natgillin/translations-raw huggingface dataset:
185 CarnegieEndowmentforInternationalPeace(E.Brattberg,T.Maurer),ibid.,23May2018. 
185 CarnegieEndowmentforInternationalPeace(E.Brattberg,T.Maurer),isto, 23. svibnja 2018.
186 EuropeanCommission,HighRepresentativeoftheUnionforForeignAffairsandSecurity Policy, Action Plan against Disinformation, JOIN(2018) 36 final. 
186 Europskakomisija,VisokapredstavnicaUnijezavanjskeposloveisigurnosnupolitiku, Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja, JOIN(2018) 36 final.
The plan focuses on: improving EU institutions’ capabilities to detect, analyse and expose disinformation; strengthening coordinated and joint responses; mobilising the private sector; and raising awareness and improving societal resilience. 
Taj je plan usmjeren na: poboljšanje kapaciteta institucija EU-a za otkrivanje, analizu i razotkrivanje dezinformacija, jačanje koordiniranih i zajedničkih odgovora, mobiliziranje privatnog sektora, podizanje razine osviještenosti i poboljšanje otpornosti društva.
187 EuropeanCommission,Tacklingonlinedisinformation:aEuropeanApproach, COM(2018) 236 final, 26 April 2018. 188 Nottobeconfusedwiththecodeofconductforcounteringillegalonlinehatespeech. 
187 Europskakomisija,Suzbijanjedezinformacijanainternetu:europskipristup,COM(2018)236 final, 26. travnja 2018.
189 JRC,Thedigitaltransformationofnewsmediaandtheriseofdisinformationandfakenews, JRC Technical Reports, JRC Digital Economy Working Paper 2018-02, April 2018. 
189 JRC,Thedigitaltransformationofnewsmediaandtheriseofdisinformationandfakenews (Digitalna transformacija novinskih medija i porast dezinformacija i lažnih vijesti), Tehnička izvješća JRC-a, Radni dokument JRC-a o digitalnom gospodarstvu 2018-02, travanj 2018.
190 ENISA,StrengtheningNetwork&InformationSecurity&ProtectingAgainstOnline Disinformation (“Fake News”), April 2018 191 EuropeanPoliticalandStrategyCentre(C.FrutosLópez),AResponsibilitytoSupport Electoral Organisations in Anticipating and Countering Cyber Threats, in: ibid, 2018. 
190 ENISA,StrengtheningNetwork&InformationSecurity&ProtectingAgainstOnline Disinformation (“Fake News”) (Jačanje mrežne i informacijske sigurnosti i zaštita od dezinformacija na internetu („lažne vijesti”)), travanj 2018. 191 Europskicentarzapolitičkestrategije(C.FrutosLópez),AResponsibilitytoSupportElectoral Organisations in Anticipating and Countering Cyber Threats (Odgovornost za podupiranje izbornih organizacija u predviđanju i suzbijanju kiberprijetnji), u: isto, 2018.
192 EuropeanCommission,ibid.,SWD(2018)403final,12September2018. 
192 Europskakomisija,isto,SWD(2018)403final,12.rujna2018.
193 TheproposedRegulation(COM(2017)487final,13September2018)forFDIscreening, submitted in September 2017, is currently making its way through the legislative process. 
193 PredloženaUredba(COM(2017)487final,13.rujna2018.)oprovjeriizravnihstranih ulaganja, podnesena u rujnu 2017., trenutačno je u zakonodavnom postupku.
It specifically covers critical technologies, which include artificial intelligence, cybersecurity and dual-use applications. 
Ona konkretno obuhvaća ključne tehnologije koje uključuju umjetnu inteligenciju, kibersigurnost i primjene s dvojnom namjenom.
194 EuropeanCommission/EuropeanExternalActionService,ibid.,JOIN(2017)450final, 13 September 2017. 
194 Europskakomisija/Europskaslužbazavanjskodjelovanje,isto,JOIN(2017)450final, 13. rujna 2017.
ECA team This briefing paper Challenges to effective EU cybersecurity policy was adopted by Chamber III External actions/Security and justice, headed by ECA Member Bettina Jakobsen. 
Revizorski tim Ovaj informativni dokument pod naslovom Izazovi u pogledu djelotvornosti kibersigurnosne politike EU-a usvojilo je III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda članica Suda Bettina Jakobsen i koje je specijalizirano za rashodovna područja vanjskog djelovanja, sigurnosti i pravosuđa.
