natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pursuant to Article 176 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Ňthe European Regional Development Fund is intended to help to redress the main regional imbalances in the Union through participation in the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind and in the conversion of declining industrial regions.Ó Therefore, ERDF aims to support only those TEN-T investments that best contribute to the socio-economic development of disadvantaged regions (e.g. TEN-T sections in urban nodes). 
U skladu s člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, „Europski fond za regionalni razvoj namijenjen je pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji sudjelovanjem u razvoju i strukturnoj prilagodbi razvojno zaostalih regija te u preobrazbi industrijskih područja u nazadovanju.”
OBSERVATIONS 32. 
OPAŽANJA 32.
Core TEN-T roads constitute only approx. 1% of all paved roads in the EU, which explains earmarking 79% of the ERDF road allocation to non-TEN-T roads. 
Osnovne mreže TEN-T čine samo 1 % svih asfaltiranih cesta u EU-u, što objašnjava izdvajanje 79 % sredstava iz EFRR-a za cestovni promet na cestama izvan mreže TEN-T.
Over 57% of the Cohesion Fund road allocation was earmarked to core TEN-T, whereas 43% to comprehensive TEN-T. 
Više od 57 % sredstava za cestovni promet iz Kohezijskog fonda namijenjeno je osnovnoj mreži TEN-T, dok je 43 % namijenjeno za sveobuhvatnu mrežu TEN-T.
Taking into account the length difference between the core and comprehensive road TEN-T (comprehensive TEN-T being by 75% longer than the core), the average EN EN 1 
Uzimajući u obzir razliku u duljini između osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T (sveobuhvatna mreža TEN-T je za 75 % dulja od osnovne), prosječni intenzitet potpore iz Kohezijskog fonda za osnovnu cestovnu mrežu TEN-T bio je HR HR 1
intensity of the Cohesion Fund support to the core road TEN-T was over twice as large as to the comprehensive TEN-T (i.e. EUR 169 thousand/km, vs. EUR 72.4 thousand/km). 
više nego dvostruko veći od intenziteta za sveobuhvatne mreže TEN-T (tj. 169 tisuća EUR/km u odnosu na 72,4 tisuće EUR/km).
Moreover, EU funds are not the only source to finance core TEN-T investments. 
Osim toga, sredstva EU-a nisu jedini izvor financiranja ulaganja u osnovnu mrežu TEN-T.
In accordance with the principle of additionality, contributions from ESIF must not replace public or equivalent structural expenditure by a Member State. 
U skladu s načelom dodatnosti, doprinosi iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) ne smiju zamijeniti javne ili ekvivalentne strukturne rashode države članice.
In the Czech Republic, indeed only 15 % of ESIF funding has been attributed to the core network while most of ESIF support went outside the TEN-T. 
U Češkoj je doista samo 15 % sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova dodijeljeno osnovnoj mreži, dok je većina potpore iz europskih strukturnih i investicijskih fondova dodijeljena izvan mreže TEN-T.
Several important major projects on TEN-T core network initially envisaged for ESIF support have not been finally financed by ESIF and were withdrawn by the Czech authorities, because of issues of compliance with EU environmental acquis. 
Nekoliko važnih velikih projekata za osnovnu mrežu TEN-T za koje je prvotno predviđena potpora europskih strukturnih i investicijskih fondova u konačnici se nisu financirali iz njih te su ih češka tijela povukla zbog upitne usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a u području zaštite okoliša.
Please see also the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 32.
38 a) The sections in question will be subject to scrutiny and focus during the forthcoming negotiations with the CZ authorities on post 2020 programmes. 
38. (a) Predmetne dionice podlijegat će kontroli i biti u središtu nadolazećih pregovora s češkim tijelima o programimâ za razdoblje nakon 2020.
The Commission will give priority to those sections concerned, subject to the level of their preparedness and funds available for the road sector. b) Bulgaria has recently published its 2030 Strategy which envisages the completion of the TEN-T core road network by 2030, therefore putting a high priority to these sections. 
