natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9 It is clear from the file that the liaison office (Arbetsmiljöverket, ‘the liaison office’), set up in accordance with Article 4(1) of Directive 96/71, is responsible, inter alia, for informing interested persons of the existence of collective agreements that may be applicable in the event of workers being posted to Sweden and for referring such interested persons to the parties to the collective agreement for further information.
9 Iz spisa proizlazi da je ured za kontakt (Arbetsmiljöverket) osnovan u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 96/71 odgovoran, između ostaloga, za informiranje zainteresiranih osoba o postojanju kolektivnih ugovora koji se mogu primijeniti u slučaju upućivanja radnika u Švedsku i za upućivanje takvih zainteresiranih osoba na stranke kolektivnog ugovora za daljnje informacije.
10 Chapter 2 of the Swedish Basic Law (Regeringsformen) sets out the freedoms and fundamental rights enjoyed by citizens. Under Article 17 thereof, workers’ associations, employers and employers’ associations have the right to take collective action, unless otherwise provided by law or agreement.
10 Poglavlje 2. švedskog ustava (Regeringsformen) navodi slobode i temeljna prava koja uživaju građani. Na temelju njegovog članka 17., udruženja radnika, poslodavci i udruženja poslodavaca imaju pravo na poduzimanje kolektivnih mjera, osim ako nije drukčije predviđeno zakonom ili ugovorom.
11 The Law on workers’ participation in decisions (Medbestämmandelagen, ‘the MBL’) of 10 June 1976 lays down rules applicable to the right of association and of negotiation, collective agreements, mediation of collective labour disputes and the obligation of social peace, and contains provisions restricting the right of trade unions to take collective action.
11 Zakon (1976:580) o sudjelovanju radnika u odlučivanju [lag (1976:580) om medbestämmandelagen i arbetslivet], od 10. lipnja 1976. (u daljnjem tekstu: MBL) utvrđuje pravila primjenjiva po pitanju prava udruživanja i pregovaranja, kolektivnih ugovora, mirenja u kolektivnim radnim sporovima i obveze socijalnog mira, te sadržava odredbe o ograničenju prava sindikata na poduzimanje kolektivnih mjera.
12 It is apparent from Article 41 of the MBL that there is a mandatory social truce between employers and workers bound by a collective agreement and it is prohibited, inter alia, to take collective action with the aim of obtaining amendments to the agreement. However, collective action is authorised where management and labour have not entered into a collective agreement between themselves.
12 Iz članka 41. MBL-a proizlazi da postoji obavezno socijalno primirje između poslodavaca i radnika vezanih kolektivnim ugovorom i da je osobito zabranjeno poduzimanje kolektivnih mjera s ciljem donošenja izmjena ugovora. Međutim, kolektivne mjere su dopuštene kada partneri nisu međusobno sklopili kolektivni ugovor.
‘Employers’ or workers’ associations shall not be entitled to organise or encourage illegal collective action in any way whatsoever. Nor shall they be entitled to participate in any illegal collective action, by providing support or in any other way. An association which is itself bound by a collective agreement shall also, in the event of collective action which its members are preparing to take or are taking, seek to prevent such action or help to bring it to an end.
„Udruženja poslodavaca ili radnika ne smiju organizirati niti poticati nezakonitu kolektivnu mjeru na bilo koji način. Isto tako ne smiju sudjelovati ni u kakvoj nezakonitoj kolektivnoj mjeri pružajući potporu ili na bilo koji drugi način. Udruženje koje je vezano kolektivnim ugovorom će također, u slučaju kolektivne mjere koju njezini članovi poduzimaju ili namjeravaju poduzeti, nastojati spriječiti takvu mjeru ili pomoći da se ista okonča.
The provisions of the first two sentences of the first paragraph shall apply only if an association takes collective action by reason of terms and conditions of employment falling directly within the scope of the present Law’.
