natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This inertia can also be illustrated by looking at the 12 Member States for which imbalances were identified in 2012, the first year of the MIP. 
Takva inercija može se ilustrirati i promatranjem stanja u 12 država članica u kojima su neravnoteže utvrđene 2012., odnosno u godini uspostave MIP-a.
Six of the 12 have since drifted at some point into ‘excessive imbalances’ (Bulgaria, Cyprus, France, Italy, Slovenia and Spain). 
U šest od 12 država članica u nekom su trenutku zabilježene „prekomjerne neravnoteže” (Bugarska, Cipar, Francuska, Italija, Slovenija i Španjolska).
Only two of those six have managed to return to a ‘regular’ imbalance (Slovenia and 19 Spain), leaving the other four still in the ‘excessive’ category (four years in succession for Italy, three years for France and Bulgaria, two years for Cyprus12). 
Samo dvije zemlje od tih šest uspjele su se vratiti u kategoriju zemalja s „običnim” neravnotežama (Slovenija i Španjolska), dok su preostale četiri i dalje u kategoriji „prekomjernih neravnoteža” (Italija četiri godine zaredom, Francuska i Bugarska tri godine te Cipar12 dvije godine).
No Member State with ‘excessive’ imbalances has ever been able to improve to the ‘no imbalance’ category. 
neravnoteže” nije nikada uspjela prijeći u kategoriju zemalja „bez neravnoteža”.
Annex VIII traces in full the classification of each Member State since 2012. 
Prilog VIII. donosi detaljan prikaz klasifikacije svih država članica od 2012.
Despite frequent and intensive monitoring, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low A good standard of Commission monitoring 31. 
Unatoč čestom i intenzivnom praćenju, države članice ostvarile su nisku stopu provedbe preporuka relevantnih za MIP Dobra kvaliteta praćenja na razini Komisije 31.
The MIP Regulation13 requires the Commission to monitor the implementation of MIP‐ CSRs by, among other things, gathering information in Member States and maintaining a permanent dialogue with the authorities and the social partners. 
U skladu s Uredbom o MIP-u13 Komisija je dužna pratiti provedbu preporuka relevantnih za MIP, među ostalim, prikupljanjem informacija u državama članicama i održavanjem trajnog dijaloga s vlastima i socijalnim partnerima.
We found that, in the course of frequent information visits to Member States, the Commission held full and frank dialogue with a sufficiently wide range of stakeholders at national level. 
Sud je utvrdio da je Komisija, u okviru čestih posjeta državama članicama u svrhu prikupljanja informacija, vodila opsežan i otvoren dijalog s dovoljno širokim rasponom dionika na nacionalnoj razini.
In 2013, the Commission introduced ‘specific monitoring’ for Member States with excessive imbalances. 
Komisija je 2013. uvela „posebno praćenje” za države članice u kojima postoje prekomjerne neravnoteže.
This was extended in 2014 to selected euro‐area Member States with imbalances of systemic relevance and, in 2016, to all Member States with imbalances. 
Takvo je praćenje 2014. prošireno na odabrane države članice europodručja u kojima su zabilježene neravnoteže od sistemske važnosti, a 2016. na sve države članice u kojima postoje neravnoteže.
Specific monitoring currently consists of an annual information visit to each Member State followed by the publication of a progress report. 
Posebno praćenje trenutačno obuhvaća godišnji posjet svakoj državi članici u svrhu prikupljanja informacija, nakon čega se objavljuje izvješće o napretku.
However, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low 33. 
Međutim, države članice ostvarile su nisku stopu provedbe preporuka relevantnih za MIP 33.
The Commission assesses the degree of CSR implementation using a qualitative ranking (see Annex V). 
Komisija procjenjuje stopu provedbe preporuka po državama članicama primjenom kvalitativnog rangiranja (vidi prilog V.).
