerning the agricultural practices required (labour costs, costs of machinery, fuel and other consumables), the income forgone because the GAECs prohibit or impose certain practices (e.g. reduction in yield), but also other costs such as the use of third‐party service providers (e.g. consultants for certain cross‐compliance topics). 
Osim toga, usklađenost s DPEU-om podrazumijeva troškove u vezi s potrebnim poljoprivrednim praksama (troškovi rada, troškovi strojeva, goriva i drugih potrošnih materijala), izgubljene prihode zbog zabrana u vezi s DPEU-om ili nametanja određenih praksi (npr. smanjenje prinosa), no i druge troškove poput angažiranja vanjskih pružatelja usluga (npr. savjetnika za određene teme u vezi sa višestrukom sukladnošću).
63 A report commissioned by DG‐AGRI37 and published in 2014 assessed the actual costs that EU farmers incurred in order to comply with selected legislation in the fields of the environment, animal welfare and food safety. 
63 U izvješću koje je naručio GU AGRI37, objavljenom 2014. godine, procijenjeni su stvarni troškovi koje su imali poljoprivrednici u EU-u kako bi ispunili obveze u skladu s odabranim zakonskim aktima u području okoliša, dobrobiti životinja i sigurnosti hrane.
The study was built on case studies from the eight most representative agricultural sectors in the EU. 
Istraživanje se temeljilo na studijama slučaja iz osam najrepre-zentativnijih poljoprivrednih sektora u EU-u.
It gives an indication of the financial impact such obligations have on farmers (see Box 5 for a summary of the results for the wheat sector). 
Njime je pružena naznaka o financijskom učinku koji takve obveze imaju na poljoprivrednike (vidi sažetak rezultata za sektor pšenice u okviru 5.).
35 For example: Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 
35 Primjerice: Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str.
1); Regulation (EC) No 1760/2000 of European Parliament and of the Council of 17 July 2000 establishing a system for the identification of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealing Council Regulation (EC) No 820/97 (OJ L 204, 11.8.2000, p. 
1.).; Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. srpnja 2000. o uvođenju sustava označivanja i registracije goveda, označivanju goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br.
36 Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013: The cross‐compliance system implies certain administrative constraints for both beneficiaries and national administrations since records keeping has to be ensured, checks have to be carried out and where necessary penalties have to be applied. 
1306/2013: Sustav višestruke sukladnosti podrazumijeva određena administrativna ograničenja i za korisnike i za nacionalne uprave budući da je potrebno osigurati čuvanje podataka, da se moraju provoditi provjere te, kad je nužno, primijeniti kazne.
37 ‘Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety’ (AGRI‐2011‐EVAL‐08). 
37 „Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety” (Procjena troškova poljoprivrednika u pogledu usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a u području okoliša, dobrobiti životinja i sigurnosti hrane) (AGRI-2011-EVAL-08).
Study undertaken by: CRPA ‐ Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), in association with: TI ‐ Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN ‐ International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE). 
Istraživanje je proveo: CRPA - Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), u suradnji s: TI - Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN - International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE).
Observations 28 Impact of compliance with selected obligations on production costs in the wheat sector Out of the full cross‐compliance scope applicable until 2013, the study for the wheat sector took into consideration the cumulative effects of five compulsory GAECs (minimum soil cover, land management, establishment of buffer strips and avoiding the encroachment of unwanted vegetation and retention of landscape features), one optional GAEC (crop rotation) and the legislation underlying the basis of two SMRs (the Nitrates Directive and the Regulation on plant protection products). 
Opažanja 28 Učinak usklađivanja s odabranim obvezama na troškove proizvodnje u sektoru pšenice U odnosu na cjeloviti opseg višestruke sukladnosti koji se primjenjivao do 2013. godine, istraživanjem u sektoru pšenice uzeti su u obzir kumulativni učinci pet obveznih standarda DPEU-a (najmanji pokrov tla, upravljanje zemljištem, uspostava graničnih pojaseva, sprječavanje nekontroliranog širenja vegetacije i očuvanje obilježja krajolika), jedan neobvezni standard DPEU-a (plodored) i zakonski akti koji čine osnovu za dva zahtjeva SDMR-a (Direktiva o nitratima i Uredba o sredstvima za zaštitu bilja).
Another requirement outside the scope of cross‐compliance was also taken into account: the Directive on the sustainable use of pesticides. 
Uzet je u obzir još jedan zahtjev izvan opsega višestruke sukladnosti: Direktiva o održivoj uporabi pesticida.