Odredbe prvih dviju rečenica prvog stavka primjenjuju se samo ako udruženje poduzima kolektivnu mjeru zbog uvjeta rada koji izravno ulaze u područje primjene toga zakona”.
14 As the case-law on the first paragraph of Article 42 of the MBL, it is prohibited to take collective action with the aim of having a collective agreement between other parties set aside or amended. In the ‘Britannia’ judgment (1989, No 120), the Arbetsdomstolen held that that prohibition extends to collective action taken in Sweden in order to have a collective agreement concluded between foreign parties in a workplace abroad set aside or amended, if such collective action is prohibited by the foreign legislation applicable to the signatories to that collective agreement.
14 Prema tumačenju sudske prakse u vezi s člankom 42. prvog podstavka MBL-a, zabranjeno je poduzeti kolektivnu mjeru s ciljem ukidanja ili izmjene kolektivnog ugovora sklopljenog između trećih stranaka. U presudi „Britannia” (1989, br. 120), Arbetsdomstolen je presudio da se ta zabrana proteže na kolektivne mjere poduzete u Švedskoj kako bi se ukinuo ili izmijenio kolektivi ugovor koji je sklopljen između inozemnih stranaka u mjestu rada u inozemstvu, ako je takva kolektivna mjera zabranjena stranim pravom koje se primjenjuje na stranke potpisnice tog kolektivnog ugovora.
15 By the ‘Lex Britannia’, which entered into force on 1 July 1991, the legislature sought to reduce the scope of the principle expounded in the Britannia judgment. The Lex Britannia consists of three provisions inserted into the MBL, namely Articles 25a, 31a and the third paragraph of Article 42.
15 Zakonom „lex Britannia”, koji je stupio na snagu 1. srpnja 1991., zakonodavac je želio smanjiti opseg načela danog u presudi Britannia. Lex Britannia uključuje tri odredbe koje su unesene u MBL, to jest članak 25.a., 31.a i članak 42. treći podstavak tog zakona.
17 Byggnads is a trade union which groups together workers in the construction sector in Sweden. According to Byggnads’ observations, in 2006, it comprised 31 local sections, including Byggettan, and had a membership of 128 000, 95 000 being of working age. Its membership included carpenters and builders, masons, parquet layers, workers in the construction and road sector, and plumbers. Around 87% of building sector workers were affiliated to that trade union.
17 Byggnads je sindikat koji okuplja radnike u građevinskom sektoru u Švedskoj. Iz očitovanja koje je podnio proizlazi da je u 2006. uključivao 31 lokalni odbor, uključujući Byggettan, i imao 128 000 članova od čega je njih 95 000 bilo radno aktivnih, te je okupljao osobito tesare i graditelje, zidare, parketare, radnike iz građevinskog i cestovnog sektora, kao i vodoinstalatere. Oko 87 % radnika u graditeljstvu bili su članovi toga sindikata.
18 A collective agreement was entered into between, on the one hand, Byggnads, in its capacity as the central organisation representing building workers, and the central organisation for employers in the construction sector (Sveriges Byggindustrier) (‘the collective agreement for the building sector’).
18 Kolektivni ugovor sklopljen je, s jedne strane, između Byggnadsa u svojstvu središnje organizacije koja zastupa radnike u graditeljstvu i, s druge strane, Sveriges Byggindustriera (središnje organizacije poslodavaca u građevinskom sektoru) (u daljnjem tekstu: kolektivni ugovor za graditeljstvo).
19 The collective agreement for the building sector contains specific rules relating to working time and annual leave, matters in which collective agreements may depart from the legislative provisions. In addition, the agreement includes provisions relating to temporary unemployment and waiting time, reimbursement of travelling expenses and subsistence allowances, employment protection, training leave and training.