The task was led by ECA Member Baudilio Tomé Muguruza, supported by Daniel Costa de Magalhaes, Head of Private Office and Ignacio Garcia de Parada, Private Office Attaché; Alejandro Ballester-Gallardo, Principal Manager; Michiel Sweerts, Head of Task; Simon Dennett, Aurelia Petliza, Mirko Iaconisi, Michele Scardone, Silvia Monteiro Da Cunha, auditors and Johannes Bolkart, intern. 
Ovaj radni zadatak predvodio je član Suda Baudilio Tomé Muguruza, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Daniel Costa de Magalhaes, ataše u njegovu uredu Ignacio Garcia de Parada, glavni rukovoditelj Alejandro Ballester-Gallardo, voditelj radnog zadatka Michiel Sweerts, revizori Simon Dennett, Aurelia Petliza, Mirko Iaconisi, Michele Scardone i Silvia Monteiro Da Cunha te pripravnik Johannes Bolkart.
Hannah Critoph provided linguistic support. 
Jezičnu podršku pružala je Hannah Critoph.
From left to right: Ignacio Garcia de Parada, Silvia Monteiro Da Cunha, Michele Scardone, Michiel Sweerts, Mirko Iaconisi, Baudilio Tomé Muguruza, Simon Dennett, Hannah Critoph, Daniel Costa de Magalhaes. 
Slijeva nadesno: Ignacio Garcia de Parada, Silvia Monteiro Da Cunha, Michele Scardone, Michiel Sweerts, Mirko Iaconisi, Baudilio Tomé Muguruza, Simon Dennett, Hannah Critoph, Daniel Costa de Magalhaes.
© European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, as f. ex. the logos in Figure 4, as well as Annex I and II, permission must be sought directly from the copyright holders. 
© Europska unija, 2019. Za svaku uporabu ili umnažanje fotografija ili drugog sadržaja koji nije obuhvaćen autorskim pravima Europske unije, kao što su logotipi na slici 4. te u prilozima I. i II., dopuštenje se mora zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Cover page: © Syda Productions / Shutterstock.com EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
Naslovna stranica: © Syda Productions / Shutterstock.com EUROPSKI REVIZORSKI SUD 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel.: +352 4398-1 Upiti: eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx Internetske stranice: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors
EN 2019 EU support for energy storage Briefing Paper April 2019 
HR 2019 Potpora EU-a za skladištenje energije Informativni dokument travanj 2019.
Contents Executive summary Introduction Why energy storage matters Energy storage technologies Objective and approach of this Briefing Paper Review of EU support to energy storage Strategic framework for energy storage The Strategic Energy Technology plan The European Battery Alliance Stakeholder support Energy storage research and innovation Administrative procedures Energy storage technologies supported Technology deployment EU legislative framework for energy storage Energy storage on the grid Energy storage for transport Links between the grid and transport Concluding remarks Annex I Annex II Glossary Abbreviations ECA team Paragraph I-IX 01-22 01-09 10-16 17-22 23-81 23-41 24-26 27-37 38-41 42-56 47-48 49-51 52-56 57-81 57-73 74-78 79-81 82 2 
Sadržaj Sažetak Uvod Važnost skladištenja energije Tehnologije za skladištenje energije Cilj ovog informativnog dokumenta i pristup njegovoj izradi Pregled potpore EU-a za skladištenje energije Strateški okvir za tehnologije za skladištenje energije Strateški plan za energetsku tehnologiju Europski savez za baterije Potpora dionika Istraživanja i inovacije u području skladištenja energije Administrativni postupci Tehnologije za skladištenje energije za koje je pružena potpora Uvođenje novih tehnologija Zakonodavni okvir EU-a za tehnologije za skladištenje energije Skladištenje energije unutar elektroenergetske mreže Skladištenje energije u prometu Poveznice između elektroenergetske mreže i prometa Zaključne napomene Prilog I. Prilog II. Pojmovnik Pokrate i skraćeni nazivi Revizorski tim Odlomak I. – IX. 01. – 22.
Executive summary I This briefing paper, which is not an audit report, highlights specific challenges that the EU faces in seeking to ensure that its support for energy storage contributes effectively to the EU’s energy and climate goals. 
Sažetak I U ovom se informativnom dokumentu, koji nije revizijsko izvješće, ističu posebni izazovi s kojima se EU suočava u svojem radu na jamčenju toga da potporom koju pruža za skladištenje energije djelotvorno doprinese ostvarenju svojih klimatskih i energetskih ciljeva.
II To mitigate climate change, the EU has set itself targets and objectives to reduce its emissions of greenhouse gases. 
II U svrhu ublažavanja klimatskih promjena EU je utvrdio ciljne vrijednosti i ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova.