The authors of the survey concluded that the actions taken by farmers to ensure compliance with the rules listed above would increase production costs by amounts ranging from 1.97 % in Hungary to 3.42 % in Denmark. 
Autori istraživanja zaključili su da bi se mjerama poljoprivrednika poduzetima radi usklađivanja s navedenim pravilima troškovi proizvodnje povećali u rasponu od 1,97 % u Mađarskoj do 3,42 % u Danskoj.
64 Furthermore, in the view of the majority of the Paying Agencies, the changes in the CAP for the period 2014 – 2020 are not likely to lead to a decrease in costs. 
64 Osim toga, po mišljenju većine agencija za plaćanja, nije vjerojatno da će izmjene ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. dovesti do smanjenja troškova.
When asked in the survey whether these changes will lead to lower, similar or higher costs for implementing, managing and controlling cross‐compliance obligations, the Paying Agencies’ replies were: Paying Agencies’ estimate of the impact of the CAP 2014– 2020 changes on their cross‐compliance management and control system No opinion; 6 % Higher costs; 14 % Similar costs; 61 % Source: European Court of Auditors. 
Na anketno pitanje o tome hoće li te izmjene dovesti do nižih, sličnih ili viših troškova u vezi s primjenom, upravljanjem i kontrolom obveza višestruke sukladnosti, agencije za plaćanja pružile su sljedeće odgovore: Procjena koju su agencije za plaćanja obavile u pogledu učinka izmjena ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. na sustav za upravljanje višestrukom sukladnošću i njezinu kontrolu Bez mišljenja; 6 % Viši troškovi; 14 % Slični troškovi; 61 % Izvor: Europski revizorski sud.
Lower costs; 19 % Figure 4 Box 5 
Niži troškovi; 19 % Slika 4. Okvir 5.
Observations 29 The basis for the calculation of cross‐compliance penalties for farmers across the EU is not sufficiently harmonised 65 The EU legislation stipulates that where a farmer does not comply with the rules on cross‐compliance, an administrative penalty should be imposed if the non‐compliance results from an act or an omission directly attributable to that beneficiary. 
Opažanja 29 Osnova za izračun kazni u vezi s višestrukom sukladnošću za poljoprivrednike na razini cijelog EU-a nije dovoljno usklađena. 65 Zakonodavstvom EU-a propisuje se da bi se u slučajevima u kojima se poljoprivrednik ne pridržava pravila o višestrukoj sukladnosti trebala izreći administrativna kazna ako je ta neusklađenost rezultat postupanja ili propusta koji se mogu izravno pripisati korisniku.
Such penalties should be established having regard to the principle of proportionality (graded according to the seriousness of the non‐compliance committed38 and calculated as a percentage on the CAP payment) and only be applied where the non‐compliance is attributable to the farmer’s actions, committed either negligently or intentionally. 
Pri određivanju takvih kazni trebalo bi uzeti u obzir načelo razmjernosti (stupnjevanjem na temelju ozbiljnosti utvrđene neusklađe-nosti38 i izračunom u obliku postotka plaćanja o okviru ZPP-a) te ih primijeniti samo kad se neusklađenost može pripisati postupanju poljoprivrednika, počinje-nom ili zbog nepažnje ili namjerno.
66 When calculating those penalties, account should be taken of the severity, extent, permanence and reoccurrence of the non‐compliance found. 
66 Pri izračunu takvih kazni u obzir bi trebalo uzeti ozbiljnost, opseg, trajanje i ponavljanje utvrđene neusklađenosti.
In the case of non‐compliance due to negligence, the maximum reduction is 5 % and, in the case of reoccurrence, 15 %. 
U slučaju neusklađenosti zbog nepažnje gornja granica smanjenja iznosi 5 %, a u slučaju ponovljene neusklađenosti 15 %.
In the case of intentional non‐compliance, there is a minimum reduction of 20 % and it may go as far as total exclusion from one or several aid schemes for one or more calendar years. 
U slučaju namjerne neusklađenosti postoji donja granica smanjenja u visini od 20 %, a može doći do cjelokupnog isključenja iz jednog ili više programa potpore u jednoj kalendarskoj godini ili u više njih.
67 We found that the practical application of the concept of intentional non‐compliance raises significant uncertainties at Member State level. 
67 Utvrdili smo da primjena koncepta namjerne neusklađenosti u praksi uzrokuje znatnu nesigurnost na razini država članica.
The representatives of the Paying Agencies and the farmers’ associations in the three Member States visited indicated that the proof of intentionality is difficult to sustain, unless the farmer is caught ‘red‐handed’. 
