natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When designing an action in the context of a given policy, its possible results in terms of other policies may be given insufficient consideration; for example, a project could contribute to health‐re‐ lated objectives, such as combating malaria, while its stated objectives only concern improving access to safe drinking water. 
Pri osmišljavanju mjere u kontekstu određene politike, njezini potencijalni rezultati u pogledu drugih politika možda nisu dovoljno razmatra-ni; primjerice, projektom bi se moglo pridonijeti ciljevima povezanima sa zdravljem, poput suzbijanja malarije, dok se njegovi navedeni ciljevi odnose samo na poboljšanje pristupa sigurnoj pitkoj vodi.
35 Study on Legal Instruments and Lessons Learned from the Evaluations Managed by the Joint Evaluation Unit — Final Report Volume 1: Final Summary Report, July 2011, p. vi: ’Formulating clear logic chains in regulations is key. 
35 Studija o pravnim instrumentima i iskustvima stečenima kroz evaluacije kojima je upravljao zajednički odjel za evaluacije – svezak 1. završenog izvješća: Izvješće o konačnom sažetku, srpanj 2011., str. vi.: „Utvrđivanje jasnih logičkih lanaca u uredbama je ključno.
This can be encouraged by avoiding unstructured lists of activities and unclear links between activities, outputs and their intended impacts. 
To se može potaknuti izbjegavanjem nestrukturiranih popisa aktivnosti i nejasnih veza između aktivnosti, izlaznih proizvoda i njihovih planiranih učinaka.
The relationships between each step in the chain should be clear and logical so as to avoid gaps in the logic and ‘orphan’ outputs or impacts.‘ — ref. evaluation DEVCO 1292. 
Odnosi među koracima u tom lancu trebali bi biti jasni i logički tako da se izbjegnu praznine u logici i „siromašni” izlazni proizvodi ili učinci.” – ref. br. evaluacije DEVCO 1292.
36 A detailed explanation of a results chain is provided in United Nations Development Group’s results‐based management handbook, October 2011, p. 
36 Lanac rezultata detaljno je objašnjen u priručniku za upravljanje koje se temelji na rezultatima Skupine Ujedinjenih naroda za razvoj, listopad 2011., str.
37 Study on the uptake of learning from EuropeAid’s strategic evaluations into development policy and practice, Final report, June 2014, p. vii. 
37 Study on the uptake of learning from EuropeAid’s strategic evaluations into development policy and practice (Studija o primjeni učenja od strateških evaluacija glavne uprave EuropeAid do razvojne politike i prakse), završno izvješće, lipanj 2014., str. vii.
38 Commission Budget Support Guidelines — Executive Guide — A modern approach to Budget support, September 2012. 
38 Smjernice Komisije za proračunsku potporu – Vodič za izvršenje – Suvremeni pristup proračunskoj potpori, rujan 2012.
39 See EU Common Position for the Fourth High Level Forum on Aid Effectiveness (Busan, 29 November — 1 December 2011) — Council conclusions — 3124th Foreign Affairs Development Council meeting, Brussels, 14 November 2011: ‘The EU calls on partner countries and development partners to increase the emphasis on harmonised and results‐based conditionality’. 
39 Vidjeti zajedničko stajalište EU-a za četvrti forum na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (Busan, 29. studenoga 2011.– 1. prosinca 2011.) – zaključci Vijeća – 3124. sastanak Vijeća ministara vanjskih poslova, Bruxelles, 14. studenoga 2011.: „EU poziva partnerske zemlje i razvojne partnere da stave veći naglasak na usklađene uvjete temeljene na rezultatima”.
40 Thematic evaluation of the European Commission support to the health sector — Final report — Volume 1, August 2012, p. xiv. 4. 
40 Tematska evaluacija potpore koju Europska komisija pruža zdravstvenom sektoru – završno izvješće – svezak 1., kolovoz 2012., str. xiv. 4.
Key risk areas 22 Examples of an unclear link between action and results ‘In the 24 interventions examined, the ENP strategy is clearly referenced as the umbrella under which the cooperation takes place. 
