natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71 We noted another obstacle for seamless traveling along the TEN-T core road network: some cross-border sections are incomplete and there is an insufficiently coordinated approach to secure parking areas and alternative fuel infrastructure (see paragraphs 36-43). 38 
71 Sud je utvrdio da postoji još jedna prepreka neometanom putovanju osnovnom cestovnom mrežom TEN-T: određene prekogranične dionice nisu dovršene te se na zaštićena parkirališta i infrastrukturu za alternativna goriva ne primjenjuje dovoljno koordiniran pristup (vidjeti odlomke 36. – 43.). 40
Recommendation 1 Đ Prioritise investment in the core road network The Commission should: (a) ensure that Member States have appropriate planning to have the entire TEN-T core network complete by 2030, indicating the schedule and budgetary availability. 
1. preporuka – Ulaganja u osnovnu cestovnu mrežu potrebno je utvrditi kao prioritet Komisija bi trebala: (a) zajamčiti da države članice izrađuju odgovarajuće planove kako bi se cjelokupna osnovna mreža TEN-T dovršila do 2030. godine, u kojima su naznačeni raspored i dostupna proračunska sredstva.
A particular attention should be paid on cross-border sections, especially in Member States which are not progressing in these areas. Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation (b) take the appropriate steps so that Member States prioritise the available Cohesion Fund and ERDF for roads on investment in the core network with a view to completing it by 2030, especially in Member States where progress has been limited so far. 
Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti prekograničnim dionicama, posebno u državama članicama koje ne napreduju u tom području; Preporučeni rok: preispitivanje Uredbe o mreži TEN-T za 2021. godinu (b) poduzeti odgovarajuće korake kako bi države članice utvrdile ulaganja u osnovnu mrežu kao prioritet za financiranje raspoloživim sredstvima iz Kohezijskog fonda i EFRR-a u svrhu dovršavanja te mreže do 2030., posebno u državama članicama u kojima je dosad ostvaren ograničen napredak.
Timeframe: when adopting PAs and OPs for 2021-2027 programming period 72 Shortcomings in the CommissionŐs monitoring undermine its ability to take timely corrective action, if needed. 
72 Nedostatcima u praćenju koje Komisija obavlja umanjuje se njezina mogućnost da pravodobno poduzme korektivne mjere u slučaju da su one potrebne.
The CommissionŐs monitoring does not always cover the entire core network and it lacks intermediate targets that would allow it to assess progress towards the completion of the core network over time and make reliable forecast as to its likely completion by 2030. 
Praćenjem koje Komisija obavlja nije uvijek obuhvaćena cjelokupna osnovna mreža jer nedostaju prijelazne ciljne vrijednosti koje bi joj omogućile procjenu napretka u dovršenju osnovne mreže koji je s vremenom ostvaren i izradu pouzdanih prognoza vjerojatnosti dovršenja te mreže do 2030. godine.
Furthermore, the data are not timely, their reliability is affected by the lack of a uniform approach and there are no result indicators (see paragraphs 44-55). 39 
Nadalje, podatci se ne dostavljaju pravodobno, a nedostatak ujednačenog pristupa nepovoljno utječe na njihovu pouzdanost te ne postoje pokazatelji rezultata (vidjeti odlomke 44. – 55.). 41
Recommendation 2 Đ Enhance monitoring arrangements The Commission should enhance its monitoring system to be able to monitor progress in the development of the TEN-T core network and undertake corrective actions provided for in the TEN-T Regulation. 
2. preporuka – Potrebno je poboljšati mehanizme praćenja Komisija bi trebala poboljšati svoj sustav praćenja kako bi mogla pratiti napredak u razvoju osnovne mreže TEN-T i poduzimati korektivne mjere predviđene Uredbom o mreži TEN-T.
The monitoring framework should cover the entire core network and include the following elements: (a) Intermediate targets to assess progress made by Member States; (b) A systematic and uniform approach with fixed deadlines for Member States to provide data on completion of the core network and for the Commission to process and publish them; the system should be designed to allow monitoring of the results, such as time savings, average speed and capacity in order to help assessing the impact of the EU core network. 
