natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite difficulties, the Commission adopted Operational Programmes within the deadlines specified in the CPR and on average, the time taken to adopt an OP was comparable with the previous programme period. 
Unatoč poteškoćama, Komisija je usvojila operativne programe unutar rokova određenih u Uredbi o zajedničkim odredbama te je vrijeme potrebno za usvajanje operativnih programa u prosjeku bilo slično onome u prethodnom programskom razdoblju.
Nevertheless, by December 2014, only 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted, which is mainly due to the delay in the adoption of the legislative package. 
Ipak, do prosinca 2014. usvojeno je samo 64 % operativnih programa u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”, a razlog tomu uglavnom je kašnjenje u donošenju zakonodavnog paketa.
IV The negotiations between the Commission and the Member States were more demanding than in previous periods. 
IV Pregovori između Komisije i država članica bili su zahtjevniji nego u prethodnim razdobljima.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission. 
Glavni razlozi za to bili su dodatni zahtjevi, kao što su ex ante uvjeti ili zahtjev da se uspostavi izričitija logika intervencije, problemi s informacijskom tehnologijom i potreba za više razina odobrenja koje daje Komisija.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents submitted by Member States. 
Nadalje, bilo je problema s kvalitetom prvih nacrta programskih dokumenata koje su dostavile države članice.
V Partnership Agreements have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for thematic objectives and investment priorities and supporting the focus on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs. 
V Sporazumi o partnerstvu dokazali su se kao djelotvoran instrument za namjensko izdvajanje sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova za tematske ciljeve i prioritete ulaganja te za podupiranje usmjerenosti na ciljeve strategije Europa 2020. za rast i otvaranje radnih mjesta.
The achievement of the strategic results established for the programme period will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
Ostvarenje strateških rezultata uspostavljenih za programsko razdoblje zahtijevat će znatan doprinos iz nacionalnih proračuna povrh financiranja iz ESIF-a, ali i dodatne regulatorne mjere i strukturne reforme.
This illustrates that the Commission makes increasing use of the programming of ESI funds to influence overall economic governance in the Member States. 
To pokazuje da se Komisija sve više služi programiranjem europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi utjecala na opće gospodarsko upravljanje u državama članicama.
VI For most of the 2014-2020 Operational Programmes examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out the interventions aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
VI U većini ispitanih operativnih programa u razdoblju 2014. – 2020. Komisija i države članice bile su uspješne u razvoju programa s pouzdanijom logikom intervencije, tj. u uspostavljanju ciljeva intervencije (posebnih ciljeva/rezultata) i očekivanog načina ostvarenja tih ciljeva (potrebno financiranje, mjere koje je potrebno poduzeti i očekivana ostvarenja).
Executive summary 12 VII We found that the way the Operational Programmes are structured resulted in a significant increase in the number of performance indicators for outputs and results that need to be monitored. 
Sažetak 12 VII Utvrdili smo da je način na koji su operativni programi strukturirani doveo do znatnog povećanja broja pokazatelja uspješnosti za ostvarenja i rezultate koje je potrebno pratiti.
The fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results and for the financial monitoring of investments. 
Uredbama za svaki pojedini fond uvedeni su različiti zahtjevi za prikupljanje podataka o uspješnosti ostvarenja i rezultata te za financijsko praćenje ulaganja.
There is no common definition of ‘output’ and ‘result’ and no harmonised approach between the different funds as to the use of common indicators (which need to be reported to the Commission). 
Ne postoji zajednička definicija „ostvarenja” i „rezultata”, kao ni usklađen pristup između različitih fondova u pogledu uporabe zajedničkih pokazatelja (koje je potrebno prijaviti Komisiji).
Moreover, Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators and splitting indicators between regions. 
Nadalje, države članice imaju mogućnost definiranja dodatnih pokazatelja ostvarenja pojedinih programa i podjele pokazatelja između regija.
VIII Our analysis showed that thousands of performance indicators were created by Member States and the common indicators are significantly outnumbered by programme-specific indicators. 