Ključna područja rizika 22 Primjeri nejasne veze između mjere i rezultata „U 24 ispitane intervencije strategija europske politike susjedstva jasno se navodila kao krovna u okviru koje se odvijala suradnja.
Reference to one or several ENP objectives is clearly made in the programming docu‐ ments and the interventions are in line with the strategy documents. 
Upućivanje na jedan cilj europske politike susjedstva ili više njih jasno se navodilo u programskim dokumentima, a intervencije su u skladu sa strateškim dokumentima.
However, the documentation reviewed does not show nor explain in an explicit manner how the objectives will be achieved through the specific interventions, and how the interventions programmed will contribute to achieve the results.’41 ‘Budget support programmes in Malawi and Rwanda make reference to the objectives of the national poverty reduction strategies and sector policies and programmes. 
Međutim, u ispitanoj dokumentaciji ne pokazuje se niti izravno objašnjava način na koji će se ciljevi postići određenim intervencijama, niti kako će planirane intervencije pridonijeti postizanju tih rezultata.”41 „Programi proračunske potpore u Malaviju i Ruandi upućuju na ciljeve nacionalnih strategija smanjenja siromaštva te sektorskih politika i programa.
They do not state how they aim to contribute to the governments’ objectives.’42 41 Evaluation of the European Union’s Support to two European Neighbourhood Policy Regions (East and South) — Final report — Volume 1, June 2013, p. 
U njima se ne navodi način na koji će se pridonijeti ostvarenju vladinih ciljeva.”42 41 Evaluacija potpore koju Europska unija pruža dvjema regijama (istočnoj i južnoj) u okviru europske politike susjedstva – završno izvješće – svezak 1., lipanj 2013., str.
42 Special Report No 1/2012, paragraph 53. 
42 Tematsko izvješće br. 1/2012, odlomak 53.
Examples of financial interventions with ineffective payment conditions ‘One objective of the two targeted budget support programmes was to contribute to improving public finan‐ cial management (PFM). 
Primjeri financijskih intervencija s neučinkovitim uvjetima plaćanja „Jedan od ciljeva dvaju ciljanih programa potpore proračunu bio je pridonijeti poboljšanju upravljanja javnim financijama.
However, the programmes did not establish any links with the government’s PFM re‐ form plan, nor did they identify which priorities they were intended to support. 
Međutim, programi nisu uspostavili nikakve veze s vladinim planom reforme upravljanja javnim financijama niti su jasno definirani prioriteti koje su trebali podržati.
It is unclear how programmes of this sort can achieve such an objective, given that funds were disbursed in a single fixed tranche, with no performance‐related conditions or policy dialogue requirements.’43 ‘For road infrastructure investment projects, the Commission uses conditions in a way that gives partner coun‐ tries little incentive to comply with them. 
Nejasno je kako se programima ove vrste može ostvariti takav cilj, uzevši u obzir da su sredstva isplaćena jednokratno, u fiksnom iznosu, i da nisu bila podložna uvjetima i obvezama vezanima uz učinkovitost poslovanja ili dijalog o politici.”43 „Za projekte ulaganja u cestovnu infrastrukturu Komisija upotrebljava uvjete na način da partnerskim zemljama daje malo poticaja kako bi postupale u skladu s njima.
The conditions set are not legally binding but presented in the fi‐ nancing agreements as ‘accompanying measures’ to be taken up by the partner country. 
Postavljeni uvjeti nisu pravno obvezujući, ali su naznačeni u sporazumima o financiranju kao „popratne mjere” koje partnerska zemlja mora poduzeti.
In practice, the Com‐ mission generally endorses works contracts between partner countries and contractors regardless of whether these accompanying measures have been taken. 
Komisija u praksi obično podupire ugovore o radu između partnerskih zemalja i izvođača radova, bez obzira na to jesu li te popratne mjere poduzete.
It is then under an obligation to pay EDF money under these contracts, and it has little leverage to compel the partner country to comply with the conditions.’44 43 Special Report No 9/2013 ‘EU support for governance in the Democratic Republic of the Congo’, paragraph 65 (http://eca.europa.eu). 