Okvirom za praćenje trebala bi se obuhvatiti cjelokupna osnovna mreža te bi on trebao uključivati sljedeće elemente: (a) prijelazne ciljne vrijednosti za procjenu napretka koji su ostvarile države članice; (b) sustavan i ujednačen pristup s utvrđenim rokovima u kojima su države članice dužne dostaviti podatke o dovršenju osnovne mreže i u kojima je Komisija dužna obraditi i objaviti te podatke; predmetni sustav trebao bi biti osmišljen na način da omogućava praćenje rezultata, kao što su uštede vremena te prosječna brzina i kapacitet, kako bi se lakše mogao procijeniti učinak osnovne mreže EU-a.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 73 Insufficient maintenance by Member States puts the state of the core road network at risk in the medium to long term. 
Preporučeni rok: preispitivanje Uredbe o mreži TEN-T za 2021. godinu 73 Nedostatnim održavanjem na razini država članica ugrožava se stanje osnovne cestovne mreže u srednjem i dugom roku.
Although this can have an impact on the full functionality of the core network by 2030, the Commission does not have tools to verify whether Member States have a solid system in place ensuring proper maintenance of their networks (see paragraphs 56-66). 
Iako to može utjecati na ostvarivanje potpune funkcionalnosti osnovne mreže do 2030. godine, Komisija ne raspolaže alatima koji bi joj omogućili da provjeri jesu li države članice uspostavile pouzdane sustave za jamčenje odgovarajućeg održavanja svojih mreža (vidjeti odlomke 56. – 66.).
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance In order to ensure full functioning of the core road network in the medium to long term, the Commission should take appropriate measures in the revision of the TEN-T regulation to enhance long-term maintenance planning by Member States which provides information on financing resources required to cover long-term maintenance costs of the existing and planned infrastructure. 
3. preporuka – Potrebno je ojačati pristup održavanju Komisija bi u svrhu jamčenja potpune funkcionalnosti osnovne cestovne mreže u srednjem i dugom roku u okviru preispitivanja Uredbe o mreži TEN-T trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se unaprijedio način na koji države članice izrađuju dugoročne planove za održavanje i kako bi se u njima navele informacije o financijskim sredstvima potrebnima za pokrivanje dugoročnih troškova održavanja postojeće i planirane infrastrukture.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 40 
Preporučeni rok: preispitivanje Uredbe o mreži TEN-T za 2021. godinu 42
This Report was adopted by Chamber II, headed by Ms Iliana Ivanova, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2020. 
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda članica Revizorskog suda Iliana Ivanova, na sastanku održanom u Luxembourgu 11. ožujka 2020.
Annexes Annex I ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects 2007-2013, in million euro 42 Total Roads Motorways Motorways TEN-T Belgium 40.3 0 0 Bulgaria 1 050.7 0 673.3 Czech Republic 3 835.8 257.4 1 326.0 Denmark 00000 National roads 0 334.6 42.9 Regional / local roads 40.3 883.4 1 369.0 Germany Estonia Ireland Greece Spain 3 France 008.7 147.1 318.6 0 64.0 42.1 086.1 96.6 168.5 863.8 201.2 162.1 35.1 0 235.5 437.7 82.3 60.3 639.3 323.6 827.8 0 Luxembourg 0 0 339.9 311.9 273.2 45.4 0 21.9 3 870.1 362.0 823.8 152.0 0 0 0.3 34.7 0 345.2 0 0 315.7 0 423.7 281.3 0 0 1 068.1 1 373.9 72.3 14.0 0 0 2 5 1 209.8 0 0 757.4 1 328.9 39.1 0.1 452.7 22.0 0 122.8 0 745.4 8.4 24.5 Austria 00000 Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania 1 Hungary Malta Netherlands 3 187.4 0 94.7 0 24.5 0 Poland 16 736.0 1 846.4 8 526.3 2 291.0 396.9 8.6 1 784.3 472.1 179.1 120.2 1 020.2 473.6 4 072.3 399.2 1 668.7 119.9 205.4 Portugal Romania Slovenia Slovakia 804.7 0 3 925.1 0 443.2 24.0 2 031.9 332.7 