VIII Naša je analiza pokazala da su države članice izradile tisuće pokazatelja uspješnosti, a zajedničke pokazatelje brojčano su znatno nadmašili pokazatelji pojedinih programa.
This high number of indicators will result in an additional administrative burden, while it remains to be seen what use will be made by Member States of this data. 
Taj veliki broj pokazatelja dovest će do dodatnog administrativnog opterećenja, dok tek treba vidjeti kako će države članice iskoristiti te podatke.
Given the differences in approach, in particular for the programme-specific indicators, we also question whether a meaningful aggregation of performance data will be possible. 
S obzirom na razlike u pristupu, posebno u pogledu pokazatelja pojedinih programa, nismo sigurni hoće li smisleno objedinjavanje podataka o uspješnosti biti moguće.
On the positive side, more and better performance data on outputs could pave the way for a more performance-based budget in post-2020. 
Ohrabrujuće je što bi veći broj podataka i bolji podatci o ostvarenjima mogli utrti put izradi proračuna koji bi se nakon 2020. godine u većoj mjeri temeljio na uspješnosti.
What we recommend IX The Member States should: — provide the Commission with the financial information necessary to effectively monitor compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). — discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. — ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected. 
Što preporučujemo IX Države članice trebale bi: – dostaviti Komisiji financijske informacije koje su joj potrebne za djelotvorno praćenje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu tematske koncentracije (uključujući odstupanja iz Uredbe o EFRR-u) – u slučaju izmjena programa prekinuti s uporabom nepotrebnih pokazatelja pojedinih programa – zajamčiti da se prikupljaju podatci koji su bitni za utvrđivanje učinaka intervencija u okviru EFRR-a.
X The Commission should: — ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post-2020 period are presented in time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. — ensure that the ring-fencing of ESI funding to the thematic objectives is respected by the Member States. — define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods. 
X Komisija bi trebala: – voditi računa o tome da se njezini zakonodavni prijedlozi u vezi s kohezijskom politikom za razdoblje nakon 2020. predstave na vrijeme kako bi se pregovori između Europskog parlamenta i Vijeća dovršili prije početka programskog razdoblja – zajamčiti da države članice poštuju namjensko izdvajanje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za tematske ciljeve – definirati zajedničku terminologiju za „ostvarenje” i „rezultat” i predložiti uključivanje tih definicija u Financijsku uredbu te zajamčiti da se te definicije poštuju u sektorskim propisima za razdoblje nakon 2020.
Executive summary 13 — carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions. — disseminate ‘good practices’ by Member States for evaluations which can best determine the impact of EU interventions and assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. — use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad-hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote benchmarking and allow for policy learning during 2014-2020 period and — apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period, where appropriate. 
Sažetak 13 – provesti analizu pokazatelja pojedinih programa i zajedničkih pokazatelja za ostvarenja i rezultate za razdoblje 2014. – 2020. kako bi utvrdila koji su od njih najvažniji i najprikladniji za utvrđivanje učinka intervencija EU-a – širiti „dobre primjere iz prakse” država članica za evaluacije koje su najprikladnije za utvrđivanje učinka intervencija EU-a te pomoći državama članicama u ažuriranju njihovih planova evaluacija koji uključuju takve „evaluacije temeljene na dobrim primjerima iz prakse” – upotrebljavati podatke prikupljene u godišnjim izvješćima o provedbi i rezultate ad hoc i ex post evaluacija za komparativnu analizu uspješnosti i, gdje je to primjereno, za promicanje komparativne analize (engl. benchmar-king) i informiranje o politikama tijekom razdoblja 2014. – 2020. te – pri financiranju intervencija u području kohezijske politike za razdoblje nakon 2020., gdje je to primjereno, primijeniti koncept proračuna temeljnog na uspješnosti, kojim se svako povećanje sredstava povezuje s povećanjem ostvarenja ili drugih rezultata.