Obveza je, stoga, na temelju tih ugovora isplatiti sredstva iz ERF-a, i njome se u određenoj mjeri može potaknuti partnersku zemlju da postupa u skladu s tim uvjetima.”44 43 Tematsko izvješće br. 9/2013 „Potpora EU-a upravljanju u Demokratskoj Republici Kongu”, odlomak 65. (http://eca.europa.eu).
44 Special Report No 17/2012 ‘The European Development Fund (EDF) contribution to a sustainable road network in sub‐Saharan Africa’, paragraph 27 (http://eca.europa.eu). 
17/2012 „Doprinos europskog razvojnog fonda (ERF) održivoj cestovnoj mreži u supsaharskoj Africi”, odlomak 27. (http:// eca.europa.eu).
Box 8 Box 7 4. 
Okvir 8. Okvir 7.
Key risk areas 23 4.2.2. 
4.
Contribution versus attribution 43 EU development and cooperation interventions take place in a complex realm, where many other donors and many exogenous factors, besides EU intervention, contribute — positively or negatively — to the achievement of results. 
Doprinos nasuprot dodjeli 43 Intervencije EU-a u pogledu razvoja i suradnje odvijaju se u složenom području, u kojemu mnogi drugi donatori i vanjski čimbenici, osim intervencije EU-a, na pozitivan ili negativan način pridonose ostvarenju rezultata.
For this reason, as well as es‐ tablishing a causal link between EU de‐ velopment and cooperation action and its results (see section 4.2.1.), it could be desirable to assess the strength of this link, i.e. which part of the results can be attributed to EU action. 
Iz tog razloga te u svrhu utvrđivanja uzročno-posljedične veze između mjera EU-a u području razvoja i suradnje i njihovih rezultata (vidjeti odjeljak 4.2.1.), poželjno bi bilo procijeniti jačinu te veze, odnosno koji se dio rezultata može pripisati mjerama EU-a.
44 However, as the Commission pointed out in its Staff Working Document on ‘Paving the way for an EU develop‐ ment and Cooperation Results Frame‐ work’ (see paragraph 7), ‘it is difficult to measure contribution of one level of the results hierarchy to the next’, i.e. from output to outcome, and from outcome to impact. 
44 Međutim, Komisija je u svojem radnom dokumentu službi Komisije o „Pripre-manju terena za Okvir za rezultate razvoja i suradnje EU-a” (vidjeti odlomak 7.) istaknula da „je teško izmjeriti doprinos od jedne razine rezultata do druge”, odnosno od izlaznih proizvoda do ishoda te od ishoda do učinka.
Indeed, while an intervention’s outputs can usually be largely attributed to the intervention, this will often not be the case for its outcome, and even less for its impact, as the Court found in some of its au‐ dits (see Box 9). 
Naime, iako se izlazni proizvodi intervencije obično uvelike mogu pripisati intervenciji, to često nije slučaj s isho-dom, a još manje s učinkom, kao što je to Sud utvrdio u nekim revizijama (vidjeti okvir 9.)
45 In the particular case of budget sup‐ port interventions, it is not normally possible to identify the outputs, due to the fungibility of EU financial support within the partner country’s budget. 
45 U određenim slučajevima intervencija u okviru proračunske potpore obično nije moguće utvrditi izlazne proizvode zbog zamjenjivosti financijske potpore EU-a s proračunom partnerske zemlje.
Indeed, the partner country’s budget supports the whole country’s develop‐ ment strategy, and the outputs of EU budget support interventions thus relate to changes of government poli‐ cies and services, which are not the consequence of the budget support programme alone but also of various other government actions and deci‐ sions, other external assistance pro‐ grammes (...) and external non‐gov‐ ernment‐related factors45. 
Naime, proračunom partnerske zemlje podupire se razvojna strategija cijele države, a izlazni proizvodi intervencija u okviru proračunske potpore EU-a odnose se stoga na promjene vladinih politika i usluga, koje nisu posljedica samog programa proračunske potpore, već i raznih drugih vladinih mjera i odluka, drugih vanjskih programa pomoći (...) i vanjskih čimbenika koji nisu povezani s vladom45.