Prilozi Prilog I. Konačni iznosi sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i Kohezijskog fonda za cestovne projekte u razdoblju 2007. – 2013. (u milijunima eura) 44 Ukupna duljina cesta Autoceste Autoceste na mreži TEN-T Državne ceste 0 Bugarska 1 050,7 0 673,3 Češka Republika 3 835,8 257,4 1 326,0 Danska 0000 Regionalne/lokalne ceste 40,3 42,9 1 369,0 0 1 209,8 0 0 757,4 1 328,9 39,1 0,1 452,7 22,0 0 122,8 0 745,4 8,4 24,5 0 4 072,3 399,2 1 668,7 Belgija 40,3 0 0 334,6 883,4 Njemačka Estonija Irska Grčka Španjolska Francuska Hrvatska Italija Cipar Latvija Litva 2 5 3 1 008,7 147,1 339,9 318,6 0 273,2 64,0 42,1 0 086,1 96,6 3 870,1 168,5 863,8 823,8 201,2 162,1 0 35,1 0 0,3 235,5 437,7 0 82,3 60,3 0 639,3 323,6 315,7 827,8 0 423,7 311,9 45,4 21,9 362,0 152,0 0 34,7 345,2 0 0 281,3 0 373,9 14,0 0 Austrija 0000 Luksemburg 0 0 0 Mađarska Malta Nizozemska 3 187,4 0 1 068,1 94,7 0 72,3 24,5 0 0 1 Poljska Portugal Rumunjska 16 736,0 1 846,4 804,7 0 3 925,1 0 8 526,3 2 291,0 396,9 8,6 1 784,3 472,1
43 Finland 28.6 0 0 18.0 10.6 Sweden 18.8 0 0 2.6 16.2 United Kingdom 246.1 0 190.1 11.1 44.9 CB 409.1 4.4 9.8 1.1 393.9 EU 46 543.8 4 598.2 21 292.9 7 558.6 13 094.1 Note: CB refers to European Territorial Cooperation. 
45 Slovenija 443,2 24,0 179,1 120,2 119,9 Slovačka 2 031,9 332,7 1 020,2 473,6 205,4 Finska 28,6 0 0 18,0 10,6 Švedska 18,8 0 0 2,6 16,2 Ujedinjena Kraljevina 246,1 0 190,1 11,1 44,9 Prekogranični projekti 409,1 4,4 9,8 1,1 393,9 EU 46 543,8 4 598,2 21 292,9 7 558,6 13 094,1 Napomena: prekogranični projekti odnose se na Europsku teritorijalnu suradnju.
Note: In grey visited Member States. 
Napomena: posjećene države članice označene su sivom bojom.
TEN-T financing is not included in this table. 
Financijska sredstva za mrežu TEN-T nisu uključena u ovu tablicu.
Annex II ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects, 2014-2020, in million euro 44 Total Roads TEN-T core (new) TEN-T comprehensive (new) Secondary links to TEN-T (new) Other national and regional (new) Local roads (new) TEN-T reconstructed Other reconstructed Belgium 53.2 0 0 0 9.5 12.0 0 31.7 Bulgaria 737.7 572.3 0 0 0 0 0 165.3 Czech Republic 2 921.3 307.4 537.0 223.4 837 0 229.5 787.1 Denmark 0 0 0 0 0 0 0 0 Germany 0 0 0 0 0 0 0 0 Estonia 267.1 24.4 24.4 0 0 0 218.2 0 Ireland 0 0 0 0 0 0 0 0 Greece 1 311.4 35.2 499.8 201.7 89.8 0 110.8 374.0 Spain 389.6 0 0 43.8 169.3 0 10.4 166.2 France 0 0 0 0 0 0 0 0 Croatia 400.0 330.0 0 0 0 0 0 70.0 Italy 148.7 0 0 69.1 0 0 0 79.6 Cyprus 26.5 0 0 0 0 0 26.5 0 Latvia 673.4 0 0 0 0 0 377.7 295.7 Lithuania 466.3 86.9 0 0 0 0 222.7 156.7 Luxembourg 0 0 0 0 0 0 0 0 