In 2017, the European Parliament drew on these assessments to evaluate the overall implementation of MIP‐CSRs for the 2012‐2016 period14. Figure 4 summarises this 12 13 14 20 From May 2013 to March 2016, Cyprus was under an economic adjustment programme. 
Europski parlament poslužio se 2017. tim procjenama u svrhu evaluacije sveukupne razine provedbe preporuka relevantnih za MIP u razdoblju 2012. – 2016.14 Na slici 4. sažeti je prikaz te evaluacije.
Article 13(1) and (2). 
Sud je zaključio da je razina 13 14 20 Članak 13. stavci 1. i 2.
In‐depth analysis ‘Implementation of the Macroeconomic Imbalance Procedure – state‐of‐play (June 2017)’ ‐ PE 497.739. evaluation. 
Dubinska analiza „Implementation of the Macroeconomic Imbalance Procedure – state-of-play (June 2017)” (Provedba postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža – trenutačno stanje (lipanj 2017.)) – PE 497.739.
We conclude that the implementation of MIP‐CSRs has been persistently weak since 2012 as the share of fully or substantially implemented MIP‐CSRs is extremely low15. 
21 provedbe od samog početka tog razdoblja nezadovoljavajuća jer je udio preporuka po državama članicama koje su provedene u potpunosti ili u znatnoj mjeri izrazito nizak15.
Figure 4 – Implementation of MIP‐CSRs issued from 2012 to 2016 Source: ECA based on European Parliament (Economic Governance Support Unit (EGOV)) and European Commission assessments. Several weaknesses affecting the implementation of MIP‐CSRs 34. 
5% 5% 5% 7% 2% 17% 78% Izvor: Sud na temelju procjena koje su obavili Europski parlament (Odjel za podršku pri ekonomskom upravljanju (EGOV)) i Europska komisija.
The following weaknesses in the management of the MIP process have adversely affected the implementation of MIP‐CSRs: (i) no systematic link between MIP‐CSRs and imbalances; (ii) no systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances; (iii) inconsistency of recommendations for the euro area as a whole with MIP‐CSRs; (iv) a very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs. No systematic link between MIP‐CSRs and imbalances 35. To promote national ownership, thus encouraging Member States to implement MIP‐ CSRs more diligently, it is essential to make it clear how the economic analysis and assessment of imbalances have led to specific policy recommendations. 
Na provedbu preporuka relevantnih za MIP nepovoljno su utjecali sljedeći nedostatci u upravljanju procesom provedbe tog postupka: (1) nepostojanje sustavne veze između preporuka relevantnih za MIP i neravnoteža, (2) nepostojanje sustavne procjene učinka tih preporuka na neravnoteže, (3) nedosljednost preporuka za europodručje u cjelini u odnosu na preporuke relevantne za MIP za pojedinačne zemlje i (4) vrlo zahtjevni rokovi za provedbu potonjih preporuka.
These measures are promising, but not all of them have yet been implemented and implementation is not certain in all cases.” 
Te su mjere obećavajuće, no sve još nisu provedene, a za neke od njih provedba nije sigurna.”
This level of implementation cannot always be seen as reducing imbalances with a reasonable probability. 
Takva razina provedbe ne može se u svim slučajevima tumačiti kao da postoji razumna vjerojatnost za smanjenje neravnoteža.
own guidance states that IDRs should provide the analytical basis for formulating recommendations16, but in practice, the link is not often obvious17. 
U smjernicama Komisije navodi se da bi detaljna preispitivanja trebala poslužiti kao analitička osnova za oblikovanje preporuka16, ali ta veza u praksi često nije očita17.
Our EPC survey confirmed this impression: when asked, “Is it clear which CSRs relate to the MIP?” only a quarter of EPC members answered “always clear” (see Figure g in Annex VI). 
Upitnik koji je Sud poslao EPC-u potvrdio je takav dojam: odgovarajući na pitanje „Je li jasno koje se preporuke po državama članicama odnose na MIP?”, samo četvrtina članova EPC-a dala je odgovor „uvijek je jasno” (vidi dijagram (g) u prilogu VI.).