This is well illustrated in the OECD’s comprehen‐ sive evaluation framework for budget support evaluations (see Annex). 
To je dobro prikazano u sveobuhvatnom evaluacijskom okviru OECD-a za evaluacije proračunske potpore (vidjeti prilog).
46 Consequently, even where a clear logi‐ cal link between action and results can be established, it can be difficult — if not impossible — to assess which part of the results is attributable to EU in‐ terventions and which is due to other donors’ interventions or other factors. 
46 Slijedom toga, čak i kada se može odrediti jasna logička veza između mjere i njezinih rezultata, teško je, a ponekad i nemoguće, procijeniti koji se dio rezultata može pripisati intervencijama EU-a, a koji su rezultati postignuti zahvaljujući intervencijama drugih donatora ili drugim čimbenicima.
For this reason, it is more relevant to speak in terms of contribution rather than attribution. 
Iz toga je razloga relevantnije govoriti o doprinosu, a ne o dodjeli.
Besides its techni‐ cal aspects, this issue also relates to the more political question of results ownership. 
Osim svojih tehničkih aspekata, to se pitanje odnosi i na pitanje vlasništva nad rezultatima koje je više političke prirode.
Indeed, when many stake‐ holders are involved, including the EU, partner countries and other donors, there can be several claims for the same positive results, or no acknowl‐ edgement of responsibility for nega‐ tive results. 
Naime, kada je uključeno više dionika, uključujući EU, partnerske zemlje i druge donatore, može se dogoditi da više strana polaže pravo na iste pozitivne rezultate, a nitko ne priznaje odgovornost za negativne rezultate.
45 OECD — DAC Network on Development Evaluation — Evaluating Budget Support Methodological Approach, page 11. 
45 Mreža odbora OECD-DAC za evaluaciju razvoja – „Evaluating Budget Support – Methodological Approach” (Evaluacija proračunskih potpora – metodološki pristup), stranica 11.
See also page 12, on budget support outcomes: ‘Outcomes are the result of the entire set of policies, strategies and spending actions of the government (...), of the reactions/responses of the relevant stakeholders to changes in public policy making and resource allocation decisions, and of the influence of other external factors. 
Vidjeti i stranicu 12. o ishodima proračunske potpore: „Ishodi su rezultat cijelog skupa politika, strategija i vladinih mjera povezanih s rashodima (...), reakcija/odgovora relevantnih dionika na promjene u izradi javne politike i odlukama o dodjeli sredstava te utjecaja drugih vanjskih čimbenika.
The causal relationship between the provided budget support and the outcomes will therefore be (strongly) diluted with other influencing factors.’ 4. 
Uzročno-posljedična veza između pružene proračunske potpore i njezinih ishoda bit će stoga (uvelike) pomiješana s drugim čimbenicima.” 4.
Key risk areas 24 Example of difficulties in attributing results to EU intervention ‘The Court cannot assess the extent to which the EU budget support programmes in Malawi and Rwanda have contributed to the results of the governments’ programmes since there are multiple and complex intervening factors (...).’46 46 Special Report No 1/2012, paragraph 57. 
Ključna područja rizika 24 Primjer poteškoća u pripisivanju rezultata intervenciji EU-a „Sud ne može procijeniti u kojoj su mjeri programi u okviru proračunske potpore EU-a u Malaviju i Ruandi pridonijeli rezultatima vladinih programa jer postoji više složenih čimbenika (...).”46 46 Tematsko izvješće br. 1/2012, odlomak 57.
Increased complexity due to the integration of cross‐cutting issues 47 In its communication on ‘Increasing the impact of EU Development Policy: an Agenda for Change’ (see para‐ graph 18), the Commission proposed that EU activities in each partner country should be concentrated on a maximum of three sectors. 
Povećana složenost zbog uključivanja međusektorskih pitanja 47 Komisija je u svojoj komunikaciji o „Povećanju učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” (vidjeti odlomak 18.) predložila da aktivnosti EU-a u svim partnerskim zemljama budu usmjerene na maksimalno tri sektora.