Prilog II. Konačni iznosi sredstava dodijeljenih iz EFRR-a i Kohezijskog fonda za cestovne projekte u razdoblju 2014. – 2020. (u milijunima eura) 46 Ukupna duljina cesta Osnovna mreža TEN-T (nove ceste) Sveobuhvatna mreža TEN-T (nove ceste) Sekundarne dionice za povezivanje s mrežom TEN-T (nove ceste) Druge državne i regionalne ceste (nove) Lokalne ceste (nove) Obnovljene ceste na mreži TEN-T Druge obnovljene ceste Belgija 53,2 0 0 0 9,5 12,0 0 31,7 Bugarska 737,7 572,3 0 0 0 0 0 165,3 Češka Republika 2 921,3 307,4 537,0 223,4 837 0 229,5 787,1 Danska 0 0 0 0 0 0 0 0 Njemačka 0 0 0 0 0 0 0 0 Estonija 267,1 24,4 24,4 0 0 0 218,2 0 Irska 0 0 0 0 0 0 0 0 Grčka 1 311,4 35,2 499,8 201,7 89,8 0 110,8 374,0 Španjolska 389,6 0 0 43,8 169,3 0 10,4 166,2 Francuska 0 0 0 0 0 0 0 0 Hrvatska 400,0 330,0 0 0 0 0 0 70,0 Italija 148,7 0 0 69,1 0 0 0 79,6 Cipar 26,5 0 0 0 0 0 26,5 0 Latvija 673,4 0 0 0 0 0 377,7 295,7
45 Hungary 1 343.0 160.0 500.0 103.5 40.0 67.3 160.0 312.1 Malta 52.3 0 0 0 0 0 52.3 0 Netherlands 0 0 0 0 0 0 0 0 Austria 0 0 0 0 0 0 0 0 Poland 14 596.2 4 362.2 4 332.7 1 760.8 684.1 70.1 606.4 2 779.9 Portugal 56.9 0 0 0 40.9 0 0 16.0 Romania 3 714.8 1 988.4 464.2 17.9 30.8 65.5 82.2 1 065.6 Slovenia 132.0 0 63.5 68.4 0 0 0 0 Slovakia 1 842.9 1 078.6 209.4 0 186.8 0 0 368.2 Finland 22.9 0 0 0.7 6.3 1.1 0 14.9 Sweden 6.8 0 0 0 0 0 0 6.8 United Kingdom 119.1 0 0 0 0 0 110.5 8.6 EU 29 282.0 8 945.5 6 630.9 2 489.3 2 094.3 216.0 2 207.3 6 698.6 Note: In grey visited Member States. 
47 Litva 466,3 86,9 0 0 0 0 222,7 156,7 Luksemburg 0 0 0 0 0 0 0 0 Mađarska 1 343,0 160,0 500,0 103,5 40,0 67,3 160,0 312,1 Malta 52,3 0 0 0 0 0 52,3 0 Nizozemska 0 0 0 0 0 0 0 0 Austrija 0 0 0 0 0 0 0 0 Poljska 14 596,2 4 362,2 4 332,7 1 760,8 684,1 70,1 606,4 2 779,9 Portugal 56,9 0 0 0 40,9 0 0 16,0 Rumunjska 3 714,8 1 988,4 464,2 17,9 30,8 65,5 82,2 1 065,6 Slovenija 132,0 0 63,5 68,4 0 0 0 0 Slovačka 1 842,9 1 078,6 209,4 0 186,8 0 0 368,2 Finska 22,9 0 0 0,7 6,3 1,1 0 14,9 Švedska 6,8 0 0 0 0 0 0 6,8 Ujedinjena Kraljevina 119,1 0 0 0 0 0 110,5 8,6 EU 29 282,0 8 945,5 6 630,9 2 489,3 2 094,3 216,0 2 207,3 6 698,6 Napomena: posjećene države članice označene su sivom bojom.
CEF financing is not included in this table. 
Financijska sredstva iz CEF-a nisu uključena u ovu tablicu.
Annex III ESIF funds allocations to road networks for the period 2014-2020 46 Member State Belgium Bulgaria Czech Republic Estonia Greece Spain Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden UK EU Core network 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Comprehensive Outside TEN-T network network 0% 100 % 0% 22% 22% 63% 50% 0% 42% 51% 1% 98% 0% 17% 0% 100 % 50% 0% 28% 44% 24% 34% 43% 39% 50% 0% 32% 36% 0% 100 % 13% 32 % 48% 52 % 11% 31% 0% 100 % 0% 100 % 46% 7% 27% 39 % Status of completion of the core road network in 2013 99% 45% 55% 34% 76% 100 % 60% 77% 73% 88% 7% 81% 53% 33% 100 % 41 % 100 % 39% 71% 71% 100 % 74 % Note: In grey visited Member States. 
Prilog III. Financijska sredstva iz ESI fondova dodijeljena za cestovne mreže za razdoblje 2014. – 2020. 48 Država članica Belgija Bugarska Češka Republika Estonija Grčka Španjolska Hrvatska Italija Cipar Latvija Litva Mađarska Malta Poljska Portugal Rumunjska Slovenija Slovačka Finska Švedska UK EU Osnovna mreža 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Sveobuhvatna mreža Izvan mreže TEN-T 0% 100 % 0% 22% 22% 63% 50% 0% 42% 51% 1% 98% 0% 17% 0% 100 % 50% 0% 28% 44% 24% 34% 43% 39% 50% 0% 32% 36% 0% 100 % 13% 32% 48% 52% 11% 31% 0% 100 % 0% 100 % 46% 7% 27% 39% Status dovršenja osnovne cestovne mreže 2013.