Komisija će dati prioritet predmetnim dionicama ovisno o razini njihove pripravnosti i sredstvima dostupnima za cestovni sektor. (b) Bugarska je nedavno objavila svoju strategiju za 2030. kojom se predviđa dovršetak osnovne cestovne mreže TEN-T do 2030., čime se tim dionicama daje velik prioritet.
These sections will be further discussed as part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
O tim će se dionicama dodatno raspravljati u okviru predstojećih pregovora s Bugarskom o izradi programa za razdoblje nakon 2020.
Box 3 Đ The Danube bridge Bulgaria is currently working on a Vidin Đ Botevgrad speedway funded by the national budget. 
Okvir 3. – Dunavski most U Bugarskoj trenutačno traju radovi na brzoj cesti na dionici Vidin – Botevgrad koja se financira iz nacionalnog proračuna.
The Commission is aware of the situation and underlined the underdeveloped key connections in the north of the country in the country report 2019, including in Annex D of the report. 
Komisija je svjesna situacije i istaknula je nerazvijene ključne veze na sjeveru zemlje u izvješću za Bugarsku za 2019., uključujući u Prilogu D tom izvješću.
This point will form part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
Ta će točka biti uključena u predstojeće pregovore s Bugarskom o izradi programa za razdoblje nakon 2020.
A delegated power to enshrine standards for safe and secure parking space is currently in discussion before the co-legislator1. 
Sa suzakonodavcem se trenutačno raspravlja o delegiranoj ovlasti utvrđivanja standarda za sigurna i zaštićena parkirališta1.
An agreement on the new legislation was reached by the co-legislator in December 2019 and is now in the procession of adoption by the two Institutions (adoption foreseen in July 2020). 
Suzakonodavac je postigao dogovor o novim propisu u prosincu 2019., koji je podnesen na donošenje tim dvjema institucijama (donošenje je predviđeno za srpanj 2020.).
Directive 2014/94/EU does not include binding requirements for Member States to install hydrogen-refuelling infrastructure. 
Direktiva 2014/94/EU ne uključuje obvezujuće zahtjeve za države članice za uvođenje infrastrukture za opskrbu vodikom.
The development and marketing of the vehicles concerned was - and still is - less advanced than is the case for vehicles powered by other alternative fuels covered by the Directive. 
Razvoj i stavljanje na tržište predmetnih vozila bio je, i još uvijek je, manje napredan u odnosu na vozila koja se pokreću drugim alternativnim gorivima obuhvaćenima Direktivom.
In the current programming period, result indicators are defined at the country level to better tailor the monitoring framework to particular challenges and objectives identified in individual operational programmes. 
Pokazatelji rezultata u aktualnom programskom razdoblju definirani su na razini države članice kako bi se okvir za praćenje bolje prilagodio specifičnim izazovima i ciljevima utvrđenima u pojedinačnim operativnim programima.
Developing TEN-T roads is not a self-standing objective of ESIF but one of the tools to deliver the cohesion policy-goals. 
Razvoj mreža TEN-T nije samostalan cilj europskih strukturnih i investicijskih fondova, već jedan od alata za ostvarivanje ciljeva kohezijske politike.
Thus, the system of ESIF result indicators should take this into account. 
Stoga bi sustav pokazatelja rezultata europskih strukturnih i investicijskih fondova to trebao uzeti u obzir.
Bulgaria has indicated to the Commission that it plans to reinvest the revenues from the traffic charges and tolls in the development and maintenance of the road infrastructure. 
Bugarska je obavijestila Komisiju da planira reinvestirati prihode od prometnih naknada i cestarina u razvoj i održavanje cestovne infrastrukture.
They also count on the revenues from the toll taxes on the heavy road transport vehicles collectable from 2020 and which are expected to aid the completion of the core road network in Bulgaria. 
Bugarska računa i na prihode od cestarina za promet teških vozila koje će se naplaćivati od 2020. i za koje se očekuje da će pomoći u dovršetku osnovne cestovne mreže u Bugarskoj.
Please see the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 32.