Focusing EU interventions on a small number of sectors can increase their impact and leverage and help to keep EU assis‐ tance manageable not only for partner countries, but also for the Commission and EU Delegations47. 
Usmjeravanjem intervencija EU-a na mali broj sektora može se povećati njihov učinak i učinak financijske poluge te pridonijeti lakšem upravljanju pomoći EU-a, ne samo za partnerske zemlje, već i za Komisiju i delegacije EU-a47.
48 Meanwhile, according to EU instruc‐ tions for establishing multiannual programming documents for the 2014‐2020 programming period, sector policy commitments must also take into account nine cross‐cutting issues, including the promotion of human rights, gender equality, democracy, good governance, children’s rights, persons with disabilities, indigenous peoples, environmental sustainabil‐ ity and combating HIV/AIDS48 (see Box 10). 
48 U međuvremenu, u skladu s uputama EU-a za utvrđivanje višegodišnjih programskih dokumenata za programsko razdoblje 2014.–2020., obveze u okviru sektorske politike moraju obuhvaćati i devet međusektorskih pitanja, uključujući promicanje ljudskih prava, ravnopravnosti spolova, demokracije, dobrog upravljanja, prava djece, osoba s invaliditetom, autohtonog stanovništva, ekološke održivosti i borbe protiv HIV-a/AIDS-a48 (vidjeti okvir 10.).
47 EEAS and Commission joint ‘Instructions for the programming of the 11th European Development Fund (EDF) and the Development Cooperation Instrument (DCI) — 2014‐2020’. 
47 Upute za izradu programa u okviru 11. ERF-a i instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje od 2014. do 2020. g., koje su izdali ESVD i Europska komisija.
48 See also, for example, the Development and Cooperation Instrument (DCI) Regulation (EU) No 233/2014 which lays down that: ‘Throughout all programmes, cross‐cutting issues as defined in the European Consensus shall be mainstreamed. 
48 Vidjeti i, primjerice, Uredbu o instrumentu za razvojnu suradnju (EU) br.
In addition, conflict prevention, decent work and climate change shall be mainstreamed, where relevant’ (Article 3). 
233/2014 kojom se propisuje da se u sve programe uključuju horizontalna, odnosno međusektorska pitanja kako su definirana Europskim konsenzusom. „Dodatno, prema potrebi se uključuju pitanja sprečavanja sukoba, dostojanstvenog rada i klimatskih promjena” (članak 3.).
Box 9 4. 
Okvir 9. 4.
Key risk areas 25 Focal sectors and cross‐cutting issues Cross-cutting issue 1 Cross-cutting issue 3 Focal sector 1 Focal sector 2 Focal sector 3 Cross-cutting issue 2 Cross-cutting issue 4 Cross-cutting issue 5 Cross-cutting issue 6 Cross-cutting issue 7 Cross-cutting issue 8 Cross-cutting issue 9 49 Previous Commission evaluation reports pointed out difficulties in mainstreaming human rights through EU development actions (see Box 11). 
Ključna područja rizika 25 Ključni sektori i međusektorska pitanja 1. međusektorsko pitanje 3. međusektorsko pitanje 1. ključni sektor 2. ključni sektor 3. ključni sektor 2. međusektorsko pitanje 4. međusektorsko pitanje 5. međusektorsko pitanje 6. međusektorsko pitanje 7. međusektorsko pitanje 8. međusektorsko pitanje 9. međusektorsko pitanje 49 Prijašnjim izvješćima Komisije o evaluaciji istaknute su poteškoće u uključivanju pitanja ljudskih prava u razvojne mjere EU-a (vidjeti okvir 11.).
50 The mainstreaming of cross‐cutting issues in EU interventions can make the prioritisation of these interven‐ tions’ objectives more complex. 
50 Uključivanjem međusektorskih pitanja u intervencije EU-a može se dodatno otežati određivanje prioritetnih ciljeva tih intervencija.
The increased complexity due to the integration of cross‐cutting issues in EU programmes represents a supple‐ mentary risk to the achievement and reporting of results. 
Povećana složenost zbog uključivanja međusektorskih pitanja u programe EU-a predstavlja dodatan rizik za postizanje rezultata i izvješćivanje o njima.