Predstavnici agencija za plaćanja i udruga poljoprivrednika u tri posjećene države članice naveli su da je namjeru teško dokazati osim kad je poljoprivrednik „uhvaćen na djelu”.
68 The review of the control statistics for cross‐compliance shows that some Member States were stricter than others in applying the concept of intentional non‐compliance: no farmer was penalised during the period 2011–2014 for intentional breaches in certain Member States (Czech Republic, Bulgaria), or very few were (Romania, Portugal, Hungary), while other Member States used this concept much more frequently (Lithuania, Greece, Poland, France, Ireland). 
68 Pregled statističkih podataka o kontrolama u vezi sa sustavom višestruke sukladnosti pokazuje da su neke države članice bile strože od drugih u primjeni koncepta namjerne neusklađenosti: tijekom razdoblja 2011. – 2014. nijedan poljoprivrednik nije bio kažnjen za namjerno kršenje obveza u određenim državama članicama (Češka Republika, Bugarska), ili je vrlo malo njih bilo kažnjeno (Rumunjska, Portugal, Mađarska), dok su neke države članice primjenjivale taj koncept mnogo češće (Litva, Grčka, Poljska, Francuska, Irska).
Observations 30 69 To examine how the same types of non‐compliance are assessed by the Member States, the survey we sent to the Paying Agencies contained two case studies on breaches of the SMRs on cattle identification and registration and the Nitrates Directive (full text of the case studies is included in Annex IV). 
Opažanja 30 69 Kako bismo ispitali način na koji su iste vrste neusklađenosti bile procijenjene u različitim državama članicama, u anketu koju smo poslali agencijama za plaćanja uvrstili smo dvije studije slučaja o kršenju obveza SMR-a u pogledu identifikacije i evidentiranja goveda i Direktive o nitratima (cjeloviti tekst tih studija slučaja naveden je u prilogu IV.).
The Paying Agencies were asked to quantify the percentage of penalties that would be applied in these two case studies. 
Od agencija za plaćanja zatražili smo da kvantificiraju postotke kazni koje bi primijenile u te dvije studije slučaja.
Box 6 shows a summary of the case studies presented and the replies received. 
U okviru 6. prikazan je sažetak tih studija slučaja i dobivenih odgovora.
Case studies regarding the penalties applied in Member States Summary of the case studies proposed to the Member States During the calendar year, the farmer sent late notification of the registration of animals for 20 cattle. 
Studije slučaja u pogledu kazni primijenjenih u državama članicama Sažetak studija slučaja poslanih državama članicama Tijekom kalendarske godine poljoprivrednik je poslao zakašnjelu obavijest o evidentiranju životinja za 20 goveda.
The farmer had an average of 75 cattle during the year. 
Tijekom godine poljoprivrednik je imao prosječno 75 goveda.
During on‐the‐spot checks, the inspectors calculated that the farmer’s manure storage capacity was 10 % less than the minimum required. 
Tijekom terenskih provjera inspektori su izračunali da je kapacitet poljoprivrednikove prostorije za skladištenje stajskog gnojiva bio 10 % manji od obvezne donje granice.
Number of Paying Agencies applying each of the possible reduction percentages 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% NR 8 19 29 0% 1% 3% 5% NR NR for ‘No Reply’ – indicates that several Paying Agencies did not quantify the breach. 
Broj agencija za plaćanja koje su primijenile neki od mogućih postotaka smanjenja 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% NP 8 19 29 0% 1% 3% 5% NP NP za „Nema podatka” označava da nekoliko agencija za plaćanja nije kvantificiralo kršenje obveze.
Observations 31 70 Thus, for the same breach of 20 cattle not registered in due time, almost half of the Member States would apply a 3 % penalty, whereas a fifth of the Member States would apply a 1 % penalty, with the remaining ones applying either a 0 % or a 5 % reduction. 
Opažanja 31 70 Slijedom toga, za isto kršenje obveze (nepravodobno evidentiranje 20 goveda) gotovo polovica država članica primijenila bi kaznu od 3 %, dok bi petina država članica primijenila kaznu od 1 %, a preostale države članice primijenile bi smanjenje od ili 0 % ili 5 %.
An insufficient manure storage capacity would be penalised at 1 % by almost half of the Member States, while a third would apply a 3 % penalty, while a sixth of the Member states would apply either a 0 % or 5 % penalty. 
Nedovoljan kapacitet prostorije za skladištenje stajskog gnojiva bio bi kažnjen s 1 % u gotovo polovici država članica, dok bi trećina država članica primijenila kaznu od 3 %, a šestina država članica primijenila bi kaznu od ili 0 % ili 5 %.