19 Kolektivni ugovor za graditeljstvo sadržava posebna pravila u vezi s radnim vremenom i godišnjim odmorom, pitanjima u kojima kolektivni ugovori mogu odstupati od zakonskih odredaba. Osim toga, navedeni ugovor uključuje odredbe koje se odnose na privremenu nezaposlenost i vrijeme čekanja, naknadu putnih troškova i troškova boravka, zaštitu od otkaza, dopust radi osposobljavanja i strukovnog osposobljavanja.
20 Being a party to the collective agreement for the building sector also requires the undertakings concerned to accept a number of pecuniary obligations. Thus, they are required to pay to Byggettan a sum equal to 1.5% of total gross wages for the purposes of the pay review which that section of the trade union carries out, and to the insurance company, FORA, sums representing first, 0.8% of total gross wages for the purposes of a charge ‘Tilläggsören’ [penny supplement] or ‘special building supplement’, and, second, a further 5.9% for the purposes of a number of insurance premiums.
20 Pristupanje kolektivnom ugovoru za graditeljstvo također zahtijeva od dotičnih poduzeća prihvaćanje izvjesnog broja novčanih obaveza. Tako ta poduzeća moraju plaćati Byggettanu iznos jednak 1,5 % mase plaća za potrebe nadzora koji taj sindikalni odbor provodi nad plaćama, te osiguravajućem društvu FORA iznose koji predstavljaju, s jedne strane, 0,8 % mase plaća za potrebe davanja nazvanih „dodatna davanja” ili „posebni dodatak u graditeljstvu” i, s druge strane, 5,9 % te mase za potrebe izvjesnog broja premija osiguranja.
21 The ‘tilläggsören’ or ‘special building supplement’ is intended to finance group life insurance contracts, contingency contracts and insurance contracts covering accidents occurring outside working hours, the research fund for Swedish building undertakings (Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond), the Galaxen organisation, managed by employers and which has as its objective the adaptation of work places for persons with reduced mobility and the re-training of such persons, the promotion of training development in building trades and administrative and management costs.
21 Davanja nazvana „dodatna davanja” ili „posebni dodatak u graditeljstvu” namijenjena su financiranju skupnih ugovora životnog osiguranja, ugovora nepredviđenog rizika i ugovora o osiguranju koji pokrivaju nezgode nastale izvan radnog vremena, fondove za istraživanje švedskih građevinskih poduzeća (Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond), organizacije Galaxen kojom upravljaju poslodavci i čiji je cilj prilagođavanje radnih mjesta za osobe smanjenje pokretljivosti i njihova prekvalifikacija, promicanje razvoja osposobljavanja u graditeljskim zanimanjima te administrativnih troškova i troškova upravljanja.
24 It is apparent from the observations of the Swedish Government that, in Sweden, employees’ remuneration is decided on by management and labour by way of collective negotiation. Generally, collective agreements do not provide for a minimum wage as such. The lowest level of pay appearing in numerous collective agreements is aimed at employees without qualifications or work experience, which means that, as a general rule, it concerns only a very small number of persons. As regards other employees, their pay is determined by way of negotiations conducted at the place of work, having regard to the qualifications of the particular employee and the tasks performed by the latter.
24 Iz očitovanja švedske vlade proizlazi da u Švedskoj plaće zaposlenih određuju socijalni partneri putem kolektivnog pregovaranja. Općenito, kolektivni ugovori ne sadržavaju odredbe kojima se predviđa minimalna plaća kao takva. Najniža plaća koja se pojavljuje u brojnim kolektivnim ugovorima odnosi se na nekvalificirane radnike i radnike bez radnog iskustva što znači da se, kao opće pravilo, odnosi tek na vrlo mali broj osoba. Što se tiče ostalih radnika, njihova plaća utvrđuje se u okviru pregovora koji se vode u mjestu rada, uzimajući u obzir kvalifikacije određenog radnika i zadatke koje obavlja.
25 According to the observations submitted in this case by the three defendant trade unions, in the collective agreement for the building sector, performance-related pay follows the usual model of remuneration in the construction sector. The rules on performance-related pay require new pay agreements to be concluded in respect of each construction project. It is open to the employers and the local branch of the trade union, however, to agree on the application of an hourly wage in respect of a specific site. No system of monthly wages is applicable to the type of workers concerned in the main proceedings.