Recommendation 1 Đ Prioritise investment in the core road network a) The Commission accepts the recommendation. b) The Commission accepts the recommendation. 
Preporuka 1 – Ulaganja u osnovnu cestovnu mrežu potrebno je utvrditi kao prioritet a) Komisija prihvaća preporuku. b) Komisija prihvaća preporuku.
The delivery of the TEN-T network is shared between the Member States and the Commission. 
Države članice i Komisija dijele odgovornost za dovršetak mreže TEN-T.
EU grant financing is available for targeted support from the CEF, CF and ERDF. 
Financiranje bespovratnim sredstvima EU-a dostupno je za ciljanu potporu iz CEF-a, Kohezijskog fonda i EFRR-a.
For the Cohesion Fund and ERDF, programming for 2021-2027 will be done in line with the thematic concentration requirements of the cohesion policy legislation and based on Annex D of the 2019 European Semester Country reports. 
Za Kohezijski fond i EFRR, izrada programa za razdoblje 2021.–2027. bit će provedena u skladu sa zahtjevima tematske koncentracije iz propisa o kohezijskoj politici i na temelju Priloga D izvješća po državama članicama u okviru Europskog semestra 2019.
A key objective is to reduce regional imbalances in the development of a sustainable and smart European transport system. 
Ključni je cilj smanjiti regionalnu neravnotežu u razvoju održivog i pametnog europskog prometnog sustava.
Priorities in this context will include e.g. decarbonisation, digitalisation and safety aspects. 
Prioriteti u ovom kontekstu uključuju npr. dekarbonizaciju, digitalizaciju i sigurnosne aspekte.
In the context of the approval of the programmes, investments into roads can be included when justified in view of the green objectives of the EU and the socio-economic and territorial characteristics of the Member States and regions concerned. 
U kontekstu odobrenja programâ, ulaganja u ceste mogu se uključiti ako je to opravdano s obzirom na zelene ciljeve EU-a i socioekonomske i teritorijalne karakteristike država članica i regija na koje se to odnosi.
This support includes, but is not limited to projects on the core TEN-T road network. 
Ta potpora uključuje projekte osnovne cestovne mreže TEN-T, ali nije ograničena na njih.
Recommendation 2 Đ Enhance monitoring arrangements a) The Commission accepts the recommendation. 
Preporuka 2 – Potrebno je poboljšati mehanizme praćenja a) Komisija prihvaća preporuku.
The Commission will propose to include intermediate targets for the core network corridors in the corridor work plans, which cover nearly all cross border sections. b) The Commission accepts the recommendation. 
Komisija će predložiti uključivanje prijelaznih ciljnih vrijednosti za koridore osnovne mreže u planove rada za koridore koji obuhvaćaju gotovo sve prekogranične dionice. b) Komisija prihvaća preporuku.
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance The Commission accepts the recommendation and will consider it in the context of the forthcoming revision of the TEN-T Regulation, as announced. EN EN 3 
Preporuka 3 – Potrebno je ojačati pristup održavanju Komisija prihvaća preporuku i razmotrit će je u kontekstu predstojeće revizije Uredbe o mreži TEN-T, kako je najavljeno.
The audit was led by ECA Member Ladislav Balko, supported by Branislav Urbanic, Head of Private Office and Zuzana Frankova, Private Office Attach; Pietro Puricella, Principal Manager; Aleksandra Klis-Lemieszonek, Head of Task; Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova and Valeria Rota, Auditors. 
Reviziju je predvodio član Suda Ladislav Balko, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Branislav Urbanič, ataše u njegovu uredu Zuzana Frankova, rukovoditelj Pietro Puricella, voditeljica radnog zadatka Aleksandra Klis-Lemieszonek te revizori Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova i Valeria Rota.
Zuzanna Filipski and Petra Karkosova provided linguistic support. 
Jezičnu podršku pružili su Zuzanna Filipski i Petra Karkosova.
From left to right: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanic, Marjeta Leskovar. 