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73). 
Ta je veza još i manje vidljiva u posljednjih nekoliko godina zbog „racionalizacije” preporuka relevantnih za MIP (vidi odlomke 40. – 42.) i detaljnih preispitivanja (vidi odlomke 67. – 73.).
Firstly, the link is not often obvious or is very weak. 
Kao prvo, ta veza često nije očita ili je vrlo slaba.
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation. 
Razlog je u tome što Komisija ne oblikuje svoje prijedloge preporuka po državama članicama kako bi se uklonile konkretne neravnoteže, kao što je propisano člankom 6. stavkom 1. Uredbe o MIP-u.
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances. 
Umjesto toga, prije unošenja strukturnih reformi u prijedloge Komisije o njima se u kontekstu strategije Europa 2020. raspravlja s predmetnom državom članicom te ih je moguće označiti relevantnima za MIP čak i ako su tek rubno povezane s neravnotežama.
Moreover, in our analysis of the four selected Member States we found many CSRs that were wrongly labelled as MIP‐relevant, since none of the recommended measures addressed imbalances identified in the IDR. 
Osim toga, analizom četiriju odabranih država članica Sud je utvrdio brojne preporuke po državama članicama koje su bile pogrešno označene relevantnima za MIP, jer se nijedna od preporučenih mjera nije odnosila na neravnoteže utvrđene u okviru detaljnog preispitivanja.
See Box 1 for examples. 
Za primjere vidi okvir 1.
22 Box 1 – Examples of a missing link between MIP‐CSRs and IDRs • CSR No 3/2016 to France addressed topics (apprenticeship, vocational training and unemployment benefit reforms) that were not MIP‐relevant: not dealt with in the IDR section of the country report, nor mentioned in the MIP assessment matrix (see paragraph 68), nor raised as a policy challenge related to the IDR in the executive summary of the country report. 
Okvir 1. – Primjeri nepostojanja veze između preporuka relevantnih za MIP i detaljnih preispitivanja • preporuka br. 3/2016 Francuskoj odnosila se na teme (reforme naukovanja, stručnog osposobljavanja i naknada za nezaposlenost) koje nisu bile relevantne za MIP: te teme nisu obrađene 16 17 22 Institucionalni dokument Europske komisije br.
16 17 European Commission Institutional Paper 039, November 2016, ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium’, p. 
039, studeni 2016., „The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium”, (Postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža – osnova, proces, primjena: priručnik), str.
The ECA’s view is that the logical process would be from identification of imbalances to consideration of policy options (including estimates of effects) towards the specification of CSRs. 
Sud smatra da bi logičan proces započinjao utvrđivanjem neravnoteža, nastavljao se razmatranjem opcijama za njihovo rješavanje u okviru relevantnih politika (uključujući procjene učinaka) te završavao oblikovanjem konkretnih preporuka po državama članicama.
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary. 
2/2013 Sloveniji odnosila se na teme (dugoročna održivost mirovinskog sustava, zdravstvena skrb) o kojima nije bilo govora u okviru detaljnog preispitivanja. • preporuka br. 1/2016 Bugarskoj odnosila se na pitanja (ciljne vrijednosti Pakta o stabilnosti i rastu, mjere za poboljšanje naplate poreza i zauzdavanje sive ekonomije) koja nisu obrađena u odjeljku izvješća za tu zemlju posvećenom detaljnom preispitivanju, nisu obuhvaćena matricom za procjenu MIP-a niti su istaknuta u sažetku.
The topics raised in CSR No 1/2015 (SGP targets; tax collection; the shadow economy; cost‐effectiveness of the healthcare system) were discussed in the ‘Other structural issues’ section of the country report and were therefore unconnected with the IDR. • CSR No 9/2013 to Spain addressed topics (public administration reform; efficiency of the judiciary) not dealt with in the IDR. 