Energy and climate change are closely linked: energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest share of emissions coming from energy supply and transport. 
Energija i klimatske promjene usko su povezane: proizvodnja i uporaba energije uzrokuju 79 % emisija stakleničkih plinova u EU-u, pri čemu su najveći uzročnici emisija sektor opskrbe energijom i prometni sektor.
Tackling this climate change threat requires a fundamental shift from the current, fossil fuels-based energy system to a low-carbon, mainly renewables-based energy system: the ‘energy trans ition’. 
Za odgovor na prijetnju klimatskih promjena potreban je potpuni zaokret od trenutačnog energetskog sustava koji se temelji na fosilnim gorivima prema energetskom sustavu s niskom razinom ugljika koji se ponajprije temelji na obnovljivim izvorima energije: takozvana „energetska tranzicija”.
III Energy storage technologies provide a flexible response to the imbalances caused by an increased share of variable renewable energy sources, such as solar and wind, in the power grid. 
III Tehnologije za skladištenje energije omogućavaju pružanje fleksibilnog odgovora na neuravnoteženosti u elektroenergetskoj mreži uzrokovane povećanim udjelom energije iz promjenjivih obnovljivih izvora kao što su solarna energija i energija vjetra.
Fuels produced from renewable sources, such as renewable electricity or hydrogen, can help to reduce transport emissions; improved energy storage technology can support the expansion of the fleet of vehicles using such fuels. 
Goriva dobivena iz obnovljivih izvora, kao što su električna energija ili vodik, mogu doprinijeti smanjenju emisija uzrokovanih prometom, a unaprjeđenje tehnologija za skladištenje energije može doprinijeti povećanju broja vozila s pogonom na takva goriva.
IV Numerous energy storage technologies are available or under development, such as pumped-hydro storage, different types of batteries, hydrogen storage, compressed air storage, thermal storage systems and different types of gas storage.The EU policy framework for energy storage is based on strategic initiatives such as the European Battery Alliance, support for research and innovation in energy storage technologies, and legislation covering the electricity markets and low-carbon transport. 
IV Postoji niz tehnologija za skladištenje električne energije koje su dostupne ili koje su u razvoju, kao što su reverzibilne hidroelektrane, različite vrste baterija, skladištenje s pomoću vodika ili komprimiranog zraka, sustavi toplinskog skladištenja i različite vrste skladištenja u plinovitom obliku. Okvir politika EU-a za skladištenje energije temelji se na strateškim inicijativama kao što su Europski savez za baterije, potpora za istraživanja i inovacije u području tehnologija za skladištenje energije te zakonodavstvo o tržištima električne energije i prometu s niskom razinom emisija ugljika.
In view of the fundamental role of energy storage in achieving a low-carbon, mainly renewables-based energy system, this briefing paper outlines the main challenges to the development and deployment of energy storage in the EU. 
Uzimajući u obzir ključnu ulogu skladištenja energije u uspostavi energetskog sustava s niskom razinom emisija ugljika koji se ponajprije temelji na obnovljivim izvorima energije, u ovom se informativnom dokumentu iznose glavni izazovi u razvoju i uvođenju skladištenja energije u EU-u.
Designing a strategy for energy storage V The EU has taken steps to develop a strategic framework for energy storage, in view of accelerating the transformation of the EU’s energy system and bringing promising new low-carbon technologies to the market. 
Osmišljavanje strategije za skladištenje energije V EU je poduzeo korake za izradu strateškog okvira za skladištenje energije s ciljem ubrzanja preobrazbe energetskog sustava u EU-u i donošenje novih obećavajućih tehnologija s niskom razinom emisija ugljika na tržište.
However, there is a risk that the measures taken so far will not be sufficient to achieve the EU’s strategic objectives for clean energy. 
Međutim, postoji rizik od toga da mjere koje su dosad poduzete neće biti dovoljne za postizanje strateških ciljeva EU-a u vezi s čistom energijom.
VI The SET Plan for research into the development of innovative battery technologies seeks to build consensus on the actions needed. 
VI Planom SET za istraživanja u području razvoja inovativnih baterijskih tehnologija nastoji se postići konsenzus oko mjera koje je potrebno provesti.
There is a risk that the current EU strategic framework will not meet the challenges of the energy transition. 
Postoji rizik od toga da se trenutačnim strateškim okvirom EU-a neće pružiti odgovor na izazove povezane s prijelazom na novi energetski sustav.
Using research and innovation effectively VII The Commission recognises the importance of effective research and innovation in accelerating the transformation of the EU’s energy system and bringing promising new low-carbon technologies to the market. 