Abbreviations and glossary CEF (Connecting Europe Facility): A mechanism, which since 2014 has provided financial aid to three sectors: transport, energy, and information and communication technology. 
Pokrate i pojmovnik CEF (Instrument za povezivanje Europe): mehanizam kojim se od 2014. godine pruža financijska potpora u trima sektorima: promet, energija te informacijske i komunikacijske tehnologije.
For transport, the priorities are intermodal transport corridors and cleaner transport. 
U području prometa prioriteti su intermodalni prometni koridori i čišći načini prijevoza.
ERDF (European Regional Development Fund): An EU fund that strengthens economic and social cohesion in the EU by financing investments to reduce imbalances between regions. 
EFRR (Europski fond za regionalni razvoj): fond EU-a kojim se jača gospodarska i socijalna kohezija u EU-u financiranjem ulaganja s ciljem smanjenja nejednakosti među različitim regijama.
ESIF (European Structural and Investment Funds): The five main EU funds which together support economic development across the EU. 
ESI fondovi (europski strukturni i investicijski fondovi): Pet glavnih fondova EU-a iz kojih se pruža potpora gospodarskom razvoju cijeloga EU-a.
The European Commission and EU Member States jointly manage them. 
Tim fondovima zajedno upravljaju Europska komisija i države članice EU-a.
They include the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Riječ je o Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR), Europskom socijalnom fondu (ESF), Kohezijskom fondu (KF), Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR) i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
European Green Deal: It is a new EU growth strategy that aims to transform the EU into a fair and prosperous society, with a modern, resource-efficient and competitive economy where there are no net emissions of greenhouse gases in 2050 and where economic growth is decoupled from resource use. 
Europski zeleni plan: nova strategija rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa.
Ex-ante conditionalities (replaced by enabling condition for 2021-2027): are conditions, based on pre-defined criteria established in the Common Provisions Regulation, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the EU funding for all ESIF funding. 
Ex ante uvjeti (koji se za razdoblje 2021. – 2027. zamjenjuju uvjetima koji omogućuju provedbu): uvjeti koji se temelje na unaprijed određenim kriterijima utvrđenima u Uredbi o zajedničkim odredbama i koji se smatraju nužnim preduvjetima za djelotvornu i učinkovitu uporabu financijskih sredstava EU-a za sve europske strukturne i investicijske fondove.
When preparing ERDF and Cohesion Fund OPs under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Pri izradi operativnih programa za EFRR i Kohezijski fond za programsko razdoblje 2014. – 2020. države članice bile su dužne procijeniti jesu li ti uvjeti ispunjeni.
If they have not been fulfilled, action plans needed to be prepared to ensure fulfilment of the conditions by 31 December 2016. 
Ako uvjeti nisu bili ispunjeni, bilo je potrebno izraditi akcijske planove kojima će se zajamčiti njihovo ispunjavanje do 31. prosinca 2016.
INEA: the Innovation and Networks Executive Agency commenced operations on 1 January 2014 to implement parts of the following EU programmes: the Connecting Europe Facility (CEF); Horizon 2020; and legacy programmes (TEN-T and Marco Polo 2007-2013). 47 
INEA: Izvršna agencija za inovacije i mreže koja je započela s radom 1. siječnja 2014. kako bi provela dijelove sljedećih programa EU-a: Instrumenta za povezivanje Europe (CEF), programa Obzor 2020. i drugih programa čiju je provedbu preuzela (TEN-T i Marco Polo 2007. – 2013.).
Operational Programme (OP): The basic framework for implementing EU-funded cohesion projects in a set period, reflecting the priorities and objectives laid down in partnership agreements between the Commission and individual Member States. 
Operativni program: osnovni okvir za provedbu kohezijskih projekata financiranih sredstvima EU-a u zadanom razdoblju, u koji su ugrađeni prioriteti i ciljevi utvrđeni u sporazumima o partnerstvu između Komisije i pojedinačnih država članica.
The projects within an OP must contribute to a certain number of objectives specified at the EU level of the OPs priority axis. 