25 Prema očitovanjima koja su u ovom predmetu podnijela tri sindikata, tužene stranke u glavnom postupku, u kolektivnom ugovoru za graditeljstvo plaća po učinku slijedi uobičajeni model plaće u građevinskom sektoru. Pravila plaće po učinku podrazumijevaju da se za svaki građevinski projekt sklapaju novi ugovori o plaćama. Međutim, poslodavci i lokalna sindikalna podružnica mogu se dogovoriti o primjeni plaća po satu za određeno gradilište. Nijedan sustav mjesečnih plaća nije primjenjiv na dotičnu vrstu radnika u predmetu u glavnom postupku.
26 According to those trade unions, negotiations on pay are conducted in the context of a social truce which must follow the conclusion of a collective agreement. The agreement on pay is concluded, in principle, at local level between the trade union and the employer. If management and labour fail to reach an agreement at this level, negotiations on pay are centralised, at which point Byggnads acts as the principal party on the side of the employees. If management and labour still do not reach an agreement in such negotiations, the basic wage is then determined according to the ‘fall-back clause’. According to those trade unions, the ‘fall-back’ wage, which in fact represents only a negotiating mechanism of last resort, and does not constitute a minimum wage, amounted to SEK 109 approximately (EUR 12) per hour for the second half of 2004.
26 Prema tim sindikatima, pregovori o plaćama odvijaju se u okviru socijalnog primirja koje mora uslijediti nakon sklapanja kolektivnog ugovora. Sporazum o plaćama sklapa se, u načelu, na lokalnoj razini između sindikata i poslodavca. Ako socijalni partneri ne postignu sporazum na ovoj razini, pregovori o plaćama postaju predmet centraliziranih pregovora u kojima Byggnads ima glavnu ulogu na strani radnika. Ukoliko socijalni partneri i dalje ne postignu sporazum u okviru takvih pregovora, osnovna plaća utvrđuje se u skladu s „rezervnom odredbom”. Prema mišljenju navedenih sindikata, „rezervna” plaća koja u stvari predstavlja tek krajnji pregovarački mehanizam i ne čini minimalnu plaću, iznosila je za drugu polovicu 2004. godine 109 SEK (otprilike 12 EUR) po satu.
27 It is apparent from the order of reference that Laval is a company incorporated under Latvian law, whose registered office is in Riga. Between May and December 2004, it posted around 35 workers to Sweden to work on building sites operated by L&P Baltic Bygg AB (‘Baltic’), a company incorporated under Swedish law whose entire share capital was held by Laval until the end of 2003, inter alia, for the purposes of the construction of school premises in Vaxholm.
27 Iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da je Laval društvo osnovano na temelju latvijskog prava sa sjedištem u Rigi. U razdoblju između svibnja i prosinca 2004. uputio je u Švedsku oko 35 radnika kako bi radili na gradilištima L&P Baltic Bygg AB-a (u daljnjem tekstu: Baltic), društva osnovanog na temelju švedskog prava, čiji je kapital do kraja 2003. godine bio u stopostotnom vlasništvu Lavala, osobito za potrebe izgradnje školske ustanove u Vaxholmu.
28 Laval, which had signed, on 14 September and 20 October 2004, in Latvia, collective agreements with the Latvian building sector’s trade union, was not bound by any collective agreement entered into with Byggnads, Byggettan or Elektrikerna, none of whose members were employed by Laval. Around 65% of the Latvian workers concerned were members of the building workers’ trade union in their State of origin.
28 Laval, koji je 14. rujna i 20. listopada 2004. u Latviji potpisao kolektivne ugovore s latvijskim sindikatom radnika u graditeljstvu, nije bio vezan nikakvim kolektivnim ugovorom sklopljenim s Byggnadsom, Byggettanom ili Elektrikernom, koji nisu imali članove među radnicima Lavala. Oko 65 % dotičnih latvijskih radnika bili su članovi sindikata radnika u graditeljstvu u svojoj državi podrijetla.