Teme obuhvaćene preporukom br. 1/2015 (ciljne vrijednosti Pakta o stabilnosti i rastu, naplata poreza, crno tržište, isplativost zdravstvenog sustava) obrađene su u odjeljku izvješća za tu zemlju posvećenom „Ostalim strukturnim problemima” te stoga nisu povezane s detaljnim preispitivanjem. • preporuka br.
CSR No 2/2015 concerned savings bank reforms, an issue to which there was no reference anywhere in the country report. 
2/2015 odnosila se na reforme štedionica, što je pitanje o kojem nije bilo govora ni u jednom dijelu izvješća za tu zemlju.
Table 1 indicates the extent to which CSRs are labelled as MIP‐relevant. 
U tablici 1. prikazano je u kojoj se mjeri preporuke po državama članicama označavaju relevantnima za MIP.
In 2016, over 80 % of CSRs addressed to Member States affected by imbalances, and all CSRs addressed to Member States with excessive imbalances, were labelled MIP‐relevant. 
Tijekom 2016. godine više od 80 % preporuka upućenih pojedinačnim državama članicama u kojima postoje neravnoteže i sve preporuke upućene pojedinačnim državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže bile su označene relevantnima za MIP.
This over‐labelling of CSRs as MIP‐relevant has weakened the effectiveness and credibility of the MIP. This was corroborated by many of the stakeholders we met during information visits. 
Praksom označavanja prekomjernog broja preporuka relevantnima za MIP dovode se u pitanje djelotvornost i vjerodostojnost MIP-a.
Table 1 – Share of CSRs labelled MIP‐relevant among all CSRs for Member States with macroeconomic imbalances, 2012‐2016 Source: ECA. 
Tablica 1. – Udio preporuka označenih relevantnima za MIP u ukupnom broju ciljanih preporuka državama članicama s makroekonomskim neravnotežama, 2012. – 2016.
The second issue is that the streamlining of MIP‐CSRs and IDRs has further obscured the link between the former and the identified imbalances. 
Drugi je problem to što je „racionalizacijom” preporuka relevantnih za MIP i detaljnih preispitivanja još više smanjena vidljivost veze između navedenih preporuka i utvrđenih neravnoteža.
Streamlining of the CSR process dates back to 2015, after Member States commented that the excessive number and length of CSRs had detracted from their sense of ownership and the effectiveness of implementation. 
Proces iznošenja preporuka po državama članicama „racionaliziran” je 2015. godine nakon što su države članice iznijele primjedbu da su im prekomjerna brojnost i duljina tih preporuka otežali preuzimanje odgovornosti za njihovu provedbu te umanjili djelotvornost same provedbe.
The Commission has since reduced the annual number of MIP‐CSRs. 
Komisija je u međuvremenu na godišnjoj razini smanjila broj preporuka relevantnih za MIP.
It has also reduced their average length by around 50 % (see Figure 5). 
Također ih je u prosjeku skratila za približno 50 % (vidi sliku 5.).
The streamlining was generally viewed positively by EPC members (see Figure k in Annex VI) and by many of the stakeholders we met during information visits. 
Članovi EPC-a i brojni dionici s kojima se Sud susreo tijekom posjeta u svrhu prikupljanja informacija smatrali su da je „racionalizacija” općenito bila pozitivan pomak (vidi dijagram (k) u prilogu VI.).
However, now that MIP‐CSRs are shorter and worded in more general terms, they do not specifically address the imbalances identified in an IDR. 
Međutim, sada kada su preporuke relevantne za MIP kraće i formulirane na općenitiji način, ne odnose se na konkretne neravnoteže utvrđene u okviru detaljnog preispitivanja.
Their general nature also makes it more difficult to assess how well they have been implemented and how much they may have contributed to eliminating imbalances. 