Projektima u okviru nekog operativnog programa mora se doprinijeti postizanju određenog broja ciljeva utvrđenih na razini prioritetnih osi tog operativnog programa.
OP funding may come from the ERDF, CF and/or ESF. 
Operativni program može se financirati sredstvima iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i/ili ESF-a.
OPs can only be modified during the programme period if both parties agree Partnership agreements: Agreements entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Sporazumi o partnerstvu: sporazumi koji se sklapaju između Europske komisije i svake države članice za programsko razdoblje 2014. – 2020.
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the ESIF and outline each country's strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth. 
U njima se iznose planovi nacionalnih tijela o tome kako će se iskoristiti sredstva iz ESI fondova te se navode strateški ciljevi i investicijski prioriteti svake zemlje, koji se povezuju s općim ciljevima strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast.
TEN-T (Trans-European Transport Networks): A set of planned road, rail, air and water transport networks in Europe. 
TEN-T (transeuropska prometna mreža): skupina planiranih mreža cestovnog, željezničkog i zračnog prometa te prometa vodnim putovima u Europi.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS ŇTHE EU CORE ROAD NETWORK: SHORTER TRAVEL TIMES BUT NETWORK NOT YET FULLY FUNCTIONALÓ EXECUTIVE SUMMARY I. Developing the multimodal TEN-T core network by 2030 remains a task of high importance. 
ODGOVORI KOMISIJE NA TEMATSKO IZVJEŠĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA „OSNOVNA CESTOVNA MREŽA EU-A: SKRAĆENO JE VRIJEME PUTOVANJA, ALI MREŽA JOŠ NIJE POTPUNO FUNKCIONALNA” SAŽETAK I. Razvoj multimodalne osnovne mreže TEN-T do 2030. i dalje je od velike važnosti.
Thanks to the efforts from the Commission and Member States, there has been already considerable progress in doing so since the adoption of the TEN-T regulation in 2013, also regarding road transport infrastructure. 
Zahvaljujući naporima Komisije i država članica, od donošenja Uredbe o mreži TEN-T 2013. već je ostvaren znatan napredak, uključujući i u pogledu infrastrukture cestovnog prometa.
However, the further development of the road network must also take into account the primary priorities related to the transport decarbonisation, digitalisation and safety. 
No pri daljnjem razvoju cestovne mreže moraju se uzeti u obzir i glavni prioriteti povezani s dekarbonizacijom prometa, digitalizacijom i sigurnošću.
The Cohesion Fund and ERDF may support investments in road infrastructure, including the road core network, when this is justified in view of the objectives set out in the Treaty, the goals of the European Green Deal and the socio-economic and territorial characteristics of the Member States and regions concerned. 
Kohezijski fond i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) mogu podupirati ulaganja u cestovnu infrastrukturu, uključujući osnovnu cestovnu mrežu, ako je to opravdano s obzirom na ciljeve utvrđene u Ugovoru, ciljeve europskog zelenog plana te socioekonomske i teritorijalne karakteristike predmetnih država članica i regija.
The Treaty establishes the ERDF and the Cohesion Fund, among others, to promote harmonious development by supporting actions aimed at strengthening economic, social and territorial cohesion (Art.174 TEU). 
Ugovorom se, između ostalog, osnivaju EFRR i Kohezijski fond radi promicanja Unijina skladnog razvoja provedbom aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije (čl. 174.
The scope of the ERDF support is therefore broader than the (core) TEN-T network. 
Područje primjene potpore EFRR-a stoga je šire od (osnovne) mreže TEN-T.
The Cohesion Fund supports projects in the field of environment and Trans-European networks in the area of transport, covering both the core and comprehensive networks. 
Kohezijskim fondom podupiru se projekti u području okoliša te transeuropske mreže u području prometa, što uključuje osnovne i sveobuhvatne mreže.
Under shared management, the Commission is not in charge of selecting projects for ERDF and Cohesion Fund support. 
U okviru podijeljenog upravljanja Komisija nije zadužena za odabir projekata kojima će se dodijeliti potpora iz EFRR-a i Kohezijskog fonda.
See also Commission replies to paragraph 32. 
Vidjeti i odgovore Komisije na odlomak 32.
The Commission accepts the recommendations and refers to its replies to recommendations 1 to 3. 
Komisija prihvaća preporuke i upućuje na svoje odgovore na preporuke od 1. do 3.
INTRODUCTION 06. 
UVOD 06.