Integration of cross‐cutting issues in a programme — the example of Cambodia The Commission’s Multiannual Indicative Programme for Cambodia for the 2014‐2020 period provides for three focal sectors: Agriculture/Natural Resource Management, Education/Skills and Good Governance. 
Uključivanje međusektorskih pitanja u program – primjer Kambodže Višegodišnjim okvirnim programom Komisije za Kambodžu za razdoblje 2014.–2020. predviđaju se tri ključna sektora: poljoprivreda/upravljanje prirodnim resursima, obrazovanje/vještine i dobro upravljanje.
It also provides for the mainstreaming of several cross‐cutting issues: gender equality and empowerment of women, nutrition, the environment, and information and communication technologies. 
Predviđa se i uključivanje nekoliko međusektorskih pitanja: ravnopravnost spolova i osnaživanje žena, prehrana, okoliš te informacijske i komunikacijske tehnologije.
Box 10 Figure 3 4. 
Okvir 10. Slika 3.
Key risk areas 26 Examples of difficulties in addressing cross‐cutting issues — the case of human rights ‘The EU has sought to further translate its commitment and mainstream human rights at programming level, including regional strategy papers, bilateral action plans, and thematic programmes. 
Ključna područja rizika 26 Primjeri poteškoća u rješavanju međusektorskih pitanja – slučaj ljudskih prava „EU je nastojao dodatno provesti svoju obvezu i uključiti ljudska prava u programsku razinu, uključujući regionalne strateške dokumente, bilateralne akcijske planove i tematske planove.
Human rights and de‐ mocracy are entrenched in the policy documents as guiding principles. 
Ljudska prava i demokracija utvrđeni su u dokumentima povezanima s politikom kao vodeća načela.
Nevertheless, one can observe a phe‐ nomenon of ‘dilution’ of the democracy and human rights component as the cycle moves ‘downstream’, i.e. from broad political pledges to policy frameworks down to programming, choice of instruments, allocation of funding and selection of projects. 
Međutim, uočava se fenomen ‚razrjeđenja’ demokracije i ljudskih prava kako se ciklus kreće ‚nizvodno’, odnosno od širokih političkih obećanja preko političkih okvira do izrade programa, izbora instrumenata, dodjele sredstava i odabira projekata.
This ‘dilution’ appears under various forms including: (i) the lack of coherent strategy to address problems through concrete interventions; (ii) the limited funding for related democratic and human rights aspects in other thematic important sectors; (iii) the tendency to confine human rights work to thematic instruments.’49 ‘The desk analysis of six concrete areas where European Commission (EC) sought to mainstream human rights shows the phenomenon of ‘dilution’ of the human rights component as the cycle moves downstream (...). 
To se „razrjeđenje’ pojavljuje u nekoliko različitih oblika, uključujući i. nedostatak koherentne strategije za rješavanje problema konkretnim intervencijama; ii. ograničena sredstva za povezane aspekte demokracije i ljudskih prava u drugim tematski važnim sektorima; iii. tendenciju ograničavanja rada u vezi s ljudskim pravima na tematske instrumente.”49 „Analiza dokumentacije šest konkretnih područja u koja Europska komisija nastoji uključiti ljudska prava ukazuje na fenomen ‚razrjeđenja’ aspekta ljudskih prava kako se ciklus kreće nizvodno (...).
All this is compounded by a lack of even basic systems to monitor and evaluate progress in relation to main‐ streaming. 
Sve je to izraženije nedostatkom čak i osnovnih sustava za praćenje i evaluaciju napretka u vezi s uključivanjem tih pitanja u program.
This dilution is related to political resistance of partner countries but also to major internal weak‐ nesses at EU level, such as limited political leverage and inconsistent decision‐making with regard to the place and weight of human rights in EU external action. 
To je razrjeđenje povezano s političkim opiranjem partnerskih zemalja, ali i velikim unutarnjim nedostatcima na razini EU-a, poput ograničene političke težine i nedosljednog donošenja odluka s obzirom na mjesto i važnost pitanja ljudskih prava u vanjskom djelovanju EU-a.