In this context, the Commission should make use of data on the actual unit costs determined during the 2014-2020 period. 
U tom bi kontekstu Komisija trebala iskoristiti podatke o stvarnim jediničnim troškovima utvrđenima tijekom razdoblja 2014. – 2020.
Introduction 14 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 01 The European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) are the funding mechanisms which deliver the EU Cohesion policy. 
Uvod 14 Kohezijska politika glavna je politika EU-a u pogledu 01 Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF) i Kohezijski fond (KF) mehanizmi su financiranja kojima se ostvaruje kohezijska politika EU-a.
Together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), these funds constitute the European Structural and Investment (ESI) funds. 
Zajedno s Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR) te Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), ti fondovi čine europske strukturne i investicijske fondove (ESIF).
02 Cohesion policy is the EU’s main investment policy supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvement of citizens’ quality of life. 
02 Kohezijska politika glavna je politika EU-a u pogledu ulaganja kojom se podupire stvaranje radnih mjesta, konkurentnost poduzeća, gospodarski rast, održiv razvoj i poboljšanje kvalitete života građana.
The total allocation from the EU budget to the ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period is 349.4 billion euro, up from 346.5 billion euro in the 2007-2013 programme period1 (see Figure 1). 
Ukupna izdvojena sredstva iz proračuna EU-a za EFRR, ESF i KF u programskom razdoblju 2014. – 2020. iznose 349,4 milijarde eura, što je porast u odnosu na 346,5 milijardi eura u programskom razdoblju 2007. – 2013.1 (vidi sliku 1.).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2007-2013 and 2014-2020 programme period including ETC and YEI 1 ECA calculation made on basis of the Commissions data on the adopted OPs for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020, Infoview, June 2016. 
Financiranje sredstvima EU-a u okviru EFRR-a, ESF-a i KF-a u programskom razdoblju 2007. – 2013. i 2014. – 2020., uključujući europsku teritorijalnu suradnju i Inicijativu za zapošljavanje mladih 1 Izračun Suda na temelju podataka Komisije o usvojenim operativnim programima za programska razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020., Infoview, lipanj 2016. ulaganja 200 150 100 50 0 KF ESF EFRR 70 77 200 63 90 196 2007. – 2013.
200 150 100 50 0 CF ESF ERDF 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
2014. – 2020. Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije iz baze podataka Infoview, lipanj 2016.
Allocation in billion euro Figure 1 Introduction 15 03 Poland (76.8 billion euro), Italy (31.1 billion euro) and Spain (27.0 billion euro) are the Member States with the highest allocation of EU funding for ERDF, ESF and CF during the 2014-2020 programme period (see Figure 2). 
Uvod 15 03 Poljska (76,8 milijardi eura), Italija (31,1 milijarda eura) i Španjolska (27,0 milijardi eura) ubrajaju se u države članice s najvećim iznosima dodijeljenih sredstava EU-a za EFRR, ESF i KF tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. (vidi sliku 2.).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period per Member State (in billion euro) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
Financiranje sredstvima EU-a u okviru EFRR-a, ESF-a i KF-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. po državi članici (u milijardama eura) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Izvor: Sud, na temelju podataka Komisije iz baze podataka Infoview, lipanj 2016.
0 20 30 40 50 60 70 80 Figure 2 10 
0 20 30 40 50 60 70 80 Slika 2. 10
Introduction 16 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 04 Programming funds is a crucial first step in the implementation of programmes, since it determines to a large extent to which areas the EU and national funds will be allocated over the programme period. 
Uvod 16 Regulatorne odredbe koje doprinose većoj usmjerenosti na uspješnost u kohezijskoj politici tijekom razdoblja 2014. – 2020. 04 Programiranje fondova ključan je prvi korak u provedbi programa jer se njime u velikoj mjeri određuje kojim će se područjima sredstva EU-a i nacionalna sredstva dodijeliti tijekom programskog razdoblja.