29 It is clear from the file that, in June 2004, contacts were established between Byggettan, on the one hand, and Baltic and Laval, on the other, and negotiations were begun with a view to Laval’s signing the collective agreement for the building sector. Laval asked for wages and other terms and conditions of employment to be defined in parallel with the negotiations, so that the level of pay and terms and conditions of employment would already be fixed by the time that agreement was signed. Byggettan agreed to this request, even though, generally, the negotiation of a collective agreement needs to have been completed before discussions on wages and other terms and conditions of employment are entered into in the framework of the mandatory social truce. Byggettan refused to allow the introduction of a system of monthly wages, but did agree to Laval’s proposal on the principle of an hourly wage.
29 Iz spisa proizlazi da su tijekom lipnja 2004. uspostavljeni kontakti između Byggettana, s jedne strane, te Baltica i Lavala, s druge strane, i započeti pregovori radi pristupanja Lavala kolektivnom ugovoru za graditeljstvo. Laval je tražio da se plaće i drugi uvjeti rada definiraju usporedno s tim pregovorima kako bi razina plaća i uvjeti rada već bili utvrđeni u trenutku pristupanja ugovoru. Byggettan se složio s tim zahtjevom, iako se općenito pregovori o kolektivnom ugovoru trebaju okončati prije nego što započnu razgovori o plaćama i drugim uvjetima rada u okviru obaveznog socijalnog primirja. Byggettan je odbio uvođenje sustava mjesečnih plaća, ali je prihvatio prijedlog Lavala o načelu plaće po satu.
30 According to the order for reference, during the negotiations held on 15 September 2004, Byggettan had demanded that Laval, first, sign the collective agreement for the building sector in respect of the Vaxholm site, and secondly, guarantee that the posted workers would receive an hourly wage of SEK 145 (approximately EUR 16). That hourly wage was based on statistics on wages for the Stockholm (Sweden) region for the first quarter of 2004, relating to professionally-qualified builders and carpenters. Byggettan declared that it was prepared to take collective action forthwith in the event that Laval failed to agree to this.
30 Iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da je tijekom pregovora održanih 15. rujna 2004. Byggettan zahtijevao od Lavala, prvo, pristupanje kolektivnom ugovoru za graditeljstvo za gradilište u Vaxholmu i, drugo, osiguranje da će upućeni radnici dobiti plaću po satu od 145 SEK (otprilike 16 EUR). Ova plaća po satu temeljila se na statistikama o plaćama za regiju Stockholm (Švedska) za prvo tromjesečje 2004. godine u pogledu stručno kvalificiranih graditelja i tesara. Byggettan je izrazio pripravnost na poduzimanje kolektivne mjere u slučaju nepostizanja sporazuma u tom smislu.
32 If the collective agreement for the building sector had been signed, Laval would have been bound, in principle, by all its terms, including those relating to the pecuniary obligations to Byggettan and FORA set out in paragraph 20 of this judgment. A proposal to subscribe to insurance contracts with FORA was made to Laval by way of a declaration form sent to it in December 2004.
32 Da je pristupio kolektivnom ugovoru za graditeljstvo, sve njegove odredbe, uključujući one koje se odnose na novčane obveze prema Byggettanu i FORA-i navedene u točki 20. ove presude, bile bi obvezujuće za Laval. Prijedlog za potpisivanje ugovora o osiguranju s FORA-om upućen je Lavalu u obliku obrasca izjave koji mu je poslan tijekom prosinca 2004.
33 Since those negotiations were not successful, Byggettan requested Byggnads to take measures to initiate the collective action against Laval announced at the meeting of 15 September 2004. Notice was given in October 2004.