Slijeva nadesno: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanič, Marjeta Leskovar.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 23.1.2019 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 16.1.2020 Adoption of the final report after the adversarial procedure 11.3.2020 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 24.3.2020 
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu revizije) 16.1.2020. Usvajanje završnog izvješća nakon raspravnog postupka 11.3.2020. Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta revizije) na svim jezicima 24.3.2020
EN PDF ISBN 978-92-847-4486-2 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/252643 QJ-AB-20-009-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4470-1 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/207589 QJ-AB-20-009-EN-Q 
HR PDF ISBN 978-92-847-4485-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/123937 QJ-AB-20-009-HR-N HR HTML ISBN 978-92-847-4500-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/953361 QJ-AB-20-009-HR-Q
Roads play a significant role in EU transport, accounting for the largest share of passenger and freight traffic. 
Ceste imaju važnu ulogu u prometu u EU-u jer se na njima odvija najveći dio putničkog i teretnog prijevoza.
We assessed progress towards achieving the EU objective of completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in this. 
Sud je procijenio napredak u postizanju cilja EU-a da se dovrši potpuno funkcionalna osnovna cestovna mreža TEN-T i ulogu Komisije u postizanju tog cilja.
We found that the development of the TEN-T core road network supported by EU funding and Commission action is making progress thereby achieving results for those traveling on the network. 
Sud je utvrdio da se ostvaruje napredak u razvoju osnovne cestovne mreže TEN-T koji se podupire financijskim sredstvima EU-a i mjerama Komisije, čime se ostvaruju rezultati za one koji putuju tom mrežom.
However, certain key factors hamper full functionality of the TEN-T core road network. 
Međutim, određeni ključni čimbenici otežavaju ostvarivanje potpune funkcionalnosti osnovne cestovne mreže TEN-T.
We recommend that the Commission prioritises investment in the core network, enhances its monitoring arrangements and strengthens its approach to maintenance. 
Sud preporučuje Komisiji da utvrdi ulaganja u osnovnu mrežu kao prioritet, unaprijedi svoje mehanizme praćenja i poboljša svoj pristup održavanju.
EN 2020 11 Energy efficiency in buildings: greater focus on cost-effectiveness still needed Special Report 
HR 2020 11 Energetska učinkovitost u zgradama: i dalje je potreban veći naglasak na isplativosti Tematsko izvješće
Annex Annex I 2014-2020 Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
2 2020. 14.
Executive summary I Faced with the challenge of mitigating climate change, EU leaders have committed to saving 20 % of the EU Member States’ projected energy consumption by 2020 and 32.5 % by 2030. 
2 3 5 2020. 2030. 2
Improving the energy efficiency of buildings is a key tool to achieving these targets. 
Poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama ključan je instrument u dostizanju tih ciljnih vrijednosti.
II The latest assessment of the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met, as EU energy consumption is rising again since 2014. 
II Najnovija procjena napretka država članica u dostizanju ciljnih vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti pokazuje da nije vjerojatno da će se ciljna vrijednost EU-a za razdoblje do 2020. godine dosegnuti jer je od 2014. godine potrošnja energije u EU-u ponovno u porastu.
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Sud iznosi preporuke koje bi EU-u trebale pomoći u dostizanju ciljne vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. godine, i to povećanjem isplativosti potrošnje sredstava kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.
III Collectively, Cohesion policy operational programmes allocated a budget of around €14 billion, equal to 4 % of all 2014-2020 Cohesion policy funds (€357 billion), to improve the energy efficiency of buildings, of which €4.6 billion for residential buildings. 
III U okviru operativnih programa kohezijske politike ukupno je izdvojen proračun od približno 14 milijardi eura, što čini 4 % ukupnih sredstava kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (357 milijardi eura), za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama, pri čemu je stambenim zgradama namijenjeno 4,6 milijardi eura.
In addition, Member States budgeted €5.4 billion for national co-financing for all buildings, of which €2 billion for residential buildings. 
Osim toga, države članice u svojim su proračunima predvidjele 5,4 milijarde eura za nacionalno sufinanciranje svih zgrada, pri čemu su stambenim zgradama namijenjene 2 milijarde eura.