05 A number of new regulatory provisions have been introduced for the 2014-2020 programme period which aim to respond to these expectations, such as: — a concentration of Cohesion spending on thematic objectives and investment priorities derived from the Europe 2020 strategy; — a more structured use of intervention logic during the programming exercise, starting with the identification of investment needs and the specification of the intended long-term results; — a more consistent and comprehensive use of performance indicators to measure progress towards reaching these results; — the reintroduction of a mandatory performance reserve (previously mandatory during the 2000-2006 period and voluntary in 2007-2013 period2) of EU funding which is to be un-blocked only if the indicators reach specific pre-defined milestones; and — the ex-ante conditionalities which require a Member State to fulfil certain conditions (among others linked to the transposition and effective implementation of EU legislation and to existence of policy/strategic frameworks) in the areas of ESI funds’ investments. 
05 Za programsko razdoblje 2014. – 2020. uveden je niz novih regulatornih odredbi kojima je cilj odgovoriti na ta očekivanja, kao što su: – koncentracija potrošnje u području kohezije na tematske ciljeve i prioritete ulaganja izvedene iz strategije Europa 2020. – strukturiranija uporaba logike intervencije tijekom postupka programiranja, počevši s utvrđivanjem potreba za ulaganjem i određivanjem željenih dugoročnih rezultata – dosljednija i opsežnija uporaba pokazatelja uspješnosti radi mjerenja napretka u ostvarenju tih rezultata – ponovno uvođenje obvezne pričuve za uspješnost (prethodno je bila obvezna u razdoblju 2000. – 2006., dok je u razdoblju 2007. – 2013. bila dobro-voljna2) za financiranje sredstvima EU-a koju treba omogućiti isključivo ako pokazatelji dosegnu određene prethodno definirane ključne etape i – ex ante uvjeti kojima se od države članice zahtijeva da ispuni određene uvjete (među ostalim, povezane s prenošenjem i djelotvornom provedbom zakonodavstva EU-a i s postojanjem političkih/strateških okvira) u područjima ulaganja europskih strukturnih i investicijskih fondova.
It should be noted that Member States can receive co-financing from ESI Funds before the ex-ante conditionalities are fulfilled. 
Treba napomenuti da države članice mogu dobiti sufinanciranje iz europskih strukturnih i investicijskih fondova prije nego što ispune ex ante uvjete.
The Commission may decide to suspend part or all interim payments if ex-ante conditionalities are not fulfilled. 
Ako ex ante uvjeti nisu ispunjeni, Komisija može odlučiti da djelomično ili u cijelosti obustavi međuplaćanja.
06 Annex I compares each of these key provisions for the 2014-2020 programme period with corresponding provisions in the 2000-2006 and 2007-2013 periods. 
06 Prilog I. pruža usporedbu svake od tih ključnih odredbi za programsko razdoblje 2014. – 2020. s odgovarajućim odredbama u programskim razdobljima 2000. – 2006. i 2007. – 2013.
The aspects related to the setting of ex-ante conditionalities, the specification of performance indicators and the arrangements concerning the performance reserve will be addressed in a second report (see paragraph 28). 
Aspekti povezani s uspostavom ex ante uvjeta, određivanjem pokazatelja uspješnosti i dogovorima u pogledu pričuve za uspješnost bit će obrađeni u drugom izvješću (vidi odlomak 28.).
2 Articles 23 and 50 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.
Introduction 17 Adoption of the 2014-2020 legal framework for Preparation of the Commission’s legislative proposal 07 In 2010, the European Council adopted the Europe 2020 Strategy which aims to help Europe to emerge stronger from the crisis as well as to prepare the EU economy for the next decade. 
Uvod 17 Donošenje pravnog okvira za kohezijsku politiku za 3 SEC(2011) 1141 final od 6. listopada 2011., „Procjena učinka”. razdoblje 2014. – 2020. – glavni koraci Priprema zakonodavnog prijedloga Komisije 07 Europsko vijeće donijelo je 2010. godine strategiju Europa 2020. kojoj je cilj pomoći Europi da iz krize izađe snažnija, kao i pripremiti gospodarstvo EU-a za sljedeće desetljeće.