33 S obzirom da ti pregovori nisu bili uspješni, Byggettan je zahtijevao od Byggnadsa donošenje mjera namijenjenih provedbi kolektivne mjere protiv Lavala na pregovaračkom sastanku održanom 15. rujna 2004. Obavijest je dostavljena u listopadu 2004.
34 Blockading (‘blockad’) of the Vaxholm building site began on 2 November 2004. The blockading consisted, inter alia, of preventing the delivery of goods onto the site, placing pickets and prohibiting Latvian workers and vehicles from entering the site. Laval asked the police for assistance but they explained that since the collective action was lawful under national law they were not allowed to intervene or to remove physical obstacles blocking access to the site.
34 Blokada gradilišta u Vaxholmu započela je 2. studenoga 2004. Blokada se sastojala, između ostaloga, od sprečavanja dostave dobara na gradilište, postavljanja štrajkaške straže i zabrane ulaska na gradilište latvijskim radnicima i vozilima. Laval je zatražio pomoć policije, ali je ona objasnila da ne smije intervenirati niti ukloniti fizičke prepreke koje sprečavaju pristup gradilištu, s obzirom da je kolektivna mjera zakonita prema nacionalnom pravu.
35 At the end of November 2004, Laval spoke to the liaison office referred to in paragraph 9 above in order to obtain information on the terms and conditions of employment which it had to apply in Sweden, on whether or not there was a minimum wage and on the nature of any contributions which it had to pay. By letter of 2 December 2004, the liaison office’s head of legal affairs informed Laval that it was required to apply the provisions to which the law on the posting of workers refers, that it was for management and labour to agree on wage issues, that the minimum requirements under the collective agreements also applied to foreign posted workers, and that, if a foreign employer was having to pay double contributions, the matter could be brought before the courts. In order to ascertain what provisions under the agreements were applicable, Laval had to speak to management and labour in the sector concerned.
35 Krajem studenoga 2004. Laval se obratio uredu za kontakt navedenom u točki 9. ove presude kako bi dobio informacije o uvjetima rada i zapošljavanja koje treba primjenjivati u Švedskoj, o postojanju minimalne plaće i vrsti doprinosa koje mora plaćati. Dopisom od 2. prosinca 2004. direktor pravnih poslova toga tijela obavijestio je Laval da se od njega zahtijeva primjena odredaba na koje se odnosi Zakon o upućivanju radnika, da je dužnost socijalnih partnera postizanje dogovora o plaćama, da se minimalni uvjeti predviđeni kolektivnim ugovorima također primjenjuju na upućene strane radnike i da se, ako strani poslodavac mora platiti dvostruke doprinose, takav predmet može podnijeti sudovima. Kako bi utvrdio koje su ugovorne odredbe primjenjive, Laval se trebao obratiti socijalnim partnerima u dotičnom sektoru.
36 At the mediation meeting arranged on 1 December 2005 and at the conciliation hearing held before the Arbetsdomstolen on 20 December 2005, Laval was requested by Byggettan to sign the collective agreement for the building sector before the issue of wages was dealt with. If Laval had accepted that proposal, the collective action would have ceased immediately, and the social truce, which would have allowed negotiations on wages to begin, would have come into effect. Laval, however, refused to sign the agreement, since it was not possible for it to know in advance what conditions would be imposed on it in relation to wages.
36 Tijekom sastanka mirenja organiziranog 1. prosinca 2004. i postupka mirenja pred Arbetsdomstolenom 20. prosinca 2004., Byggettan je pozvao Laval na pristupanje kolektivnom ugovoru za graditeljstvo prije razmatranja plaća. Da je Laval prihvatio taj prijedlog, kolektivna mjera bila bi odmah prekinuta i socijalno primirje koje bi omogućilo početak pregovora o plaćama stupilo bi na snagu. Laval je, međutim, odbio pristupiti navedenom ugovoru, s obzirom da nije mogao unaprijed znati koje će mu obaveze biti nametnute u pogledu plaća.