IV We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania) that allocated some €2.9 billion of their Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings. 
IV Sud je posjetio pet država članica (Bugarsku, Češku, Irsku, Italiju (Apuliju), Litvu) koje su iz svojih sredstava kohezijske politike izdvojile otprilike 2,9 milijardi eura za energetsku učinkovitost u zgradama.
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Procijenio je iskorištavaju li se ta proračunska sredstva na isplativ način te jesu li Komisija i države članice provele preporuke iz njegova tematskog izvješća br. 21/2012 o energetskoj učinkovitosti u javnim zgradama.
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012. 
21/2012, izdala opsežne smjernice za poboljšanje ulaganja u energetsku učinkovitost, uključujući u pogledu njihove isplativosti.
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
Sud je utvrdio primjere dobre prakse: kombiniranje uporabe financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava te prilagođavanje razine stope potpore kako bi se povećala uporaba privatnih sredstava i smanjio rizik od mrtvog tereta.
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating. 
VI Države članice zahtijevale su da se projekti temelje na energetskom pregledu te da se njima ostvaruju određene razine uštede energije i poboljša energetski razred zgrada.
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits. 
U većini su slučajeva proračunska sredstva dodjeljivale projektima prema 4 redoslijedu podnošenja prijava zbog čega nisu mogle procijeniti njihove relativne troškove i koristi.
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 4 
To znači da su rijetko davale prednost projektima kojima se uštede energije ili druge koristi ostvaruju uz niže troškove.
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings. 
VII Sustav praćenja ne sadržava podatke o energiji ušteđenoj ulaganjem sredstava EU-a u obnovu stambenih zgrada.
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target. 
To znači da Komisija ne može procijeniti koliko proračun EU-a doprinosi dostizanju ciljne vrijednosti EU-a u pogledu energetske učinkovitosti.
No indicator measures the other benefits these investments may generate. 
Nijednim se pokazateljem ne mjere druge koristi koje bi se mogle ostvariti tim ulaganjima.
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings. 
21/2012, Sud zaključuje da se potrošnja sredstava EU-a na energetsku učinkovitost u zgradama ne temelji na isplativosti.
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested. 
Bolje upravljanje, osobito u području odabira projekata, moglo bi dovesti do većih ušteda energije po uloženom euru.
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
IX S obzirom na sve ambicioznije ciljne vrijednosti EU-a u pogledu energetske učinkovitosti i izgledna ograničenja proračuna važnije je nego ikada prije zajamčiti isplativost potrošnje.
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Na temelju toga Sud iznosi preporuke koje bi EU-u trebale pomoći u dostizanju ciljne vrijednosti u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. godine, i to povećanjem isplativosti potrošnje sredstava kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5 
One obuhvaćaju planiranje i usmjeravanje ulaganja, odabir projekata kojima se veće uštede energije i druge koristi ostvaruju uz niže troškove na temelju procjene relativnih troškova i koristi, uporabu pokazatelja kojima se mjeri ušteda energije i druge koristi te nagrađivanje mjera kojima se energija štedi na isplativ način. 5
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1. 
Uvod Ciljne vrijednosti i napredak u pogledu energetske učinkovitosti 01 Veća energetska učinkovitost znači da se smanjenim utroškom energije proizvodi jednaki energetski učinak1.
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality. 
Učinkovitijom uporabom energije građani EU-a mogu smanjiti svoje račune za energiju, pomoći zaštititi svoje zdravlje i okoliš te poboljšati kvalitetu zraka.
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems. 
02 Uobičajena ulaganja u energetsku učinkovitost sufinancirana sredstvima EU-a obuhvaćaju dodatno izoliranje zgrada, energetski učinkovite prozore, sustave za toplinsku kontrolu i nadogradnje sustava grijanja.
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
Slika 1. – Primjer obnovljene zgrade (prije i nakon energetske obnove) © Shutterstock / PIXEL to the PEOPLE.