Zbog njihove općenite naravi također je teže procijeniti koliko se kvalitetno provode i u kojoj su mjeri potencijalno doprinijele uklanjanju neravnoteža.
Figure 5 – Number of MIP‐CSRs and number of words per MIP‐CSR, 2012‐2016 Source: ECA. 24 
Slika 5. – Broj preporuka relevantnih za MIP i broj riječi u svakoj takvoj preporuci, 2012. – 2016.
25 Box 2 – The impact of streamlining on MIP‐CSRs for France and Spain Streamlining has led to a reduction in the number and length of MIP‐CSRs. 
Okvir 2. – Učinak „racionalizacije” na odabrane preporuke relevantne za MIP upućene Francuskoj i Španjolskoj „Racionalizacija” je dovela do smanjenja broja i duljine preporuka relevantnih za MIP.
A further issue is that the discussion of policy options for tackling imbalances (the ‘Policy challenges’ section) has progressively disappeared from the IDR since this document was merged with the country report. 
Dodatni je problem to što je rasprava o opcijama koje u okviru relevantnih politika postoje za uklanjanje neravnoteža (dio naslovljen „Problemi u relevantnim politikama”) postupno izbačena iz izvješća o detaljnom preispitivanju jer je taj dokument spojen s izvješćem za pojedinačnu zemlju.
Combined with the streamlining of MIP‐CSRs, this has made it much more difficult for the reader to understand the rationale behind recommendations. 
U spoju s „racionalizacijom” preporuka relevantnih za MIP, čitateljima je zbog toga znatno teže razumjeti osnovu za iznošenje preporuka.
Table 2 compares the link between the IDR and the MIP‐CSR No 3 for Bulgaria in 2014 and 2015, i.e. before and after streamlining. 
U tablici 2. prikazana je usporedba veze između detaljnog preispitivanja i preporuke relevantne za MIP br. 3 koja je upućena Bugarskoj 2014. i 2015., odnosno prije i poslije „racionalizacije”.
Table 2 – Example of the weakened link between IDR and MIP‐CSRs before and after streamlining Source: ECA. 
Tablica 2. – Primjer oslabljene veze između detaljnog preispitivanja i preporuka relevantnih za MIP prije i poslije „racionalizacije” 27 Preporuka relevantna za MIP br.
Finally, the lack of a link or justification between IDRs and MIP‐CSRs from 2016 onwards is not consistent with what the Commission declared in its communication to the European Parliament, the Council and the European Central Bank of October 2015. To improve 26 
Naposljetku, nepostojanje veze između detaljnih preispitivanja i preporuka relevantnih za MIP ili obrazloženja njihova odnosa od 2016. nije u skladu s onim što je Komisija iznijela u komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću i Europskoj središnjoj banci od listopada 2015.
transparency and follow‐up within the MIP, the Commission stated at that time that it would “[...] also present explicit justification of decisions taken, including regarding country‐specific recommendations linked to the Macroeconomic Imbalances Procedure [...]” and “[...] better explain the link between the nature of imbalances and how they are addressed in the country‐specific recommendations”18. 
Kako bi se poboljšala transparentnost i praćenje provedbe preporuka u okviru MIP-a, Komisija je tada navela da će „[...] podrobno argumentirati svoje odluke, kao i preporuke po državama članicama povezane s postupcima zbog makroekonomskih neravnoteža [...]” i „[...] 28 bolje objasniti vezu između različitih neravnoteža i načina na koji im se pristupa u okviru preporuka po državama članicama”18.
No systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances 44. 
Nepostojanje sustavne procjene učinka preporuka relevantnih za MIP na neravnoteže 44.
The Commission does not generally provide ex‐ante or ex‐post estimates of the economic impact of MIP‐CSRs on imbalances. 
Komisija u pravilu ne obavlja ex ante ili ex post procjene ekonomskog učinka preporuka relevantnih za MIP na neravnoteže.