The Strategy identified key priorities for growth and headline targets to be met by 2020 (see Annex II). 
U strategiji su utvrđeni ključni prioriteti za rast i glavni ciljevi koje treba ispuniti do 2020. (vidi prilog II.).
08 During 2010, the Commission carried out Impact Assessments for its legislative proposal of the Common Provisions Regulation (CPR) which sets out the general common provisions for all ESI funds3. 
08 Tijekom 2010. Komisija je provela procjenu učinka za svoj zakonodavni prijedlog Uredbe o zajedničkim odredbama kojom se utvrđuju opće zajedničke odredbe za sve europske strukturne i investicijske fondove.3 Procjena je objavljena u listopadu 2011. i njome se preporučivala uporaba ex ante uvjeta, provjera uspješnosti, pričuva za uspješnost i pojačani makrofiskalni uvjeti.
09 Finally, during 2012, the Commission developed Position Papers for each Member State. 
09 Naposljetku, Komisija je tijekom 2012. izradila dokumente o stajalištu za svaku državu članicu.
They were sent to the competent national authorities in autumn 2012 before being presented by high-level Commission officials. 
Ti su dokumenti poslani nadležnim nacionalnim tijelima u jesen 2012. prije nego što su predstavljeni dužnosnicima Komisije na visokoj razini.
They contained the Commission’s analysis of the main challenges faced by each Member State, along with the progress made with respect to the attainment of the Europe 2020 targets, and the Commission’s view on the most relevant priorities for funding. 
Sadržavali su analize koje je izradila Komisija u pogledu glavnih izazova s kojima se svaka država članica suočava, zajedno s ostvarenim napretkom u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te stajalište Komisije o najvažnijim prioritetima za financiranje.
The position papers also contained references to the Country-Specific Recommendations (CSRs) and the European Semester. 
Dokumenti o stajalištu također su sadržavali upućivanja na preporuke za pojedinu zemlju i europski semestar.
Subsequently, these staff working papers provided the basis for the Commission’s negotiations with the Member States. 
Naknadno su ti radni dokumenti osoblja pružili temelj za pregovore Komisije s državama članicama.
Cohesion policy – the main steps Introduction 18 Negotiations of the Cohesion legislative package between Commission, European Parliament and Council Cohesion legislative package closely linked to the Multiannual Financial Framework 10 The discussions at the European Parliament and the Council on the Cohesion policy legislative package were closely linked to those on the Multiannual Financial Framework (MFF)4, which determines the total amount of EU funding available during the programme period. 
Uvod 18 Pregovori o zakonodavnom paketu u području kohezije između Komisije, Europskog parlamenta i Vijeća Zakonodavni paket u području kohezije usko je povezan s višegodišnjim financijskim okvirom 10 Rasprave u Europskom parlamentu i Vijeću o zakonodavnom paketu kohezijske politike bile su usko povezane s onima o višegodišnjem financijskom okviru (VFO)4, kojim se određuje ukupan iznos sredstava EU-a raspoloživ tijekom programskog razdoblja.
This MFF was the first one adopted in in accordance with the provisions of the Treaty of Lisbon. 
Taj VFO bio je prvi koji je donesen u skladu s odredbama Ugovora iz Lisabona.
This means that, the Council, acting in accordance with a special legislative procedure, unanimously adopts the MFF Regulation after having obtained the consent of the European Parliament. 
To znači da Vijeće, djelujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, jednoglasno donosi Uredbu o VFO-u nakon što je dobilo pristanak Europskog parlamenta.
The Commission made its MFF proposal for the 2014-2020 period in June 2011. 
Komisija je u lipnju 2011. dala svoj prijedlog VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.
The MFF was adopted by the Council and the European Parliament only in December 20135. 
Vijeće i Europski parlament VFO su donijeli tek u prosincu 2013. godine5.