Djelotvorna primjena istraživanja i inovacija VII Komisija je prepoznala važnost djelotvornih istraživanja i inovacija za ubrzavanje preobrazbe energetskog sustava u EU-u i donošenje novih obećavajućih tehnologija s niskom razinom emisija ugljika na tržište.
Between 2014 and October 2018, Horizon 2020, the principal research programme of the Commission, had granted €1.34 billion to projects for grid energy storage or for low carbon mobility. 
U razdoblju od 2014. do listopada 2018. u okviru programa Obzor 2020., glavnog programa Komisije za istraživanja, za projekte skladištenja energije unutar elektroenergetskih mreža i mobilnost s niskom razinom emisija ugljika dodijeljen je iznos od 1,34 milijarde eura bespovratnih sredstava.
The Commission has taken steps to simplify Horizon 2020, but there remains scope to reduce further the complexity of EU research funding and increase participation by innovative companies. 
Komisija je poduzela korake za pojednostavnjenje programa Obzor 2020., ali i dalje ima prostora za dodatno smanjenje složenosti financiranja EU-a za istraživanja i uključivanje većeg broja inovativnih poduzeća.
There is also a risk that the EU has not sufficiently supported the market deployment of innovative energy storage solutions. 
Postoji rizik od toga da EU nije pružio dovoljno potpore uvođenju inovativnih rješenja za skladištenje energije na tržište.
Establishing a supportive legislative framework VIII Until 2019, investors in energy storage solutions on the power grid faced obstacles. 
Uvođenje zakonodavnog okvira kojim se pruža potpora skladištenju energije VIII Ulagači u rješenja za skladištenje energije unutar elektroenergetskih mreža suočavali su se do 2019. godine s preprekama.
The recent EU legislation should help to overcome these obstacles. 
Najnovije zakonodavstvo EU-a trebalo bi doprinijeti nadilaženju tih prepreka.
The Commission addressed most issues in the Common Rules for the Internal Market in Electricity Directive and the Regulation on the Internal Market for Electricity, due to be adopted at the beginning of 2019. 
Komisija je većinu otvorenih pitanja uredila Direktivom o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i Uredbom o unutarnjem tržištu električne energije, čije je donošenje predviđeno za početak 2019. godine.
For electric mobility, late and inconsistent deployment of charging infrastructure could delay the widespread take-up of electric vehicles. 
Kad je riječ o električnoj mobilnosti, zakašnjelo i nesustavno uvođenje infrastrukture za punjenje moglo bi odgoditi ulazak električnih vozila u široku uporabu.
IX In this Briefing Paper, we identified seven main challenges to the EU support to the development and deployment of energy storage technologies: (1) Ensure a coherent EU strategy; (2) Increase stakeholder support ; (3) Reduce the complexity of EU research funding; (4) Support research and innovation in energy storage technologies; (5) Deploy energy storage technologies; (6) Remove obstacles encountered by investors; and (7) Develop alternative fuels infrastructures. 4 
4 5 7
Introduction Why energy storage matters 01 In 2015, 195 states responsible for 99.75 % of global greenhouse gas emissions signed the Paris Agreement. 
5 195 država koje su odgovorne za 99,75 % emisija stakleničkih plinova u svijetu potpisalo je Pariški sporazum. 20 1.
They committed to keeping the rise in global average temperature this century to “well below” 2°C above pre-industrial levels, aiming to limit it to 1.5°C1. 
5 1.
The EU has set itself targets and objectives to reduce its greenhouse gas emissions (see Figure 1). 
EU je također utvrdio vlastite ciljne vrijednosti i ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova (vidi sliku 1.).
Figure 1 – EU greenhouse gas emissions trends and targets 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 5 -40 % -80 % -95 % Year Historic greenhouse gas emissions 2030 target (-40 % vs 1990) 2050 objective (-95 % vs 1990) 2020 target (-20 % vs 1990) 2050 objective (-80 % vs 1990) Source: Trends and projections in Europe 2018, EEA, 2018. 02 Energy and climate change are closely linked: tackling the climate change threat requires a fundamental shift away from the current fossil fuels-dependent energy system. 
Slika 1. – Trendovi kretanja i ciljne vrijednosti emisija stakleničkih plinova 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 – 20 % – 22 % 6 – 40 % – 80 % – 95 % Godina 02 Energija i klimatske promjene usko su povezane: za odgovor na prijetnju klimatskih promjena potreban je potpuni zaokret od uporabe trenutačnih energetskih sustava koji ovise o fosilnim gorivima.
Energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest sectoral emissions coming from energy supply and transport. 
Proizvodnja i uporaba energije uzrokuju 79 % emisija stakleničkih plinova u EU-u, pri čemu su najveći uzročnici emisija sektor opskrbe energijom i prometni sektor.
These sectors must increasingly use renewable energies and new technologies to achieve the greenhouse gas emissions targets and objectives. 
povećavati uporabu obnovljive energije i novih tehnologija kako bi se postigle ciljne vrijednosti i ciljevi emisija stakleničkih plinova.
03 For at least two decades, the EU has used a range of instruments to develop low-carbon energy. 
03 EU već najmanje dva desetljeća upotrebljava niz instrumenata za razvoj energije s niskom razinom emisija ugljika.
For example, since 2005, with the EU Emissions Trading System (EU ETS), the EU has set a limit on overall emissions from some sectors of energy supply, 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 1 Paris Agreement, UNFCCC, 2015 (Articles 2 and 4). 
Primjerice, od 2005. EU je uvođenjem sustava za trgovanje emisijama (EU ETS) utvrdio ograničenje ukupnih emisija koje mogu nastati u određenim sektorima opskrbe energijom i sektorima s velikom potrošnjom energije te, od 2012., ograničenje emisija uzrokovanih letovima unutar EGP-a2 te je uspostavio tržište emisijskih kvota.
It aimed, amongst other things, at encouraging the power sector to use more low-carbon energy. 
Svrha tog sustava bila je, među ostalim, potaknuti energetski sektor na veću uporabu energije s niskom razinom emisija ugljika.
04 In sectors not covered by the EU ETS, such as the transport sector, since 2009, under “effort-sharing”, the European Parliament and Council have set binding national targets for reductions in greenhouse gas emissions. 
04 Za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom EU ETS, kao što je prometni sektor, Europski parlament i Vijeće utvrdili su za razdoblje nakon 2009. obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti smanjenja emisija stakleničkih plinova u okviru zakonskih akata o „raspodjeli napora”.
05 To support the transition to a low-carbon energy-supply sector, the EU has also set targets for the proportion of renewable energy in final energy consumption: 20 % by 20203 and 32 % by 20304. This includes renewable energy used to produce electricity, for heating and cooling, and for transport. 
05 U svrhu potpore prijelazu na sektor opskrbe energijom s niskom razinom emisija ugljika EU je također utvrdio ciljne vrijednosti udjela obnovljive energije u potrošnji konačne energije: 20 % do 2020.3 i 32 % do 2030.4 To uključuje obnovljivu energiju koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije, grijanje i hlađenje te u prometu.
The 2009 EU Directive on renewable energy also requires Member States to develop storage facilities to stabilise the electricity system as it accommodates more renewable energy. 
U skladu s Direktivom EU-a o obnovljivoj energiji iz 2009. države članice također su dužne razviti objekte za skladištenje kako bi se tijekom prilagodbe elektroenergetskog sustava većoj količini obnovljive energije očuvala njegova stabilnost.
06 Between 2004 and 2017, the share of EU gross final electricity consumption coming from renewable sources grew from 14 % to 31 %5. 
06 U razdoblju 2004. – 2017. udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji električne energije povećao se s 14 % na 31 %5.
For transport, new renewable energy sources will The EEA includes all EU Member States and Iceland, Liechtenstein and Norway. 
Taj je udio u Austriji iznosio 2 3 4 5 Europski gospodarski prostor (EGP) obuhvaća sve države članice EU-a te Island, Lihtenštajn i Norvešku.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 05.06.2009, p. 
Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str.
Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) (OJ L 328/82, 21.12.2018). 
Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (SL L 328/82, 21.12.2018.).
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004-2017, SHARES, Eurostat, February 2019. 
Udio električne energije iz obnovljivih izvora u bruto potrošnji električne energije u razdoblju 2004. – 2017., alat SHARES, Eurostat, veljača 2019.
Czechia, Cyprus, Hungary, Luxembourg, Netherlands, Malta, and Poland (Source: Eurostat). 
7
SHARES 2017 Summary Results, Eurostat, February 2019. 
7 20 1.
The Court plans to publish a Special Report on electricity production from wind and solar later this year. 
Kasnije ove godine Sud planira objaviti tematsko izvješće o proizvodnji električne energije iz energije vjetra i solarne energije.
Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 
Izvor: Europska agencija za okoliš, EEA greenhouse gas – data viewer (Preglednik podataka Europske agencije za okoliš o stakleničkim plinovima), 2018.; analiza koju je proveo Europski revizorski sud.