This is understandable only in cases where there are inherent difficulties in credibly quantifying some of the impacts due to the nature of the recommended policy measures (e.g. AQR or stress tests for the banking sector, improved coordination and efficiency of public services), or the fact that any impact will be long‐term (educational and labour market reforms). 
To je razumljivo samo u slučajevima u kojima postoje inherentne poteškoće u pouzdanom kvantificiranju dijela učinaka zbog naravi preporučenih mjera u području relevantnih politika (npr. procjena kvalitete imovine ili testiranja otpornosti bankarskog sektora na stres, poboljšanje koordinacije i učinkovitosti javnih službi) ili činjenice da će učinak biti dugoročan (reforme obrazovanja i tržišta rada).
The few exceptions are references to outside studies assessing the effects of structural reforms on gross domestic product (GDP)19 20, and the one‐off exercise in staff working documents on Member States’ 2014 national reform programmes (NRPs)21. 
Iznimku čine malobrojna upućivanja na vanjske studije procjene učinka strukturnih reformi na bruto domaći proizvod (BDP)19 20 i jednokratnu procjenu u radnim dokumentima službi Komisije o nacionalnim programima reformi (NPR) država članica za 2014.21.
Estimating the 18 19 20 21 COM(2015) 600 final of 21 October 2015 ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Central Bank on steps towards Completing Economic and Monetary Union’, p. 
18 19 20 21 COM(2015) 600 final od 21. listopada 2015. „Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskoj središnjoj banci o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije”, str.
The 2015 country report for Spain (p. 
U izvješću za Španjolsku za 2015. (str.
59) notes that, “given relatively high forward linkage effects, the price moderating effect through profit margin compression of a competition‐ enhancing reform in professional services is likely to benefit the rest of the economy,” and references a Commission study (‘The Economic Impact of Professional Services Liberalisation’, European Economy Economic Papers 533, September 2014) on the effects of regulatory barriers in four professions in the EU from 2008 to 2011. 
59.) navodi se sljedeće: „S obzirom na relativno snažne propagacijske učinke, učinak na smanjenje cijena s pomoću kompresije profitne marže u okviru reforme za poboljšanje tržišnog natjecanja u području profesionalnih usluga vjerojatno će donijeti koristi ostatku gospodarstva” te se upućuje na studiju Komisije „The Economic Impact of Professional Services Liberalisation” (Ekonomski učinak liberalizacije profesionalnih usluga), zbirka radova European Economy, serija Economic Papers br. 533, rujan 2014.) o učincima regulatornih prepreka u četirima profesijama u EU-u u razdoblju 2008. – 2011.
In its first ‘Review of progress on policy measures relevant for the correction of macroeconomic imbalances’ for France in 2014, the Commission recounts the findings of a 2014 OECD study on the effects of reforms undertaken and announced by the French government since 2012. 
U svojem prvom „Preispitivanju napretka u pogledu mjera politike relevantnih za ispravljanje makroekonomskih neravnoteža” za Francusku iz 2014. Komisija je iznijela nalaze predstavljene u studiji OECD-a iz 2014. o učincima reformi koje je francuska vlada poduzela i najavila od 2012. godine.
The Commission used a macroeconomic model (Quest) to estimate how structural reforms in a given Member State would affect growth if the Member State narrowed the gap with the average of the three best EU performers on key economic indicators. 27 
Komisija je primijenila makroekonomski model (Quest) kako bi procijenila na koji bi način strukturne reforme u određenoj državi članici utjecale na rast kada bi država članica smanjila razliku u odnosu na prosjek triju država članica EU-a koje su prema ključnim gospodarskim pokazateljima najuspješnije.
economic impact on imbalances would better indicate which recommendations are most relevant and likely to prove effective. 
Procjenom ekonomskog učinka na neravnoteže bolje bi se izdvojile preporuke koje su najrelevantnije i za koje je najizglednije da će biti djelotvorne.